               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 23.5.2018.
            COM(2018) 402 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Bugarske za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Bugarske za 2018.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Bugarske za 2018.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Bugarske za 2018.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Bugarska jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Bugarsku za 2018.
                  5
                objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Bugarske u smislu preporuka za Bugarsku koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Bugarske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, koji su također objavljeni 7. ožujka 2018.
                  6
                U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Bugarskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Ranjivosti u financijskom sektoru prate visoka zaduženost i loši krediti u korporativnom sektoru te nepotpuna prilagodba tržišta rada.

               (3)Bugarska je 19. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018. i svoj Program konvergencije za 2018. Uzimajući u obzir njihovu povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. Nacionalni program reformi Bugarske sadržava kratkoročne i srednjoročne obveze i obuhvaća izazove utvrđene u Izvješću za Bugarsku za 2018. Konkretno, u njemu se najavljuju mjere za jačanje nadzora bankarskog i nebankarskog sektora, poboljšanje stečajnog okvira i uklanjanje preostalih nedostataka utvrđenih tijekom ispitivanja otpornosti na stres u 2016. Sadržava i mjere za poboljšanje ubiranja poreza i suzbijanje sive ekonomije, poboljšanje usmjerenosti aktivnih politika tržišta rada, povećanje socijalne zaštite i rješavanje brojnih problema u sektoru zdravstvene skrbi i obrazovnom sektoru. Ukupno gledajući, učinkovitom provedbom Nacionalnog programa reformi potaknulo bi se ispravljanje neravnoteža.

               (4)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je propisano člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  7
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje sporazume o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim ekonomskim upravljanjem
                  8
               .

               (5)Na Bugarsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Uzevši u obzir ukupni suficit od 0,9 % BDP-a u 2017. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2018. želi ostvariti uravnoteženi proračun u 2018. i suficit od 0,3 % BDP-a u 2019., 0,5 % u 2020. i 0,2 % u 2021. Tijekom programskog razdoblja i dalje će se ispunjavati srednjoročni proračunski cilj, odnosno strukturni deficit od 1 % BDP-a. Prema Programu konvergencije za 2018. očekuje se postupno smanjenje udjela duga opće države u BDP-u sa 25,4 % BDP-a u 2017. na 19,4 % BDP-a u 2021. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerodostojan je. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2018. predviđa se da će strukturni saldo i dalje bilježiti suficit, ali će se smanjiti sa 0,9 % BDP-a u 2017. na 0,6 % BDP-a u 2018. i zadržati se na istoj razini u 2019. Stoga se predviđa da će se strukturni saldo zadržati iznad srednjoročnog proračunskog cilja u obje godine. Općenito, Vijeće smatra da se predviđa da će Bugarska 2018. i 2019. ispoštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (6)Povećanje učinkovitosti fiskalne politike od presudne je važnosti. Prihodi od poreza i porezna discipline poboljšavaju se, ali to je više posljedica bolje gospodarske perspektive nego boljeg djelovanja porezne uprave i ubiranja poreza. Učinkovitost javne potrošnje u Bugarskoj i dalje je vrlo niska. Zbog toga su važne reforme upravljanja javnim financijama, a postojeći gospodarski i fiskalni uvjeti osobito su povoljni za takve reforme. Gospodarski rezultati poduzeća u državnom vlasništvu slabi su u usporedbi s drugim zemljama u regiji i privatnim sektorom, a i izvor su nesigurnost i rizika za javne financije jer zakašnjela plaćanja tih društava čine nepredviđene obveze. Općenito, korporativno upravljanje poduzećima u državnom vlasništvu i dalje je izazov i nije u skladu s međunarodnim standardima. Osim toga, reforme u tom području vrlo su važne za poslovno okruženje.

               (7)Unatoč preostalim slabostima stabilnost financijskog sektora nastavila se poboljšavati. Razina loših kredita odobrenih poduzećima i dalje je visoka iako je manja nego prije. Zaštitnog kapitala u prosjeku ima dovoljno, što omogućuje restrukturiranje bilance. Znatno je poboljšan nadzor financijskog sektora, ali neke važne mjere još nisu u potpunosti provedene. Smanjenje preostalih rizika povezanih s izloženošću povezanih strana i bolje vrednovanje imovine ključni su za daljnje jačanje bilance i povećanje otpornosti banaka i osiguravajućih društava.

               (8)Neučinkovitost stečajnog okvira usporava smanjenje zaduženosti privatnog sektora i rješavanje loših kredita. Postupci su dugotrajni, a stopa povrata niska. Neki elementi funkcionalnog okvira još nedostaju, posebice pravila za isplatu duga i davanje druge prilike poduzetnicima u razumnom roku nakon stečaja. Neprikupljanje podataka i manjak odgovarajućih alata za praćenje onemogućuju ocjenu učinkovitosti starih i novih postupaka, uključujući onih za restrukturiranje poslovanja.

               (9)Neprijavljeni rad i dalje je vrlo prisutan, što ima znatne posljedice za porezne prihode, radne uvjete i primjerenost mirovina. Bugarska je nedavno poduzela brojne mjere za poboljšanje stanja, koje obuhvaćaju jednodnevne ugovore o radu u poljoprivredi, bolju suradnju između porezne uprave i tijela nadležnih za rad i veće zalaganje za podizanje svijesti o negativnim posljedicama za zaposlenike. Njihova učinkovitost ovisit će o učinkovitoj provedbi. Brži prelazak na formalno gospodarstvo ključan je za ostvarenje uključivog rasta i osiguranje pravednih radnih uvjeta za sve.

               (10)Stanje na tržištu rada bolje je, no izazovi su i dalje prisutni. Zaposlenost je dosegnula razine prije krize, a nezaposlenosti je ispod prosjeka EU-a. Međutim, od pozitivnih kretanja na tržištu rada jednaku korist nema svo radno sposobno stanovništvo. Dugotrajno nezaposleni, neaktivne mlade osobe, Romi i osobe koje žive u siromašnijim regijama i ruralnim područjima i dalje se suočavaju sa znatnim poteškoćama u zapošljavanju ili ponovnom zapošljavanju. Starenje i smanjenje broja stanovnika te stopa aktivnosti koja je ispod prosjeka EU-a uzrok su nedostatka radne snage i vještina, čime se smanjuju dugoročni izgledi gospodarstva. Zato bi trebalo staviti jači naglasak na usavršavanje i osposobljavanje. Sudjelovanje na tržištu rada i zapošljivost mogli bi se potaknuti s pomoću kombinacije učinkovitih mjera informiranja, aktivnih politika tržišta rada i socijalnih službi.

               (11)Razlike u dohotku i pristupu uslugama (obrazovanje, zdravstvena skrb i stanovanje) te rizik od siromaštva ili socijalne isključenosti i dalje su među najvišima u EU-u. U 2016. dvije petine stanovništva bilo je izloženo riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti, a dohodak 20 % najbogatijih kućanstava bio je gotovo osam puta veći od dohotka 20 % najsiromašnijih. Potrošnja za socijalnu zaštitu niska je, uključujući potrošnju za opći program minimalnog dohotka, čiji su opseg, prikladnost i utjecaj na smanjenje siromaštva i nejednakosti ograničeni. Objektivni mehanizam za preispitivanje razine naknada još ne postoji. Unatoč nedavnim poboljšanjima primjerenosti naknada za socijalnu pomoć i minimalne mirovine sustav socijalne zaštite ne pruža dovoljnu potporu najranjivijim skupinama ili skupinama u najnepovoljnijem položaju, kao što su Romi, djeca, starije osobe, osobe s invaliditetom i osobe koje žive u ruralnim područjima. Pružanje socijalnih usluga i dalje je manjkavo, a njihova integracija s uslugama na tržištu rada i drugim uslugama nepotpuna je.

               (12)Minimalna plaća utvrđena je bez jasnog i transparentnog mehanizma, a postotak radnika koji je prima povećao se za više od dva puta u posljednjih šest godina. Nedostatak takvog mehanizma može ugroziti pravilnu ravnotežu između ciljeva pružanja potpore zapošljavanju i konkurentnosti te zaštite dohotka od rada. Osim toga, to stvara nesigurnost koja može negativno utjecati na predvidljivost poslovnog okruženja. Vlada je iznijela prijedloge za mehanizam za određivanje minimalne plaće, kojim bi se taj nedostatak otklonio. Međutim, među socijalnim partnerima nije postignut dogovor o tom pitanju. Osim toga, vlada je u svoje proračunske prognoze uključila povećanja minimalne plaće do 2020. Bugarska je 2018. ratificirala Konvenciju Međunarodne organizacije rada o utvrđivanju minimalne plaće, koja bi mogla biti dobar temelj za uspostavu objektivnog mehanizma.

               (13)Ograničen pristup zdravstvenoj skrbi uzrokovan niskom javnom potrošnjom, nejednakom raspodjelom ograničenih resursa i lošim pokrićem obveznog zdravstvenog osiguranja i dalje je velik izazov. Niska razina javnih rashoda nadoknađuje se visokom privatnom potrošnjom, uglavnom u obliku neposrednih plaćanja. Udio osoba bez zdravstvenog osiguranja u Bugarskoj visok je u usporedbi s većinom država članica EU-a. Razlike u geografskoj raspodjeli liječnika na razini okruga i mali broj medicinskih sestara i dalje su problem. Pozitivna je međutim činjenica da se broj liječnika koji napuštaju Bugarsku nedavno smanjio. Za rješavanje tih nedostatak trebale bi se koristiti mjere poput nacionalne strategije zdravstvene skrbi.

               (14)Usprkos nedavnim mjerama za modernizaciju obrazovnog sustava, obrazovni ishodi su loši i na njih snažno utječe socioekonomski status. Djeci iz obitelji u nepovoljnom položaju, osobito Romima, ne nude se jednake mogućnosti. Visoke stope mladih koji rano napuštaju školovanje imaju negativne posljedice za buduću zapošljivost i učinkovitost tržišta rada. Kada je riječ o dostupnosti kvalitetnog uključivog redovnog obrazovanja, osiguranje etnički miješanih vrtića, škola i razreda i dalje je izazov. Kurikularnom reformom nastoje se poboljšati obrazovni ishodi i digitalne vještine, ali razina digitalnih vještina i dalje je među najnižima u EU-u i razlikuje se među različitim društveno-ekonomskim skupinama. Unatoč nedavnim mjerama relevantnost strukovnog obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada i dalje je nedostatna. U tijeku je reforma visokog obrazovanja, ali je zbog neravnomjernih profila osoba s diplomom po sektorima rješavanje problema manjka vještina pravi izazov. Sudjelovanje u obrazovanju odraslih vrlo je nisko unatoč potrebi za usavršavanjem. Budući da nastavnički kadar brzo stari, započelo se s provedbom mjera za rješavanje problema njihova budućeg manjka. Unatoč nedavnim poboljšanjima programe obrazovanja nastavnika potrebno je dodatno ojačati.

               (15)Donesene su mnoge mjere iz strategije nacionalne javne nabave, ali nacionalna tijela trebala bi uložiti dodatne napore kako bi se zajamčila njihova učinkovita provedba. Prema tvrdnjama poslovnih i nevladinih organizacije već je došlo do općenitog poboljšanja javne nabave, ali transparentnost i korupcija i dalje izazivaju zabrinutost. Povećana primjena izravne dodjele i velik broj pojedinačnih ponuda mogli bi znatno ugroziti transparentnost i učinkovitost sustava. U tijeku je prva neovisna ocjena novih nadzornih funkcija Agencije za javnu nabavu.  Kako bi se osigurala njihova dodatna optimizacije, trebalo bi ih redovito ažurirati. Kada je riječ o administrativnim kapacitetima, za rješavanje preostalih problema, među ostalim i na lokalnoj razini, potrebno je uložiti dodatne napore u stručno usavršavanje i standardizaciju te ozbiljno razmotriti mogućnosti koje nude središnja tijela za nabavu.  Objedinjivanjem potražnje mogla bi se povećati i učinkovitost i ekonomičnost sustava javne nabave u sektoru zdravstvene skrbi. Potrebno je razmotriti način za sprečavanje kašnjenja važnih javnih projekata.

               (16)Strukturni nedostaci i velika fragmentacija u sustavu istraživanja, razvoja i inovacija razlog su njegova ograničenog doprinosa produktivnosti i rastu. U sektoru proizvodnje još su dominantni niskotehnološki sektor, a razina inovacija vrlo je niska. Razina javnih i poslovnih ulaganja u istraživanje i razvoj posebno je niska, a spore reforme ometaju razvoj sustava usmjerenog na inovacije. Iako su sveučilišta i istraživački instituti brojni, samo neki postižu visokokvalitetne znanstvene rezultate. Komercijalizacija istraživanja i dalje je izrazito slaba. Sustav za financiranje istraživanja karakterizira nedostatak konkurentnih natječaja, međunarodnih stručnih revizija i financiranja istraživačkih ustanova na temelju uspješnosti. Suradnja javnog i privatnog sektora u području istraživanja i razvoja je slaba. Vodeći tehnološki park „Sofia Tech Park” i dalje se suočava s brojnim izazovima, uključujući neučinkovito i nestabilno upravljanje, nedovoljnu upotrebu znanstvene infrastrukture i nedostatak dugoročne financijske potpore vlade. Strukturne promjene u kombinaciji s učinkovitim upravljanjem i stabilnom razinom javnih sredstava za istraživanje i inovacije mogu maksimalno pridonijeti produktivnosti i rastu te poduprijeti prelazak gospodarstva na aktivnosti s većom dodanom vrijednošću u skladu sa strategijom pametne specijalizacije.

               (17)Potrebna su dodatna poboljšanja poslovnog okruženja. Iako su donesene brojne reforme, njihova praktična provedba kasni. Poduzeća su i dalje zabrinuta zbog korupcije, institucionalnih nedostataka i nedovoljne ponude radne snage. Reforma javne uprave i e-vlada sporo napreduju. Veća transparentnosti, jasnija pravila i dugoročne perspektive pridonijeli bi boljem upravljanju u javnom sektoru. Osim toga, moguće je daljnje povećanje važnosti socijalnog dijaloga, koji bi, kada je to potrebno, poticala tijela javne vlasti. Nedostaci u infrastrukturi dovode do slabe učinkovitosti i rezultata prometnog sektora. Tržište željezničkog prijevoza putnika trpi zbog nedostatka učinkovitog tržišnog natjecanja. Još nisu donesene ciljane i učinkovite mjere za smanjenje onečišćenja zraka.

               (18)Bugarska je u 2017. nastavila s reformom pravosuđa i uklanjanjem nedostataka u borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala. Novi izbori za Vrhovno sudsko vijeće potvrdili su pozitivan učinak ustavnih i zakonodavnih reformi provedenih u 2015. i 2016.  Donesene su reforme kaznenog zakona radi poboljšanja sustava kaznenog progona u predmetima korupcije na visokoj razini i razmatraju se dodatne reforme. Početkom 2018. donesen je zakon o osnivanju novog jedinstvenog tijela za borbu protiv korupcije radi sprečavanja i odvraćanja od korupcije na visokoj razini. Komisija u okviru mehanizma suradnje i provjere nastavlja pratiti reformu pravosuđa i borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala u Bugarskoj. Ta područja stoga nisu obuhvaćena preporukom za Bugarsku, ali su važna za razvoj pozitivnog poslovnog okruženja u Bugarskoj.

               (19)Komisija je u okviru europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Bugarske i objavila je u Izvješću za Bugarsku za 2018. Ocijenila je i Program konvergencije za 2018. i Nacionalni program reformi za 2018. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Bugarskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Bugarskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće ekonomsko upravljanje u Uniji na način da se na razini Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (20)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program konvergencije za 2018., i prema njegovu mišljenju očekuje se da će Bugarska poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (21)Uzimajući u obzir Komisijino detaljno preispitivanje i ovu ocjenu, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program konvergencije. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 2. i 3. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Bugarska u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Poboljšati ubiranje poreza i učinkovitost javne potrošnje, uključujući osnaživanjem provedbe mjera za smanjenje opsega neformalnoga gospodarstva. Poboljšati okvir za korporativno upravljanje poduzećima u državnom vlasništvu u skladu s međunarodnom dobrom praksom.

               2.Poduzeti daljnje mjere na temelju preispitivanja financijskog sektora i provesti nadzorne akcijske planove u cilju jačanja nadzora i stabilnosti sektora. Osigurati odgovarajuće vrednovanje imovine, uključujući jamstva banaka, tako što će se poboljšati postupci ocjenjivanja i revizije. Dovršiti reformu stečajnog okvira i promicati funkcionalno sekundarno tržište loših kredita.

               3.Povećati mogućnosti zapošljavanja skupina u nepovoljnom položaju s pomoću usavršavanja i jačanja mjera aktivacije. Poboljšati dostupnost kvalitetnog uključivog redovnog obrazovanja, osobito za Rome i druge skupine u nepovoljnom položaju. Poboljšati pristup uslugama zdravstvene skrbi, uključujući smanjenjem izravnih plaćanja i rješavanjem problema manjka zdravstvenih djelatnika, u skladu s nacionalnom strategijom zdravstvene skrbi i njezinim akcijskim planom. Uvesti redovit i transparentan sustav revizije minimalnog dohotka i poboljšati njegov opseg i primjerenost.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 402 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 i P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 201 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles,23.5.2018.
            COM(2018) 407 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Irske za 2018.i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Irske za 2018.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Irske za 2018.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Irske za 2018.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Irska jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 22. ožujka 2018. Vijeće je 14. svibnja 2018. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”).

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Irska bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke o ekonomskoj politici europodručja, koja je navedena u preporukama u nastavku, a posebno u preporukama 1. i 2.

               (3)Izvješće za Irsku za 2018.
                  5
                objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Irske u smislu preporuka za Irsku koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Irske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, koji su također objavljeni 7. ožujka 2018.
                  6
                U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Irskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, slabe su točke visoke razine javnog i privatnog duga i neto vanjskih obveza. Ipak, ostvarena su znatna poboljšanja. Snažan rast produktivnosti zadnjih godina doveo je do poboljšane konkurentnosti i pozitivnog salda tekućeg računa, zbog čega se brzo smanjuju visoke razine neto vanjskih obveza. Snažan gospodarski rast i dalje doprinosi privatnom razduživanju, no razina privatnog duga još je visoka iako pri ocjeni korporativnog duga treba uzeti u obzir snažan utjecaj aktivnosti multinacionalnih poduzeća, dok se čini da je dug kućanstava uglavnom u skladu s temeljnim pokazateljima. Predviđa se nastavak smanjenja državnog duga i deficit se približava ravnoteži. Cijene stambenih nekretnina ubrzano rastu, premda s vjerojatno podcijenjene početne razine, što također pridonosi jačanju bilanci kućanstava. Banke su dobro dokapitalizirane i njihova se profitabilnost postupno poboljšava. Nastavlja se smanjenje razine loših kredita, iako je ona i dalje visoka. Poduzete su mjere politika za uklanjanje navedenih ranjivosti, no za neke od mjera trebat će vremena da se ostvare očekivani učinci.

               (4)Irska je 18. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018., a 30. travnja 2018. dostavila je Program stabilnosti za 2018. Uzimajući u obzir njihovu povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je propisano člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  7
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje sporazume o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim ekonomskim upravljanjem
                  8
               .

               (6)Na Irsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2018. očekuje da će se ukupni deficit neznatno smanjiti na 0,2 % BDP-a u 2018. te se nakon toga nastaviti postupno smanjivati i u 2021. prijeći u suficit od 0,4 % BDP-a. Očekuje se da će se nakon 2019. ostvariti srednjoročni proračunski cilj, odnosno strukturni deficit od 0,5 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će udio duga opće države u BDP-u 2018. pasti na 66 % BDP-a te će se nastaviti smanjivati i u 2021. iznositi 58,7 % BDP-a. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerodostojan je. Istodobno nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za ostvarenje planiranog ciljnog deficita od 2019. nadalje.

               (7)Vijeće je 11. srpnja 2017. preporučilo Irskoj da osigura da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2018. ne premašuje 2,4 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Istovremeno je Vijeće navelo da je potrebno uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike koji pridonosi jačanju postojećeg oporavka te osiguravanju održivosti javnih financija Irske. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2018. postoji rizik određenog odstupanja od preporučene fiskalne prilagodbe u 2018. te u 2017. i 2018. kad se zajedno uzmu u obzir.

               (8)Irska bi u 2019. trebala ostvariti svoj srednjoročni proračunski cilj. To je u skladu sa stopom nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  9
                koja ne premašuje 5,3 %
                  10
               , što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,1 % BDP-a. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2018. predviđa se da će strukturni saldo zabilježiti deficit od 0,4 % BDP-a u 2019., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Predviđa se da će Irska u 2018. poštovati prijelazno pravilo o dugu te u 2019. pravilo o dugu. Općenito, Vijeće smatra da Irska treba biti spremna poduzeti dodatne mjere za osiguranje usklađenosti u 2018. i da se predviđa da će u 2019. ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. S obzirom na razliku između izmjerenog BDP-a i domaće proizvodnje i povezani utjecaj na udio duga u BDP-u te postojeće cikličke uvjete u Irskoj i povećane vanjske rizike bilo bi razborito sve neočekivane prihode iskoristiti za daljnje smanjenje udjela duga opće države.

               (9)Javne financije dodatno su se poboljšale zahvaljujući snažnom rastu proizvodnje, no rizici od nestabilnosti prihoda i dalje su prisutni te još ima prostora za povećanje otpornosti prihoda na gospodarske fluktuacije i negativne šokove. Smanjenjem opsega i broja poreznih rashoda i proširenjem porezne osnovice povećala bi se stabilnost prihoda u slučaju gospodarske nestabilnosti. Međutim, neke nedavne porezne mjere bile su usmjerene na smanjenja i olakšice i čini se da je time dodatno povećana ovisnost o izrazito procikličkim izvorima prihoda. Osim toga, u Irskoj još ima prostora za poboljšanje načina na koji se sredstvima prikupljenima oporezivanjem može pridonijeti ostvarenju ciljeva zaštite okoliša.

               (10)Kako je navedeno u Preporuci za europodručje za 2018., borba protiv strategija agresivnog poreznog planiranja ključna je za sprečavanje narušavanja tržišnog natjecanja među poduzećima, pravedan tretman poreznih obveznika i zaštitu javnih financija. Zbog učinaka prelijevanja strategija agresivnog poreznog planiranja među državama članicama potrebno je koordinirati nacionalne politike kako bi se dopunilo zakonodavstvo EU-a. Visoka razina plaćanja tantijema i dividendi kao postotak BDP-a upućuje na to da se poduzeća koriste poreznim pravilima Irske kako bi provodila agresivno porezno planiranje. Zbog ograničene primjene izuzeća od poreza po odbitku na izlazna plaćanja (plaćanja rezidenata EU-a prema rezidentima trećih zemalja) tantijema i dividendi koja izvršavaju poduzeća sa sjedištem u Irskoj može se dogoditi da ta plaćanja uopće ne budu oporezovana ako ne podliježu porezu u državi primatelja plaćanja. Osim toga, poduzeća mogu iskoristiti određene odredbe iz bilateralnih poreznih sporazuma između Irske i drugih zemalja kako bi nadjačala novo pravilo o poreznoj rezidentnosti, koje je u Irskoj uvedeno 2015. Rezultati savjetovanja koje je Irska pokrenula nakon neovisne revizije Zakona o porezu na dobit uzet će se u obzir pri osmišljavanju najavljenih poreznih reformi. Komisija uzima u obzir nedavne najavljene ili donesene pozitivne mjere (primjerice mjere za rješavanje problema agresivnog poreznog planiranja na nacionalnoj razini, moguće obrambene mjere protiv država s popisa nekooperativnih jurisdikcija). Komisija će na temelju nedavnih razmjena mišljenja nastaviti s konstruktivnim dijalogom za borbu protiv strategija agresivnog poreznog planiranja.

               (11)Rizici za dugoročnu fiskalnu održivost povezani s troškovima starenja i dalje su prisutni. Irska je uvela neke važne mjere za povećanje učinkovitosti, primjerice sporazum o smanjenju troškova s farmaceutskom industrijom, sustav financijskog upravljanja i financiranje utemeljeno na aktivnosti. Poduzete su određene mjere i za poboljšanje dostupnosti usluga primarne zdravstvene skrbi. Međutim, irski sustav zdravstvene skrbi skup je i suočava se s brojnim izazovima, a situaciju dodatno otežava brzo starenje stanovništva. Osim toga, uslugama primarne skrbi i skrbi unutar zajednice još se ne može ublažiti sve veći pritisak na kapacitet i troškove bolničke skrbi. Za planirani prijelaz na univerzalnu zdravstvenu skrb potrebno je višegodišnje planiranje proračuna i bolja kontrola rashoda, a on se mora temeljiti na rezultatima sveobuhvatne revizije rashoda u pogledu djelotvornosti i učinkovitosti sektora zdravstvene skrbi. Nadalje, potrebno je uzeti u obzir jačanje uloge primarne skrbi u rasterećivanju irskih preopterećenih bolnica. Unatoč brojnim reformama za smanjenje javnih rashoda za mirovine, očekuje se velik dugoročni rast ukupnog deficita mirovinskog sustava. Pravodobna provedba predstavljenog plana mirovinske reforme ključna je za jačanje fiskalne održivosti mirovinskog sustava u Irskoj.

               (12)Godine slabih ulaganja nakon recesije odražavaju se na dostupnost odgovarajuće infrastrukture u sektoru prometa, čiste energije, vodnih usluga, stanovanja i telekomunikacija. Cijene nekretnina neprestano se povećavaju zbog kroničnog manjka ponude i povećanja potražnje. Iako se 2016. nije činilo da su stambene nekretnine precijenjene, njihova cjenovna pristupačnost izaziva zabrinutost. Ako ih se ne ukloni, čimbenici koji ograničavaju stambenu ponudu mogli bi pridonijeti jačanju neravnoteže. Prostorno planiranje i bolja infrastruktura ključni su za odgovarajuće povećanje stambene ponude, jačanje privatnog ulaganja, rast produktivnosti i uravnotežen regionalni gospodarski razvoj. Osim toga, infrastrukturna ulaganja u čistu energiju, čist javni prijevoz i vodu te dodatni napori u području energije iz obnovljivih izvora i kružnoga gospodarstva bit će od ključne važnosti za uspješan prelazak Irske na niskougljično i ekološki otporno gospodarstvo. Nakon što ih se provede u bliskoj suradnji s dionicima, nacionalni razvojni plan za razdoblje 2018.–2027. i nacionalni okvir za planiranje, koji su dio „Strategije Irska 2040.”, bit će važni koraci u pravom smjeru.

               (13)Postojeći napori u ublažavanju klimatskih promjena neće Irskoj omogućiti ostvarenje klimatskih ciljeva utvrđenih u strategiji Europa 2020. Ostvaren je tek ograničen napredak u dekarbonizaciji ključnih dijelova gospodarstva, uglavnom u poljoprivredi, cestovnom prometu i stambenom sektoru. Irska će zbog toga, da bi poštovala odredbe Odluke o zajedničkom naporu, morati iskoristiti dostupne fleksibilne mogućnosti, kao što je kupnja emisijskih jedinica od drugih država članica. Iz nacionalnih projekcija vidljiv je razmjer potrebnih dodatnih napora: na temelju postojećih politika očekuje se da će se emisije iz Odluke o zajedničkom naporu (u kojoj su utvrđeni obvezujući godišnji ciljevi smanjenja emisija stakleničkih plinova za države članice za razdoblje 2013.–2020.) povećavati do 2025., a zatim se stabilizirati na razini nešto nižoj od razine emisija iz 2005. Irska je nedavno donijela nacionalni plan ublažavanja, kojim se utvrđuje plan prelaska na niskougljično gospodarstvo i dosljedan okvir za rješavanje postojećih izazova u energetskom sektoru. U planu je, međutim, zasad utvrđeno tek nekoliko posebnih novih mjera ublažavanja. Nacionalni okvir za planiranje ima i klimatsku sastavnicu, koja je uvedena u znak potvrde činjenice da će odgovarajuće prostorno planiranje biti ključno za ublažavanje klimatskih promjena jer je stanovništvo u Irskoj vrlo raspršeno i postoji samo mali broj velikih gradskih područja, koja se suočavaju s ozbiljnim problemima povezanima sa zagušenjem i javnim prijevozom. Konačno, nacionalni razvojni plan 2018.–2027. i njegova učinkovita provedba imat će ključnu ulogu u dekarbonizaciji gospodarstva. U planu će se utvrditi iznos dodatnih sredstava koja će se mobilizirati za dekarbonizaciju sektora električne energije, upotrebu energije iz obnovljivih izvora i poboljšanje javnog prijevoza i energetske učinkovitosti.

               (14)Osiguranje uključivog rasta i dalje je problem u Irskoj. Stopa nezaposlenosti pala je na 6,7 % u 2017., ali su određene skupine još vrlo udaljene od tržišta rada i socijalno isključene. Sustav socijalne zaštite i sustav oporezivanja pokazali su se vrlo uspješnima u suzbijanju siromaštva i nejednakosti te je Irska poduzela mjere za poticanje zaposlenosti postupnim ukidanjem socijalnih naknada i doplataka. Trajno visoka stopa rizika od siromaštva ili socijalne isključenosti u Irskoj povezana je s visokim udjelom osoba koje žive u kućanstvima s niskim intenzitetom rada (gotovo dvaput viša od prosjeka EU-a i najviša u EU-u – 18,2 % u odnosu na 10,5 % u 2016.). To je posebno često u kućanstvima samohranih roditelja. Gotovo tri četvrtine nezaposlenih u Irskoj neaktivno je. Ukupna stopa rizika od siromaštva ili socijalne isključenosti i ona koja se odnosi na djecu neznatno su se smanjile u 2016., ali i dalje su veće od prosjeka EU-a. Zbog toga Irska mora dovršiti provedbu svojeg akcijskog plana za kućanstva bez zaposlenih, a to će postići, među ostalim, poboljšanjem integrirane potpore za osobe koje su najudaljenije od tržišta rada. Kako bi se ispunili ambiciozni ciljevi i zadovoljila visoka potražnja, potrebno je posvetiti trajnu pozornost ponudi objekata za socijalno stanovanje.

               (15)Pristup cjenovno pristupačnoj, cjelodnevnoj kvalitetnoj skrbi za djecu i dalje je problem. Prema Organizaciji za gospodarsku suradnju i razvoj troškovi skrbi za djecu u Irskoj u odnosu na plaće bili su u 2015. najveći u EU-u za samohrane roditelje i drugi po veličini u EU-u za parove. Visoki troškovi skrbi za djecu mogu otežati pristup plaćenom zaposlenju, osobito u kućanstvima s niskim prihodima, uključujući samohrane roditelje. Ta činjenica ima negativan učinak na stopu zaposlenosti žena, koja je 2016. iznosila 65,4 %, što je blizu prosjeka EU-a. U parlamentu se trenutačno raspravlja o Zakonu o jedinstvenom cjenovno pristupačnom sustavu skrbi za djecu. Očekuje se da će njegova provedba početi u 2018., no kašnjenja su već očita. Promiče se i kvaliteta ponude skrbi za djecu, posebice u okviru inicijativa za veću stručnost osoblja.

               (16)Razlike među stopama zaposlenosti nisko, srednje i visokokvalificiranih radnika u 2016. bile su među najvišima u EU-u, a stopa zaposlenosti niskokvalificiranih radnika 10 je postotnih bodova niža nego prije gospodarske krize. Zbog toga, a i zbog promjena u gospodarskoj aktivnosti, neusklađenost i nedostatak vještina sve su izraženiji u nekoliko područja. Zato je veoma važno ubrzati donošenje politika i mjera za usavršavanje i prekvalifikaciju. Irska ima posebno nisku razinu sudjelovanja u cjeloživotnom učenju za zaposlene niskokvalificirane osobe, što ih čini osjetljivima na promjene u potražnji radne snage. Ukupno gledajući, Irska ima jednu od najnižih razina digitalnih vještina u EU-u, što je u oštroj suprotnosti s visokim udjelom osoba s diplomom u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike koja je stečena u irskom sustavu visokog obrazovanja. Irska ima i jednu od najnižih stopa zaposlenosti osoba s invaliditetom u EU-u.

               (17)Produktivnost u Irskoj raste uglavnom zahvaljujući multinacionalnim poduzećima. Razlika u produktivnost između tih društava i irskih domaćih poduzeća (uglavnom mala i srednja poduzeća) sve je veći. Visoka međunarodna mobilnost nekih multinacionalnih poduzeća i sadašnja neizvjesnost mogu dugoročno ugroziti održivost i otpornost irskoga gospodarstva. U nedavnom je istraživanju otkriveno da, kada je riječ o rastu produktivnosti, inovacijama i izvozu, poduzeća u irskom vlasništvu imaju tek ograničenu korist od poslovanja multinacionalnih poduzeća u Irskoj. Međutim, irska poduzeća koja se bave istraživanjem i razvojem imaju koristi od prelijevanja iz multinacionalnih poduzeća. Poticajima iz javnog sektora za istraživanje i razvoj i većom dostupnošću kvalificiranih radnika za irska mala i srednja poduzeća potaknulo bi se širenje novih tehnologija u tim poduzećima. Osim toga, kao što je već više puta navelo irsko Nacionalno vijeće za konkurentnost, kako bi se povećala konkurentnost irskih poduzeća, potrebno je ograničiti rast određenih ulaznih i pravnih troškova. Prepreke na tržištu pravnih usluga i dalje su problem jer ometaju konkurentnost i povećavaju troškove primatelja usluga. Te prepreke najviše utječu na mala poduzeća jer se povećavaju troškovi sudskih postupaka. Provedbeni propisi za novi Zakon o uređenju pravnih usluga još nisu doneseni. Javna savjetovanja, koja su preduvjet za provedbu zakonodavstva, uvelike kasne.

               (18)Financijski sektor Irske na putu je održivog oporavka, ali naslijeđeni problemi još stvaraju ograničenja. Iako je Irska nastavila ostvarivati napredak u smanjenju loših kredita, njihov udio u ukupnim bruto kreditima (11,2 % u rujnu 2017.) još je među najvišima u EU-u. Prezaduženost, tržišna koncentracija i pojačana nesigurnost u nekim izvoznim sektorima negativno utječu na potražnju za kreditima malih i srednjih poduzeća, koja i dalje slaba. Iznimno je važno smanjiti dugoročna zakašnjela plaćanja, a ona s kojima se kasni već više od dvije godine činila su približno 60 % ukupnih zakašnjelih plaćanja hipoteka u 2017. Smanjenjem dugoročnih zakašnjelih plaćanja moglo bi se pridonijeti i rješavanju problema prezaduženosti, što poduzeća (posebno mala i srednja poduzeća) koči u upotrebi kredita u produktivnije svrhe. Nedavno istraživanje Središnje banke Irske upućuje na to da je rizik od ponovnog neispunjenja obveza posebno velik ako se primjenjuju rješenja za restrukturiranje koja podrazumijevaju privremeno smanjenje plaćanja. Održivost oduzimanja imovine i otpisa mogla bi se povećati i dopuniti snažnijim okvirom za zaštitu potrošača pri prodaji na sekundarnim tržištima kredita, štiteći pritom trajnost rješenja za restrukturiranje kredita.

               (19)Komisija je u okviru europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Irske i objavila je u Izvješću za Irsku za 2018. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2018. i Nacionalni program reformi za 2018. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Irskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Irskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće ekonomsko upravljanje u Uniji na način da se na razini Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (20)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2018., a njegovo je mišljenje
                  11
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (21)Uzimajući u obzir Komisijino detaljno preispitivanje i ovu ocjenu, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 3. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Irska u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Ostvariti srednjoročni proračunski cilj u 2019. Iskoristiti neočekivane prihode radi bržeg smanjenja udjela duga opće države. Smanjiti opseg i broj poreznih rashoda i proširiti poreznu osnovicu. Spriječiti očekivano povećanje rashoda povezanih sa starenjem tako što će se povećati troškovna učinkovitost sustava zdravstvene skrbi i provesti planirana mirovinska reforma.

               2.Osigurati pravovremenu i učinkovitu provedbu nacionalnog razvojnog plana, uključujući u pogledu čiste energije, prometa, stanovanja, vodnih usluga i cjenovno pristupačne kvalitetne skrbi za djecu. Dati prednost dokvalifikaciji odraslog radno sposobnog stanovništva, s naglaskom na digitalnim vještinama.

               3.Poticati rast produktivnosti irskih poduzeća, a osobito malih i srednjih poduzeća, poticanjem istraživanja i inovacija s pomoću ciljanih politika, izravnijih oblika financiranja i bolje strateške suradnje sa stranim multinacionalnim poduzećima, javnim istraživačkim centrima i sveučilištima. Promicati brže i trajno smanjenje dugoročnih zakašnjelih plaćanja, uz oslanjanje na inicijative za ugrožena kućanstva i poticanje otpisa nepovrativih izloženosti.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 407 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 i P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 206 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju. Referentno mjerilo za rashode za Irsku odražava prilagodbu radi ispravka narušavanja desetogodišnje referentne stope potencijalnog rasta do kojeg je došlo zbog naglog iznimno velikog rasta realnog BDP-a u 2015. Komisija je slijedila pristup koji su primijenila irska tijela pri izračunu proračuna za 2017. i uzela u obzir prosjek stopa potencijalnog rasta u 2014. i 2016.

                     (10)

                        Od 2018. referentno mjerilo za rashode odražava prilagodbu radi ispravka narušavanja desetogodišnje referentne stope potencijalnog rasta do kojeg je došlo zbog naglog iznimno velikog rasta realnog BDP-a u 2015.

                     (11)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 23.5.2018.
            COM(2018) 409 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2018.i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Francuske za 2018.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2018.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Francuske za 2018.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Francuska jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 22. ožujka 2018. Vijeće je 14. svibnja 2018. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”).

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Francuska bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke o ekonomskoj politici europodručja, koja je navedena u preporukama u nastavku, a posebno u preporukama 1. i 2.

               (3)Izvješće za Francusku za 2018.
                  5
                objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Francuske u smislu preporuka za Francusku koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Francuske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, koji su također objavljeni 7. ožujka 2018.
                  6
                U analizi Komisija zaključuje da u Francuskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, slabosti proizlaze iz visokog javnog duga i slabe dinamike konkurentnosti u kontekstu niskog rasta produktivnosti. Posebno je važan rizik od štetnih učinaka na francusko gospodarstvo i, s obzirom na njegovu veličinu, od negativnih prelijevanja na ekonomsku i monetarnu uniju.

               (4)Francuska je 25. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018. i svoj Program stabilnosti za 2018. Uzimajući u obzir njihovu povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je propisano člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  7
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje sporazume o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim ekonomskim upravljanjem
                  8
               .

               (6)[Nakon pravovremenog i trajnog smanjenja prekomjernog deficita i odluke Vijeća od [XX] lipnja 2018. da stavi izvan snage postupak u slučaju prekomjernog deficita, na Francusku se primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2018. planira postupno poboljšanje salda opće države s –2,6 % BDP-a u 2017. na +0,3 % BDP-a u 2022. Srednjoročni proračunski cilj, odnosno strukturni deficit od 0,4 % BDP-a, ne namjerava se ostvariti tijekom razdoblja obuhvaćenog Programom stabilnosti. Prema Programu stabilnosti za 2018. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 97,0 % u 2017. na 89,2 % u 2022. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je. Istodobno nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za ostvarenje planiranog ciljnog deficita od 2019. nadalje.

               (7)Vijeće je 11. srpnja 2017. preporučilo Francuskoj da osigura da stopa nominalnog rasta neto primarnih
                  9
                državnih rashoda u 2018. ne premašuje 1,2 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Istovremeno je navedeno da će se ocjenom nacrta proračunskog plana za 2018. i naknadnom ocjenom proračunskih rezultata za 2018. morati uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike koji pridonosi jačanju postojećeg oporavka te osiguravanju održivosti javnih financija. Nakon ocjene snage oporavka u Francuskoj koju je Komisija izradila u okviru svojeg mišljenja o nacrtu proračunskog plana Francuske, u kojoj se uzimaju u obzir izazovi održivosti s kojima se Francuska suočava, nije potrebno uzeti u obzir dodatne elemente u tom pogledu. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2018. postoji rizik značajnog odstupanja od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2018.

               (8)S obzirom na to da je omjer duga opće države Francuske veći od 60 % BDP-a i predviđeni jaz outputa iznosi 0,6 %, prema zajednički dogovorenoj matrici prilagodbe u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2019. ne bi trebala biti viša od 1,4 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi ne bude li promjene u politikama, za 2018. postoji rizik značajnog odstupanja od tog zahtjeva u 2019. te u razdoblju 2018.–2019. kad se zajedno uzmu u obzir. Na prvi se pogled predviđa da Francuska 2018. i 2019. neće poštovati prijelazno pravilo o dugu. Općenito, Vijeće smatra da bi se od 2018. trebale poduzeti potrebne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Bilo bi razborito sve neočekivane prihode iskoristiti za daljnje smanjivanje udjela duga opće države.

               (9)Razina javnih rashoda u Francuskoj najviša je u EU-u. Predviđa se da će 2018. udio rashoda u BDP-u dosegnuti 56,0 %, što je 10,6 postotnih bodova više od prosjeka Unije. Iako su smanjenja kamatnih stopa i javnih ulaganja posljednjih godina uglavnom pogodovala strategiji konsolidacije, nije izvjesno da će u srednjoročnom razdoblju kamatne stope ostati niske, a smanjenje produktivnih ulaganja moglo bi štetno utjecati na budući gospodarski potencijal. Revizijama rashoda od 2014. nisu ostvarene značajne uštede i povećanje učinkovitosti bilo je ograničeno zbog nedostatka odgovarajućeg praćenja i niske razine političke odgovornosti. Odustalo se od najnovije strategije revizije rashoda te će ona biti zamijenjena programom Action publique 2022, čija su načela utvrđena u zakonu o višegodišnjem programiranju javnih financija u razdoblju 2018.–2022. Odbor Comité action publique 2022 dužan je izraditi plan do ljeta 2018. i provesti analizu o mjerama koje treba poduzeti. Međutim, jasno definirane mjere još nisu predložene i nove uštede unutar tog okvira ostvarit će se tek od 2020. nadalje. Brza provedba mjera ušteda na rashodima pogodovala bi naporima odgovaranja na trenutačne potrebe fiskalne konsolidacije u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju.

               (10)Trenutno u Francuskoj istovremeno postoji 37 različitih programa mirovinskog osiguranja koji se odnose na različite skupine radnika i funkcioniraju u skladu s različitim skupovima pravila. Postupnim objedinjavanjem pravila povećala bi se transparentnost sustava i međugeneracijska pravednost te olakšala mobilnost radnika. Usklađivanjem pravila za izračun doprinijelo bi se i boljoj kontroli javnih rashoda. Iako se očekuje da će se već donesenim mirovinskim reformama dugoročno smanjiti razina udjela javnih rashoda za mirovine, jednostavnijim i učinkovitijim mirovinskim sustavom ostvarile bi se dodatne uštede i pridonijelo ublažavanju rizika za održivost javnih financija u srednjoročnom razdoblju. Prema nedavnoj studiji usklađivanjem različitih programa mirovinskog osiguranja u javnom i privatnom sektoru ostvarilo bi se do 2022. više od 5 milijardi EUR ušteda javnih rashoda.

               (11)Stopa nezaposlenosti smanjila se s 10,4 % 2015. na 9,4 % u 2017. te se predviđa dodatno smanjenje u narednim godinama, dok se stopa zaposlenosti povećala na 70,6 % u 2017. Međutim, uvjeti na tržištu rada za mlade osobe, niskokvalificirane radnike i osobe migrantskog podrijetla (prva i druga generacija) i dalje su relativno teži. U 2016. bilo je zaposleno samo 54,5 % osoba koje nisu rođene u EU-u (u dobi od 20 do 64 godine), što je za 17,5 postotnih bodova niže od broja zaposlenih osoba rođenih u Francuskoj. Stanovnici najzapostavljenijih područja (quartiers de la politique de la ville, odnosno osjetljive četvrti u kojima se provodi posebna politika), uključujući osobe migrantskog podrijetla, i dalje se suočavaju s poteškoćama na tržištu rada. Ne dovodeći u pitanje mjere politike, utjecaj socioekonomskog i migrantskog podrijetla na obrazovne rezultate relativno je visok i otežava uključivanje na tržište rada. Postoje i dokazi o diskriminatornim praksama na tržištu rada. Učinkovite aktivne potpore za zapošljavanje, uključujući jezično osposobljavanje, intenzivna savjetovanja pri traženju zaposlenja i potpore za zapošljavanje te odlučnije mjere suzbijanja diskriminatornih praksi ključne su za poticanje jednakih mogućnosti na tržištu rada.

               (12)Cilj je zakona o radu iz 2016., kojim se modernizira socijalni dijalog i osigurava stručno usavršavanje, poboljšati sposobnost poduzeća za prilagodbu ekonomskim ciklusima te smanjiti udio radnika s ugovorima na određeno vrijeme. Iako se sve više ljudi zapošljava na neodređeno vrijeme, segmentacija tržišta rada i dalje je izazov te bi trebalo poticati prijelaz prema većem zapošljavanju na neodređeno vrijeme. U tom je smislu važno dovršiti provedbu ambicioznog programa tekućih reformi, koji obuhvaća nedavno donesenu reformu radnog zakonodavstva, planiranu reformu sustava naknada za nezaposlenost i reformu sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, uključujući naukovanje.

               (13)Francuska je postupnom provedbom mjera za smanjenje poreznog klina za rad od 2013. poboljšala svoju troškovnu konkurentnost, ali još nisu potpuno nadoknađeni akumulirani gubici iz prošlosti. Francuska je 2016., gledano s obzirom na prosječnu plaću, i dalje imala jednu od najviših stopa doprinosa poslodavaca za socijalno osiguranje kao udjela ukupnih troškova rada u EU-u. Očekuje se da će se postojeće mjere politike u cilju smanjenja troškova rada dodatno konsolidirati i pojačati 2019. s najavljenim pretvaranjem poreznog odbitka za konkurentnost i zapošljavanje (CICE) u opće smanjenje socijalnih doprinosa za poslodavce i uvođenjem dodatnih olakšica za niže plaće kako bi se potaknulo zapošljavanje niskokvalificiranih radnika.

               (14)Minimalna plaća u Francuskoj od 2013. se kreće u skladu s pravilima o indeksaciji, bez ad hoc povećanja. Zbog toga je rasla sporije od referentnih plaća (1,23 % u 2017., u odnosu na 1,31 % za prosječnu plaću) u kontekstu slabe inflacije i sporog rasta plaća. Iako je minimalna plaća u odnosu na prosječnu plaću visoka gledano na međunarodnom planu, trošak rada za minimalnu plaću znatno je snižen smanjenjima plaćanja doprinosa za socijalno osiguranje. Takva smanjenja bit će pojačana i postat će stalna od 2019. Iako je indeksacija minimalne plaće važna za očuvanje kupovne moći radnika, postojeći mehanizam (jedinstven u EU-u) mogao bi ograničavati prilagodbu plaća promjenjivim uvjetima s mogućim negativnim posljedicama za konkurentnost. Skupina neovisnih stručnjaka svake godine ocjenjuje minimalnu plaću i iznosi neobvezujuća mišljenja o njezinu kretanju. Ta je skupina 2017. preporučila izmjenu pravila o indeksaciji, na primjer ograničavajući ga samo na indeksaciju inflacije.

               (15)Trenutačni početni sustav strukovnog obrazovanja i osposobljavanja ne podupire dovoljno uključivanje na tržište rada, posebno zato što je znatan udio studenata usmjeren na karijere s ograničenim mogućnostima zapošljavanja. Osim toga, francuski studenti u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju postižu mnogo slabije obrazovne rezultate od prosjeka EU-a, dok su studenti u općem obrazovanju znatno uspješniji. U tom kontekstu mjere za poticanje naukovanja, koja su povezana s boljim izgledima za zapošljavanje, te mjere za poboljšanje rezultata u školi ključne su za podupiranje zapošljavanja mladih i promicanje jednakih mogućnosti. Istovremeno je važno poboljšati pristup trajnom osposobljavanju za niskokvalificirane radnike i tražitelje posla te promicati stjecanje viših kvalifikacija, uz odgovarajuće smjernice o osposobljavanju. Uzimajući u obzir te izazove, a posebno potrebu da se poboljša upravljanje sustavom, osigura pristup osposobljavanju, njegova kvaliteta i relevantnost za tržište rada te sigurni prijelazi na tržištu rada, vlada je 27. travnja 2018. predstavila nacrt zakona o reformi naukovanja te sustava trajnog strukovnog obrazovanja i osposobljavanja. Osim toga, u Nacionalnom programu reformi za 2018. potvrđuje se namjera provedbe plana ulaganja u vještine u iznosu od 14 milijardi EUR te se otvara put za dodatnu reformu početnog strukovnog obrazovanja u školi.

               (16)Ukupno gledajući, sustav socijalne zaštite postiže dobre rezultate. Nejednakosti u dohotku nakon prijenosa socijalnih naknada ispod su prosjeka EU-a i, unatoč nedavnom povećanju, broj osoba izloženih riziku od siromaštva i socijalne isključenosti i dalje je relativno nizak. Međutim, neke skupine, osobito obitelji samohranih roditelja, osobe koje nisu rođene u EU-u i osobe koje žive u zapostavljenim gradskim područjima, izložene su većem riziku od siromaštva. Pristup primjerenom stanovanju za osobe koje žive u siromaštvu i dalje izaziva zabrinutost. Unatoč nedavnim poboljšanjima u nekim područjima i dalje postoji manjak socijalnih stambenih jedinica.

               (17)Unatoč tekućim reformama za smanjenje poreznog opterećenja poduzeća i podupiranje produktivnih ulaganja francuski porezni sustav i dalje je obilježen visokim stupnjem složenosti s poreznim rashodima, neučinkovitim porezima i porezima na proizvodnju koji su prepreka dobrom funkcioniranju poslovnog okruženja. Zbog velikog broja poreznih rashoda (porezne olakšice, izuzeća, smanjenja poreza) stvara se dodatan teret za poduzeća, a posebno mala i srednja poduzeća, u obliku povećanih troškova usklađivanja i nesigurnosti. Stvaraju se i dodatni troškovi kontrole za poreznu upravu. U okviru Zakona o proračunu za 2018. broj i vrijednost poreznih rashoda dodatno će se povećati i očekuje se da će u 2018. dosegnuti 99,8 milijardi EUR (4,5 % BDP-a), u odnosu na 93 milijarde EUR u 2017. Osim toga, utvrđeno je oko 192 poreza kojima se ostvaruju niski prihodi (manje od 150 milijuna EUR godišnje), ali je od 2014. ukinut tek njihov vrlo ograničen broj
                  10
               . Naposljetku, Francuska ima vrlo visoke poreze na proizvodnju u EU-u
                  11
                (3,1 % BDP-a 2016.) koji se sastoje uglavnom od oporezivanja kapitala i rada, a kojem poduzeća podliježu zbog bavljenja proizvodnjom, bez obzira na njihovu gospodarsku uspješnost.

               (18)Tržište usluga činilo je više od 50 % dodane vrijednosti, 40 % radnih mjesta i 20 % dodane vrijednosti proizvodne industrije u izvozu 2016. Međutim, iako utječe na cijelo gospodarstvo, tržišno natjecanje na tržištu usluga i dalje je otežano zbog regulatornih zahtjeva i administrativnog opterećenja, čime se dodatno ograničava sposobnost rasta poduzeća. Ako budu dovoljno ambiciozne i u potpunosti se provedu, reforme u području usluga mogle bi imati značajan pozitivan gospodarski učinak. Pri određivanju prioriteta reformi važno je uzeti u obzir gospodarsku važnost i uspješnost podsektora usluga. Pristup koji se temelji na pokazateljima i koji se upotrebljava za utvrđivanje prioritetnih reformi u sektorima usluga ističe niz poslovnih usluga (arhitektonske i inženjerske djelatnosti, pravne i računovodstvene djelatnosti, administrativne i pomoćne usluge), maloprodaju, usluge smještaja i pripreme i posluživanja hrane te zdravstvene usluge. U specifičnom području profesionalnih usluga Zakonom o rastu, aktivnosti i jednakim gospodarskim mogućnostima („Macronov zakon”) od 6. kolovoza 2015. ublažena su ograničenja u određenom broju zanimanja, uglavnom pravnim zanimanjima. Osim toga, daljnjim aktima ublažena je njegova namjera, čime je također ograničen njegov očekivani učinak. Daljnje reforme mogle bi biti usmjerene na specifična ograničenja pristupa i obavljanja djelatnosti (npr. ograničavanje djelatnosti na određena zanimanja, ograničenja glasačkih prava, ograničenja udjela, multidisciplinarna ograničenja i ograničenja numerus clausus) koja se smatraju pretjeranima. Reforme za uklanjanje ključnih prepreka rastu poduzeća mogle bi uključivati uklanjanje učinka praga koji se odnosi na kriterije iz propisa povezane s veličinom poduzeća i smanjenje administrativnog opterećenja poduzeća. Naposljetku, boljom pokrivenosti Francuske brzom širokopojasnom mrežom povećala bi se njezina sposobnost uživanja pogodnosti digitalnoga gospodarstva.

               (19)Prema Europskoj ljestvici uspjeha u inoviranju Francuska uspješnost u tom pogledu i dalje je ispod predvodnika inovacija u EU-u unatoč relativno visokoj razini javne potpore.  Posebno bi se poboljšanjem učinkovitosti programa javne potpore (uključujući Crédit d’Impôt Recherche, porezne olakšice za istraživanje i razvoj) potaknuli bolji rezultati u području inovacija. U tom pogledu rezultati tekuće evaluacije moraju se uzeti u obzir pri poboljšanju osmišljavanja javne potpore za inovacije. Prijenos znanja između javnog istraživanja i poduzeća i dalje je izazov, a time se ograničava komercijalno iskorištavanje rezultata istraživanja. U usporedbi s drugim državama članicama EU-a Francuska ima slabe rezultate u području zajedničkih javno-privatnih publikacija i javnog istraživanja i razvoja koji financiraju poduzeća. Postoji određeni potencijal za jačanje mehanizama prijenosa znanja između akademske zajednice i industrije pojednostavnjenjem partnerstva u istraživanju i poticanjem mobilnosti istraživača.

               (20) Komisija je u okviru Europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Francuske i objavila je u Izvješću za Francusku za 2018. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2018. i Nacionalni program reformi za 2018. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Francuskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Francuskoj nego i opseg njihove usklađenosti s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće ekonomsko upravljanje u Uniji na način da se na razini Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (21)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2018., a njegovo je mišljenje
                  12
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (22)Uzimajući u obzir Komisijino detaljno preispitivanje i ovu ocjenu, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 3. u nastavku,

               PREPORUČUJE da Francuska u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2019. ne premašuje 1,4 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Iskoristiti neočekivane prihode radi bržeg smanjenja udjela duga opće države. Provesti uštede rashoda 2018. i detaljno navesti ciljeve i nove mjere potrebne u kontekstu programa Action publique 2022. kako bi oni rezultirali konkretnim mjerama ušteda rashoda i povećanja učinkovitosti u proračunu za 2019. Postupno objediniti pravila različitih mirovinskih sustava kako bi postali pravedniji i održiviji.

               2.Provesti reformu sustava za strukovno obrazovanje i osposobljavanje kako bi se povećala njegova relevantnost za tržište rada i poboljšao pristup osposobljavanju, posebno za niskokvalificirane radnike i tražitelje posla. Poticati jednake mogućnosti i pristup tržištu rada, uključujući za osobe migrantskog podrijetla i osobe koje žive u zapostavljenim područjima. Osigurati usklađenost kretanja minimalne plaće s otvaranjem novih radnih mjesta i konkurentnošću.

               3.Pojednostavniti porezni sustav ograničavanjem upotrebe poreznih rashoda, uklanjanjem neučinkovitih poreza i smanjenjem poreza na proizvodnju koji se naplaćuje poduzećima. Smanjiti regulatorno i administrativno opterećenje radi povećanja tržišnog natjecanja u sektoru usluga i poticanja rasta poduzeća. Pojačati napore za povećanje učinkovitosti sustava inovacija, osobito poboljšanjem učinkovitosti programa javne potpore i jačanjem prijenosa znanja između javnih istraživačkih ustanova i poduzeća.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 409 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 i P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        COM(2018) 208 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

                     (10)

                        Inspection Générale des Finances (Glavna financijska inspekcija, 2014.), Les taxes à faible rendement (porezi kojima se ostvaruju niski prihodi).

                     (11)

                        Porezi na proizvodnju znače „ostali porezi na proizvodnju” prema Eurostatu (kategorija D29).

                     (12)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 23.5.2018.
            COM(2018) 410 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Hrvatske za 2018.i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2018.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Hrvatske za 2018.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2018.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Hrvatska jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Hrvatsku za 2018.
                  5
                objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Hrvatske u smislu preporuka za Hrvatsku koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Hrvatske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, koji su također objavljeni 7. ožujka 2018.
                  6
                Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Hrvatskoj unatoč njihovu smanjenju još uvijek postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Ranjivosti su povezane s još uvijek visokim razinama javnog, privatnog i vanjskog duga koji je u velikoj mjeri denominiran u stranoj valuti. I dalje je visoka razina loših kredita, osobito kredita nefinancijskih poduzeća. Hrvatski potencijalni rast i dalje nije dovoljan za trajnu prilagodbu i općenito je ostvaren neznatan napredak u provedbi mjera politike kojima se rješavaju problemi kronično niske iskorištenosti rada i sporog rasta produktivnosti. Restriktivno poslovno okruženje i dalje koči konkurentnost i ulaganja, dok rascjepkana javna uprava otežava učinkovitost pružanja javnih usluga.

               (3)Hrvatska je 26. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018. i svoj Program konvergencije za 2018. Uzimajući u obzir njihovu povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (4)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je propisano člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  7
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje sporazume o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim ekonomskim upravljanjem
                  8
               .

               (5)Na Hrvatsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Iako je u 2017. ostvaren suficit ukupnog salda proračuna opće države od 0,8 % BDP-a, prema Programu konvergencije za 2018. planira se da će u 2018. ukupni saldo zabilježiti deficit od 0,5 % BDP-a te da će se nakon toga postupno poboljšati i u 2021. ostvariti suficit od 0,5 % BDP-a.  Predviđa se da će se tijekom programskog razdoblja srednjoročni cilj, odnosno strukturni deficit od 1,75 % BDP-a, i dalje ostvarivati sa značajnom pozitivnom razlikom. Prema Programu konvergencije za 2018. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 78,0 % BDP-a u 2017. na 75,1 % u 2018. te da će se nastaviti smanjivati i u 2021. iznositi 65,9 %. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerodostojan je. Čini se, međutim, da su proračunski ciljevi planirani s oprezom.  Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2018. predviđa se da će saldo proračuna opće države iznositi 0,7 % BDP-a u 2018. i 0,8 % BDP-a u 2019.

               (6)Vijeće je 11. srpnja 2017. Hrvatskoj preporučilo da u 2018. nastavi ostvarivati svoj srednjoročni proračunski cilj. Na temelju proljetne prognoze Komisije 2018. predviđeno je da će strukturni saldo iznositi –0,3 % BDP-a u 2018 i –0,6 % BDP-a u 2019., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Predviđa se da će Hrvatska u 2018. i 2019. poštovati pravilo o dugu. Općenito, Vijeće smatra da se očekuje da će Hrvatska u 2018. i 2019. poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (7)Znatno se kasni s najavljenim donošenjem ključnih propisa za poboljšanje hrvatskog fiskalnog okvira. Zbog svoje manjkavosti numerička fiskalna pravila nedjelotvorna su za godišnje fiskalno planiranje te je uloga Povjerenstva za fiskalnu politiku i dalje slaba. I dalje je važno primjenjivati prakse dobrog upravljanja dugom zbog još visoke razine hrvatskog javnog duga i njegove izloženosti valutnim rizicima. U 2017. ojačana je uloga tijela za upravljanje dugom te je izrađena strategija upravljanja dugom, koju ju potrebno redovito ažurirati. Odgođeno je uvođenje već propisanog periodičnog poreza na nekretnine i nema naznaka o tome hoće li se i kada početi primjenjivati. Zbog toga Hrvatska ima nizak udio prihoda od periodičnog oporezivanja nepokretne imovine. Periodični porez na nekretnine omogućio bi učinkovitiju ukupnu naplatu prihoda poticajnu za rast i bio bi stabilan i predvidljiv izvor prihoda jedinicama lokalne i područne samouprave.

               (8)U 2017. nastavljen je oporavak hrvatskog tržišta rada. No stopa zaposlenosti i stopa aktivnosti i dalje su znatno niže od prosjeka EU-a, što koči potencijalni rast. Zakonska dob za umirovljenje za žene trenutačno je 62, a za muškarce 65 godina. Izjednačavanje zakonske dobi za umirovljenje i njezino povećanje sporo napreduju te se očekuje da će tek 2038. ta dob i za žene i muškarce biti 67 godina. Nadalje, radnici starije dobi mogu iskoristiti brojne mogućnosti prijevremenog umirovljenja te mirovinski sustav uključuje određene posebne odredbe o mirovinama kojima se osiguravaju povoljniji uvjeti za umirovljenje. Na nisko sudjelovanje žena na tržištu rada utječu i njihove odgovornosti za skrb. Zbog kratkog prosječnog radnog vijeka tekuće i buduće mirovine nisu na primjerenoj razini i prisutni su rizici od siromaštva u starijoj životnoj dobi. Najavljene mjere kojima se potiče dulji radni vijek nisu još provedene.

               (9)Iako u Hrvatskoj postoji socijalni dijalog, stvarna interakcija između nadležnih tijela i dionika u procesu izrade politika ograničena je i uglavnom se svodi na iznošenje mišljenja u pisanom obliku o određenim predloženim vladinim mjerama. Nadalje, rascjepkanost sindikata ograničava njihove ukupne kapacitete za sudjelovanje u socijalnom dijalogu.

               (10)Unatoč nedavnim poboljšanjima i dalje je visok udio osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti i znatne su teritorijalne razlike među županijama. Tom su problemu osobito izložene starije osobe, niskokvalificirane osobe i osobe s invaliditetom. Uočeni su nedostaci kad je riječ o učinkovitosti i pravednosti sustava socijalne zaštite. Socijalne naknade imaju ograničeni učinak na smanjenje siromaštva. Nedostatak koordinacije među ustanovama i niži fiskalni kapacitet siromašnijih jedinica lokalne i područne samouprave uzrokuju neujednačenu dostupnost socijalnih naknada.

               (11)Hrvatski su rezultati ispod prosjeka EU-a u području ulaganja u obrazovanje, ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, osnovnih vještina, stjecanja visokog obrazovanja i relevantnosti strukovnog obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada. Hrvatska je počela provoditi nekoliko reformi iz Strategije obrazovanja, znanosti i tehnologije. Ako se provede u potpunosti i u skladu s ostalim mjerama iz Strategije, reforma školskog kurikuluma mogla bi pozitivno utjecati na kvalitetu hrvatskog obrazovnog sustava. Čini se da je relevantnost strukovnog obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada ograničena, na što upućuje činjenica da više od polovine evidentiranih nezaposlenih osoba ima završeno strukovno obrazovanje. Da bi se bolje identificirale potrebne vještine, potrebna je bolja koordinacija javnih tijela i poslodavaca. U sustavu obrazovanja odraslih kojemu je svrha pridonijeti njihovu uključivanju na tržište rada postoji velik broj pružatelja tih usluga koji su nejednako raspoređeni u zemlji te programi učenja nisu prikladno evaluirani. Sudjelovanje u programima obrazovanja odraslih i obrazovnim programima koji se nude u okviru mjera aktivne politike tržišta rada vrlo je nisko.

               (12)Teritorijalna rascjepkanost hrvatske javne uprave i opća raspodjela nadležnosti na svim razinama vlasti otežavaju učinkovito pružanje javnih usluga i učinkovitost javnih rashoda. Brojne manje jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave nemaju odgovarajuće financijske ni administrativne kapacitete za obavljanje decentraliziranih funkcija. Pokazatelji učinkovitosti javne uprave upućuju na rezultate koji su ispod prosjeka EU-a, što otežava izradu i provedbu javnih politika i učinkovitije korištenje sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova. Do daljnjeg je odgođeno planirano smanjenje broja područnih ureda i ispostava središnjih ureda državne uprave i pojednostavnjenje sustava državnih agencija. Neusklađenost okvira za određivanje plaća u javnoj upravi i javnim službama onemogućuje ujednačenost i kontrolu vlade nad rashodima za plaće u javnom sektoru. Donošenje najavljenih propisa u cilju tog usklađivanja odgođeno je do sredine 2018. Nadležna tijela poduzela su prve mjere za funkcionalnu integraciju bolnica radi poboljšanja učinkovitosti pružanja zdravstvenih usluga i pristupa zdravstvenoj skrbi. Međutim, zbog neučinkovitog modela financiranja zdravstvenog sustava akumuliraju se nepodmirena dugovanja, posebno za bolničku skrb.

               (13)Prisutnost poduzeća u državnom vlasništvu u gospodarstvu i dalje je velika. Sporo napreduje provedba mjera za poboljšanje upravljanja tim poduzećima koja i dalje posluju s niskim razinama produktivnosti i profitabilnosti. Do daljnjeg je odgođeno donošenje novog zakona o upravljanju i raspolaganju državnom imovinom, čime se onemogućuje ostvarenje napretka u provedbi ključnih mjera politike u cilju da se omogući ulazak privatnog kapitala u poduzeća u državnom vlasništvu te aktivira druga imovina.

               (14)U studenome 2017. završena je revizija kvalitete imovine Hrvatske banke za obnovu i razvitak. S obzirom na važnost te banke za primjenu financijskih instrumenata EU-a i Plana ulaganja za Europu te njezinu sve veću ulogu u izravnom kreditiranju, rezultati te analize trebali bi poslužiti za jačanje nadzornog i regulatornog okvira banke te njezina upravljanja.

               (15)Administrativno opterećenje i parafiskalni nameti i dalje negativno utječu na poslovno okruženje. Postojano se smanjuje administrativno opterećenje, no sporijom dinamikom. Smanjenje parafiskalnih nameta odvija se u ograničenom opsegu i uz nisku transparentnosti jer se nisu provela redovita ažuriranja registra neporeznih davanja ni procjene učinka planiranih smanjenja.

               (16)Potrebna je cjelovita provedba akcijskog plana za suzbijanje korupcije za 2017. i 2018. kako bi se ostvarili ciljevi Strategije suzbijanja korupcije za razdoblje od 2015. do 2020. Potrebno je poboljšati nekoliko ključnih elemenata, osobito podnošenje izvješća o imovinskom stanju i prijave sukoba interesa, osvješćivanje o kanalima koje zviždači mogu koristiti za prijavu nepravilnosti i stvarna kontrola rizika u javnoj nabavi, koja je izložena korupciji zbog velikog udjela internih javnih nabava u državnim tijelima i poduzećima.

               (17)Restriktivni propisi na tržištima robe i usluga, osobito veliki broj prekomjerno reguliranih profesija, negativno utječu na tržišno natjecanje. Ublažavanje tih propisa sporo napreduje zbog snažnog otpora interesnih skupina.

               (18)Dugotrajnost sudskih postupaka i znatan broj neriješenih predmeta i dalje negativno utječu na kvalitetu i učinkovitost pravosuđa, a time i na poslovno okruženje. Zabilježeno smanjenje broja neriješenih predmeta bilo je uglavnom potaknuto manjim brojem novih predmeta, a ne bržim rješavanjem predmeta u postupku. Elektronička komunikacija u parničnim i stečajnim postupcima i dalje se nedovoljno koristi unatoč poboljšanjima.

               (19)U okviru hrvatske strategije pametne specijalizacije poduzimaju se određeni napori u cilju reforme nacionalnog sustava znanosti i inovacija. Provedba strategije usporena je zbog nekoordiniranih nadležnosti unutar politike za promicanje znanosti i inovacija. Isto tako, velika sveučilišta imaju vrlo rascjepkane upravljačke strukture i stroga administrativna pravila. Slaba je suradnja istraživačkih ustanova i poslovnog sektora. Nema sustavnog praćenja i evaluacije učinka politika koje se provode u području istraživanja i inovacija, čime se onemogućuje primjereno utvrđivanje prioriteta. Sustav visokog obrazovanja mogao bi imati koristi od poticaja kojima se promiču kvaliteta i relevantnost za tržište rada.

               (20)Komisija je u okviru Europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Hrvatske i objavila je u Izvješću za Hrvatsku za 2018. Ocijenila je i Program konvergencije za 2018. i Nacionalni program reformi za 2018. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Hrvatskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Hrvatskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće ekonomsko upravljanje u Uniji na način da se na razini Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (21)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program konvergencije za 2018., i prema njegovu mišljenju očekuje se da će Hrvatska poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (22)Uzimajući u obzir Komisijino detaljno preispitivanje i ovu ocjenu, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program konvergencije. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Hrvatska u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Jačati fiskalni okvir, uključujući jačanjem mandata i neovisnosti Povjerenstva za fiskalnu politiku. Uvesti periodični porez na nekretnine.

               2.Odvraćati od prijevremenog umirovljenja, ubrzati prelazak na višu dobnu granicu za obvezno umirovljenje i uskladiti odredbe o mirovinama za posebne kategorije korisnika s općim pravilima za umirovljenje. Provesti reformu sustava obrazovanja i osposobljavanja u cilju poboljšanja njegove kvalitete i relevantnosti za tržište rada za mlade i odrasle. Konsolidirati socijalne naknade i povećati njihov kapacitet za smanjenje siromaštva.

               3.Smanjiti teritorijalnu rascjepkanost javne uprave, pojednostavniti funkcionalnu raspodjelu nadležnosti i povećati kapacitete za izradu i provedbu javnih politika. Na temelju savjetovanja sa socijalnim partnerima uvesti usklađene okvire za određivanje plaća u javnoj upravi i javnim službama.

               4.Poboljšati korporativno upravljanje poduzećima u državnom vlasništvu i intenzivirati prodaju poduzeća u državnom vlasništvu i neproduktivne imovine. Znatno smanjiti opterećenje poduzeća koje proizlazi iz parafiskalnih nameta i složenih administrativnih i zakonodavnih propisa. Poboljšati tržišno natjecanje u području poslovnih usluga i reguliranih profesija. Smanjiti trajanje sudskih postupaka i unaprijediti primjenu elektroničke komunikacije na sudovima.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 410 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 i P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 209 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.