               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.5.2015.
            COM(2015) 254 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi 2015. za Češkui dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke za 2015.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi 2015. za Češku

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke za 2015.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i konkurentnosti.

               (2)Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica. One zajedno čine „integrirane smjernice” i države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku o Nacionalnom programu reformi Češke za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Češke za 2014.

               (4)Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta
                  4
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2015. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  5
               , u kojem Češku ne smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, ubrzanje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Češku za 2015.
                  6
               . Njime je ocijenjen napredak Češke u vezi s preporukama po državama članicama donesenima 8. srpnja 2014.

               (7)Češka je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. i Program konvergencije za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (8)Na Češku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Prema Programu konvergencije za 2015. vlada namjerava postupno poboljšati ukupni deficit, na 1,9 % BDP-a u 2015. te daljnjih 0,6 % BDP-a u 2018. Vlada namjerava ostvariti srednjoročni cilj, odnosno strukturni deficit od 1 % BDP-a u 2018., no prema ponovno izračunanom strukturnom saldu
                  7
                predviđa se njegovo ostvarivanje do 2016. Prema Programu konvergencije predviđa se da će udio državnog duga u BDP-u dostići gotovo 41% u 2015. te se postupno smanjiti na 40,2 % u 2018. Makroekonomski je scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja uvjerljiv, a mjere za podupiranje planiranog ciljnog deficita od 2016. nadalje dovoljno su određene. Međutim, postoji rizik da bi učinak planiranih mjera u pogledu prihoda mogao biti manji od predviđenog. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđa se ispunjenje referentnog mjerila za rashode u 2015. Predviđa se određeno odstupanje 2016. jer rast neto rashoda premašuje referentno mjerilo za 0,3 % BDP-a. Stoga će 2016. biti potrebne daljnje mjere. Na temelju ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015., Vijeće smatra da se očekuje da će Češka općenito poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Uspostavljeni su glavni elementi trenutačnog fiskalnog okvira. Međutim, opseg srednjoročnog proračunskog planiranja i brojčanog fiskalnog pravila jest ograničen, a izvršenje slabo. Nekoliko je puta izmijenjen i odgođen paket nacrta reforme, a trenutačno se njegovo donošenje planira tijekom 2015. Češka se i dalje suočava s izazovima koji se odnose na dugotrajnu fiskalnu održivost, a koji su uglavnom posljedica predviđenog rasta rashoda povezanih s mirovinama i zdravstvom. Ostvarena su određena poboljšanja u izgledima za mirovinski sustav koja proizlaze iz povoljnijih demografskih projekcija. Češka vlada namjerava postupno povećati zakonsku dob za umirovljenje, no prespore su promjene planirane za srednjoročno razdoblje. U tijeku su rasprave o promjenama postojećeg sustava indeksacije mirovinskog sustava, no zasad nisu bile donesene nikakve mjere. Premda su poduzete određene mjere kako bi se poboljšali ekonomičnost i upravljanje u zdravstvenom sektoru, u tom je području ostvaren ograničen napredak. Pokazatelji kojima se mjere rezultati u bolničkom sektoru pokazuju da se liječenja ne provode uvijek ekonomično, a raspodjelu sredstava otežavaju stalne poteškoće u uvođenju naknada troškova bolnica. Postoje i znakovi koji upućuju na to da liječnici opće prakse ne ispunjuju svoju ulogu nadzora pristupa daljnjim upućivanjima na primjereni način. Javna nabava u zdravstvenom sektoru pogođena je velikim brojem nepravilnosti, što upućuje na nedostatne smjernice i nadzor.

               (9)Glavni izazovi u području oporezivanja jesu smanjivanje utaje poreza te pojeftinjenje i skraćenje postupka ubiranja poreza za porezne obveznike i za nadležna tijela. Porezna disciplina i borba protiv utaje poreza prioriteti su za Češku koja poduzima određene mjere u tom području. Nekoliko je mjera koje se odnose na izravne i neizravne poreze doneseno 2015., a planiraju se daljnje mjere za 2016. Međutim, troškovi porezne discipline i dalje su previsoki. Standardiziranjem poreznih osnovica za porez na dohodak, socijalnu sigurnost i doprinose za zdravstveno osiguranje pridonijelo bi se pojednostavnjenju poreznog sustava, no do tih promjena još nije došlo i trenutačno ne postoje planovi kojima bi se riješio taj problem. Rad na pojednostavnjenju poreznih prijava i povećavanju uporabe prethodno ispunjenih obrazaca nije sustavan. Umjesto pojednostavnjenja sustava PDV-a Češka je 2014. uvela treću stopu PDV-a. Ostvaren je ograničen napredak u smanjivanju razlika u poreznom tretmanu zaposlenika i samozaposlenih osoba. Porezni prihodi u Češkoj i dalje znatno ovise o oporezivanju rada, tako da su radnici s niskom primanjima, osobito oni koji nemaju djece, suočeni s relativno visokim poreznim opterećenjem rada. Mjerama koje stupaju na snagu 2015. određenim će se skupinama donekle smanjiti oporezivanje rada, no sveukupno će te mjere imati ograničen učinak. Porez na nekretnine i porez za zaštitu okoliša (osim goriva) i dalje su niski, što upućuje na postojanje mogućnosti da se oporezivanja s rada preusmjeri na druga područja.

               (10)U 2014. ostvaren je ograničen napredak u ubrzanju reforme reguliranih zanimanja, no srednjoročni nacionalni akcijski plan donesen u travnju 2015. sadržava određene konkretne mjere i djelovanja za poboljšanje regulatornog okvira i uklanjanje neopravdanih i nerazmjernih zahtjeva.

               (11)Napori uloženi za rješavanje problema korupcije proteklih godina znatno su usporeni. Najnovijim akcijskim planom za borbu protiv korupcije obuhvaćena su određena prioritetna područja. U njega su uključeni zakon o financijskoj kontroli, državnom odvjetništvu, financiraju političkih stranaka, zaštiti zviždača, novoj politici upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu te izmjena Zakona o slobodnom pristupu informacijama. Međutim, čini se da se malo poduzima kako bi se ti zakoni i donijeli. Donošenje i provedba Zakona o državnim službenicima te povezanih mjera pokazuju da je Češka započela rješavati probleme povezane s učinkovitošću i stabilnošću javne uprave. Administrativne i regulatorne prepreke povezane s planiranjem ulaganja te nedostatak transparentnosti i dugotrajni postupci za dobivanje građevinskih dozvola i dozvola za uporabu zemljišta otežavaju javna ulaganja. Proteklih je godina javna nabava bila središte brojnih inicijativa, no i dalje postoji zabrinutost u pogledu transparentnosti. To se osobito odnosi na neobjavljivanje ugovora o javnoj nabavi u središnjem registru. Postupci javne nabave nisu dovoljno učinkoviti jer institucije koje sudjeluju u natječajima ne dobivaju primjerene smjernice i izobrazbu. Nadzor sustava i dalje je slab.

               (12)Sveukupna razina zaposlenosti trenutačno je visoka, no određene skupine u nepovoljnom položaju i dalje nisu dovoljno zastupljene na tržištu rada. To se odnosi na roditelje s malom djecom, niskokvalificirane radnike, osobe s invaliditetom i Rome. Poduzete su određene mjere u jačanju učinkovitosti i djelotvornosti javnih službi za zapošljavanje. Raste razina zaposlenosti mladih, a javne službe za zapošljavanje svojim uslugama pokušavaju osobito ciljati na mlade. Zbog nedostatka pristupačnih i kvalitetnih usluga skrbi za djecu te ograničenih mogućnosti fleksibilnog radnog vremena ženama s djecom teško je sudjelovati na tržištu rada. Poduzete su određene mjere u povećavanju dostupnosti skrbi za djecu, no politike u području javne skrbi za najmlađu djecu i dalje su nedostatne.

               (13)Obrazovni rezultati u Češkoj proteklih su se godina poboljšali, no i dalje postoje strukturni izazovi. Sudjelovanje u tercijarnom obrazovanju brzo je naraslo, no postoji zabrinutost jer visokoobrazovani mladi posjeduju manje vještina. Očekuje se da će se zakašnjelom reformom visokog obrazovanja, čije se donošenje planira za 2015., uvesti akreditacija ustanova, jače unutarnje osiguranje kvalitete i veća praksa profiliranja studenata te poboljšati sustavi financiranja. Potrebno je zaposliti više učitelja u sektoru obveznog obrazovanja, no zbog niskih plaća i negativnog viđenja tog zanimanja teško je privući talentirane kandidate. Novi karijerni sustav kojim bi se poboljšalo zapošljavanje učitelja i njihov profesionalni razvoj trebao bi biti dovršen u prvoj polovini 2015. te uveden u rujnu 2016. Međutim, njegov će učinak uvelike ovisiti o raspoloživom financiranju. U međuvremenu i dalje ne postoji sveobuhvatan pristup ocjenjivanju i pružanju podrške školama i učenicima s lošijim rezultatima. Uvođenjem takvog pristupa pridonijelo bi se poboljšanju učinkovitosti i jednakosti u sektoru obrazovanja. Ostvaren je ograničen napredak da obrazovanje bude uključivije, unatoč tome što je vlada donijela sveobuhvatnu strategiju za obrazovanje. Pokazalo se da su mladi ljudi koji žive u lošim socioekonomskim prilikama, uključujući Rome, manje uspješni u obrazovanju i na tržištu rada.

               (14)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu češke ekonomske politike i objavila je u izvješću o Češkoj za 2015. Ocijenila je Program konvergencije i Nacionalni program reformi te daljnje korake koji su slijedili nakon preporuka upućenih Češkoj u proteklim godinama. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Češkoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a s obzirom na potrebu za tim da se EU-ovim doprinosom budućim nacionalnim odlukama pridonese jačanju ukupnog ekonomskog upravljanja Europskom unijom. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku.

               (15)Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo češki Program konvergencije, a njegovo je mišljenje
                  8
                navedeno u preporuci 1. u nastavku,

               OVIME PREPORUČUJE Češkoj da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.Postići fiskalnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a u 2016. Dalje poboljšati ekonomičnost zdravstvenog sektora i upravljanje njime.

               2.Suzbijati utaju poreza, pojednostavniti porezni sustav i provesti plan borbe protiv korupcije. Poduzeti mjere za povećanje transparentnosti i učinkovitosti javne nabave, osobito uspostavom središnjeg registra ugovora o javnoj nabavi te jačanjem nadzora i pružanja smjernica.

               3.Smanjiti visoku razinu oporezivanja osoba s niskim primanjima preusmjeravanjem oporezivanja na druga područja. Dalje poboljšati dostupnost pristupačne skrbi za djecu.

               4.Donijeti reformu visokog obrazovanja. Osigurati primjerene izobrazbe za učitelje, pružati podršku školama s lošijim rezultatima i poduzeti mjere za povećanje sudjelovanja u obrazovanju djece u nepovoljnom položaju, uključujući Rome.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 254.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  COM(2014) 902

                     (5)
                  COM(2014) 904

                     (6)
                  SWD(2015) 23 završna verzija.

                     (7)
                  Strukturni saldo kako ga je ponovno izračunala Komisija na temelju informacija iz Programa konvergencije u skladu sa zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (8)
                  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.5.2015.
            COM(2015) 253 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Bugarske za 2015.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Bugarske za 2015.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Bugarske za 2015.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Bugarske za 2015.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na ključna područja u kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

               (2)Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica. One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku o Nacionalnom programu reformi Bugarske za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Bugarske za 2014.

               (4)Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta
                  5
               , čime je označen početak Europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomske politike. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  6
               , u kojem Bugarsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, ubrzanje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije kojom se potiče rast.

               (6)Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Bugarsku za 2015.
                  7
                Njime je ocijenjen napredak Bugarske u vezi s preporukama po državama članicama donesenima 8. srpnja 2014. U izvješću za Nizozemsku navedeni su i rezultati detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Bugarskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Posebno su problemi u financijskom sektoru u 2014. uzrokovali zabrinutost u pogledu bankarskih praksi u bankama u domaćem vlasništvu, s mogućim znatnim utjecajem na financijski sektor i sveukupnu makroekonomsku stabilnost. Uz to, daljnji negativni vanjski položaj, koji se ipak poboljšava, korporativna prezaduženost i loša prilagodba tržišta rada i dalje predstavljaju makroekonomske rizike te im je potrebno posvetiti posebnu pozornost.

               (7)Bugarska je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. te Program konvergencije za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (8)Na Bugarsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2015. planira zadržati ukupni deficit na 2,8 % BDP-a u 2015. Nakon toga vlada namjerava postupno smanjivati deficit kako bi u 2018. dosegla razinu od 1,3 % BDP-a. Prema Programu konvergencije vlada namjerava ostvariti srednjoročni cilj, a to je strukturni deficit od 1 % BDP-a u 2018. Očekuje se da će omjer državnog duga u BDP-u narasti tijekom programskog razdoblja te u 2018. doseći gotovo 31 %. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije djeluje uvjerljivo. Međutim, mjere kojima bi se podržali planirani ciljevi u pogledu deficita od 2016. nadalje nisu dovoljno jasno utvrđene. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđa se da će rast neto rashoda poštovati referentno mjerilo u 2015. No zbog pogoršanja strukturnog salda (1,7 % BDP-a u 2014.) postoji rizik da će doći do određenog odstupanja od zahtjeva tijekom razdoblja 2014. – 2015. U 2016. postoji rizik od znatnog odstupanja jer će rast neto rashoda prijeći referentno mjerilo za 0,9 % BDP-a. Stoga je za obje godine potrebno uvesti dodatne mjere. Na temelju njegove ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015. mišljenje je Vijeća da postoji rizik da Bugarska neće biti u skladu s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

               (9)Porezna disciplina i dalje je velik izazov u Bugarskoj. Postoji potreba za sveobuhvatnom strategijom porezne discipline temeljenom na detaljnoj analizi rizika, sustavnoj procjeni učinka već provedenih mjera te većoj koordinaciji raznih agencija za ubiranje poreza.

               (10)Bugarski sustav zdravstvene skrbi suočava se s nekoliko većih izazova, uključujući loše rezultate u području zdravlja, nisku razinu financiranja i ozbiljnu neučinkovitost u iskorištavanju sredstava. Očekivani životni vijek znatno je ispod prosjeka EU-a, a očekivani životni vijek pri rođenju među najnižima je u EU-u. Sustav se i dalje temelji na prevelikom bolničkom sektoru. Iako je zadnjih godina financiranje primarne i izvanbolničke skrbi neznatno poraslo u nominalnoj vrijednosti, i dalje je vrlo ograničeno. Zdravstveni je fond ugovorno obvezan bolnicama isplatiti povrat troškova za liječenje po unaprijed utvrđenim cijenama, što bolnice potiče na pružanje neprimjerene zdravstvene skrbi. Nacionalna strategija zdravstvene skrbi donesena je 2014., ali nema jasnog plana provedbe.

               (11)Previranjima u bankarskom sektoru u ljeto 2014. pokazalo se da postoje institucionalne slabosti i nedostaci u nadzoru. Budući da nadzorno tijelo nije uspjelo prepoznati velike probleme u četvrtoj najvećoj banci u zemlji (Corporate Commercial Bank, KTB), očito je da postoje nedostaci u nadzornoj praksi financijskog sektora i pregledu koncentracijskog rizika. Time je narušena vjerodostojnost bankarskog nadzora, što dovodi u pitanje i održivost ostalih dijelova financijskog sektora. Krizom likvidnosti tijekom ljeta 2014. otkriven je manjak kapitala, a KTB-u je oduzeta bankarska licencija. Zajamčeni depoziti koji iznose gotovo 5 % BDP-a isplaćeni su uz znatna kašnjenja.

               (12)Aktivne politike tržišta rada nisu dovoljno razvijene ni u pogledu pokrivanja ni usmjerenosti. Fragmentacija agencija glavna je prepreka u pružanju naknada i usluga nezaposlenim i neaktivnim osobama. Koordinacija ureda za zapošljavanje i uprave za socijalnu pomoć nije usmjerena na učinkovito i integrirano donošenje mjera kako bi se pomoglo najranjivijima. Bugarska ima velik udio mladih koji nisu zaposleni niti su na školovanju ili osposobljavanju, a nisu ni u doticaju sa službama za zapošljavanje, čime nisu uključeni u područje djelovanja standardnih poticajnih mjera na tržištu rada. Većina nezaposlenih u Bugarskoj dugoročno su nezaposleni, što znači da je nezaposlenost više strukturna nego ciklička. Iako je minimalna plaća u Bugarskoj u nominalnoj vrijednosti najniža u EU-u, znatno je narasla od 2011., a vlada sljedećih godina planira dodatne znatne povišice. Tako oštrim diskrecijskim pomacima u vladinoj politici određivanja plaća moglo bi se narušiti tržište rada. Isto tako, ne postoje jasne smjernice za određivanje minimalne plaće, što u sustavu dovodi do stvaranja nesigurnosti u pogledu toga hoće li se uspostaviti prava ravnoteža između podržavanja zapošljavanja i konkurentnosti s jedne strane te zaštite dohotka od rada s druge. Siromaštvo i socijalna isključenost i dalje su problem jer Bugarska ima najvišu stopu materijalne deprivacije u Uniji. Posebno visoke razine siromaštva i socijalne isključenosti zabilježeni su među romskim stanovništvom. Većina mladih Roma nije zaposlena niti je na školovanju ili osposobljavanju. Upisi u dječje vrtiće i predškolski odgoj romske djece na niskoj su razini, a gotovo četvrtina djece između 7. i 15. godine starosti ne sudjeluje u obrazovnom sustavu.

               (13)Niskom razinom sustava obrazovanja i osposobljavanja te njihovom ograničenom relevantnošću za tržište rada narušena je ponuda radne snage s odgovarajućim vještinama u gospodarstvu. Stopa sudjelovanja odraslih u cjeloživotnom učenju među najnižima je u EU-u. Nakon godina kašnjenja Bugarska još nije donijela reforme zakona o školskom obrazovanju, a provedba strategije o ranom napuštanju školovanja još je u početnoj fazi. Nacionalna strategija strukovnog obrazovanja i osposobljavanja izmijenjena je, a nova strategija o visokom obrazovanju donesena je 2014. Provedbom tih strategija trebalo bi se pridonijeti poboljšanju obrazovnog sustava koji bi bio relevantniji za gospodarstvo te promicati inovacije i otvaranje radnih mjesta.

               (14)Vlada je u proljeće 2015. predstavila prijedlog reforme mirovinskog sustava. Prikladnost i održivost mirovinskog sustava ovise o reformama kojima se potiče i podržava dulji radni vijek s manje prekida. U 2013. 1,2 milijuna umirovljenika primalo je mirovine koje su ispod nacionalnog praga siromaštva. Glavni razlozi malih mirovina jesu prijevremeno umirovljenje i kratka razdoblja uplaćivanja doprinosa. Brzo starenje bugarskog društva vjerojatno će otežati stanje u budućnosti. Stoga je primjereno da Bugarska obuzda rast rashoda povezanih s dobi kako bi pridonijela dugoročnoj održivosti javnih financija, uključujući provedbom snažnih mirovinskih reformi.

               (15)Ključni element izgradnje poslovnog okruženja pogodnog za ulaganja jest neovisan, visokokvalitetan i učinkovit pravosudni sustav te djelotvorni mehanizmi za suzbijanje korupcije. Glavni su izazovi u tom području nedostatak sveopće koordinacije, institucionalni nedostaci i slaba evidencija osiguranja pravomoćnih presuda na sudu. Ta će važna područja politika biti obuhvaćena mehanizmom suradnje i provjere.

               (16)Stečajni okvir u Bugarskoj neučinkovit je te se njime povećava nesigurnost među sudionicima na tržištu i smanjuje opća privlačnost zemlje za ulagače. Stečajni postupci traju duže nego u ostalim usporedivim zemljama, a stopa prinudnog naplaćivanja niska je. Potrebu za učinkovitim okvirom za rješavanje stečaja trebalo bi promatrati i u okviru visoke zaduženosti nefinancijskih društava u Bugarskoj te uloge tog okvira u olakšavanju postupka smanjivanja razduživanja.

               (17)Strategije za reformu javne uprave i uvođenje e-vlade donesene su 2014. Njihova će provedba zahtijevati snažno usmjeravanje i koordinaciju politike. Usprkos poduzetim naporima kvaliteta javnih usluga i dalje je niska. Nedovoljnim razvojem e-vlade ograničavaju se napori poboljšanja transparentnosti i smanjenja administrativnog opterećenja. Poseban su problem postupci javne nabave koje ometaju česte izmjene pravnog okvira i nedostatni administrativni kapaciteti Ex ante provjera postupaka nabave često je tek formalnost. S druge strane, postupci provjere istovremeno se podvrgavaju različitim ex post kontrolama, što ponekad dovodi do različitih nalaza. Nedostatak transparentnosti u postupku podnošenja ponuda posljedica je i kašnjenja u uvođenju sveobuhvatnih platformi e-nabave. Zbog nepravilnosti u postupcima javne nabave došlo je do znatnog zaostatka u provedbi programa fondova EU-a u prošlosti, negativno se utjecalo na poslovno okruženje te nisu ostvarena nužna poboljšanja infrastrukture. Višegodišnjom strategijom donesenom u srpnju 2014. kako bi se riješile slabosti sustava javne nabave utvrđen je jasan plan konkretnih mjera koje treba poduzeti u 2015. i 2016. One će se morati provesti.

               (18)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Bugarske, koju je objavila u izvješću za Bugarsku za 2015. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere praćenja provedbe preporuka dostavljenih Bugarskoj proteklih godina. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Bugarskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 5. u nastavku.

               (19)Vijeće je u okviru tog ocjenjivanja preispitalo Program konvergencije Bugarske, a njegovo mišljenje
                  8
                posebno je navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (20)U svjetlu detaljnog preispitivanja koje provodi Komisija i ove ocjene Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program konvergencije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. – 3. i 5. u nastavku,

               OVIME PREPORUČUJE Bugarskoj da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.Izbjeći strukturno pogoršanje u javnim financijama u 2015. i postići prilagodbu od 0,5 % BDP-a u 2016. Poduzeti odlučne mjere poboljšanja ubiranja poreza i rješavanja sive ekonomije na temelju sveobuhvatne analize rizika i ocjene poduzetih mjera. Poboljšati ekonomičnost zdravstvenog sustava, osobito preispitivanjem cijena zdravstvenih usluga i jačanjem izvanbolničke i primarne skrbi.

               2.Do prosinca 2015. dovršiti neovisno preispitivanje kvalitete imovine cijelog sustava i test otpornosti bankarskog sustava odozdo prema gore, u bliskoj suradnji s europskim tijelima. Provesti provjeru portfelja za mirovinski fond i sektore osiguranja. Preispitati i učvrstiti nadzor bankarskog i nebankarskog financijskog sektora, među ostalim jačanjem okvira za rješavanje banaka i depozitna jamstva. Poboljšati korporativno upravljanje u financijskom posredovanju, među ostalim rješavanjem koncentracijskog rizika i izloženosti između povezanih strana.

               3.Razviti integrirani pristup za skupine na rubu tržišta rada, posebno starije radnike i mlade koji nisu zaposleni niti su na školovanju ili osposobljavanju. Uz savjetovanje sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama uspostaviti transparentni mehanizam za određivanje minimalne plaće i minimalnih doprinosa za socijalno osiguranje u kontekstu njihova utjecaja na siromaštvo zaposlenih, otvaranje radnih mjesta i konkurentnosti.

               4.Donijeti reformu zakona o školskom obrazovanju i povećati sudjelovanje u obrazovanju djece koja žive u nepovoljnim uvjetima, posebice romske djece, poboljšavanjem pristupa kvalitetnom ranom školovanju.

               5.U cilju poboljšanja ulagačke klime pripremiti sveobuhvatnu reformu stečajnog okvira temeljenog na međunarodnoj najboljoj praksi i stručnom znanju, posebno radi poboljšanja mehanizama za predstečajne nagodbe i izvansudsko restrukturiranje.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 253.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM (2014) 902

                     (6)
                  COM (2014) 904

                     (7)
                  SWD (2015) 22

                     (8)
                  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.5.2017.
            COM(2017) 524 final
            EMPTY
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Slovačke za 2017.i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovačke za 2017.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Slovačke za 2017.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovačke za 2017.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta
                  4
               , čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  5
               , u kojemu je utvrdila da Slovačka nije država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 9. i 10. ožujka 2017., a Vijeće donijelo 21. ožujka
                  6
               .

               (2)Kao zemlja čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Slovačka bi trebala osigurati punu i pravovremenu provedbu Preporuke za europodručje koja je navedena u preporukama 1. do 2. u nastavku.

               (3)Izvješće za Slovačku za 2017.
                  7
                objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Slovačke u odnosu na provedbu preporuka za Slovačku koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Slovačke u ostvarenju svojih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (4)Slovačka je 26. travnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017. i svoj Program stabilnosti za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno zakonodavstvom kojim se uređuju europski strukturni i investicijski fondovi
                  8
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka po državama članicama, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje relevantne programe u okviru strukturnih i investicijskih fondova. Komisija je dostavila dodatne smjernice o primjeni tih odredbi
                  9
               .

               (6)Na Slovačku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2017. planira poboljšati ukupni deficit na 1,3 % BDP-a u 2017. te ga postupno dodatno smanjiti na 0 % BDP-a u 2019. i 2020. Očekuje se da će se 2018. ostvariti srednjoročni proračunski cilj, odnosno strukturni deficit od 0,5 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u do 2020. postupno smanjiti na 46 %. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerojatan je.

               (7)Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Slovačkoj da ostvari godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2017. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2017. postoji rizik od određenog odstupanja od tog zahtjeva u 2017.

               (8)S obzirom na njezinu fiskalnu situaciju očekuje se da Slovačka 2018. ostvari dodatnu prilagodbu prema ostvarenju svojeg srednjoročnog proračunskog cilja, odnosno strukturnog deficita od 0,5 % BDP-a. Prema zajednički dogovorenoj matrici prilagodbe u okviru Pakta o stabilnosti i rastu ta prilagodba trebala bi dovesti do stope nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  10
                koja ne premašuje 2,9 %. To bi odgovaralo strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a. Ne bude li promjene u politikama, postoji rizik od znatnog odstupanja od tog zahtjeva u razdoblju 2017. –2018. Općenito, Vijeće smatra da Slovačka treba biti spremna poduzeti dodatne mjere kako bi osigurala usklađenost u 2017. te da će u 2018. biti potrebne dodatne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Međutim, kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1466/97, ocjenom proračunskih planova i rezultata trebao bi se uzeti u obzir proračunski saldo države članice s obzirom na cikličke uvjete. Kako se navodi u Komunikaciji Komisije uz ove preporuke po državama članicama, ocjenom nacrta proračunskog plana za 2018. i naknadnom ocjenom proračunskih rezultata za 2018. morat će se uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike koji pridonosi jačanju oporavka koji je u tijeku i održivosti javnih financija Slovačke. U tom kontekstu i s obzirom na cikličku situaciju u Slovačkoj Komisija namjerava upotrijebiti odgovarajuću razinu diskrecije.

               (9)Javne financije Slovačke i dalje se suočavaju s dugoročnim rizicima. Rashodi za zdravstvenu skrb još uvijek predstavljaju rizik za dugoročnu održivost javnih financija s obzirom na to da je troškovna učinkovitost zdravstva u Slovačkoj i dalje izazov. Poduzete su određene mjere za racionalizaciju bolničke skrbi i smanjenje troškova, ali još nisu vidljivi konkretni rezultati. Analizom rashoda iz 2016. utvrđene su moguće uštede. Međutim zaostaje stvarni napredak u provedbi sveobuhvatne reforme zdravstvene skrbi i rashoda za zdravstvo te je ostvaren tek spori napredak u uvođenju sustava plaćanja na temelju dijagnostičkih skupina i uvođenju sustava e-zdravstva. Istodobno se predviđa udvostručenje deficita javnog mirovinskog sustava u dugoročnom razdoblju, a dob za umirovljenje u Slovačkoj među najnižima je u Europi. Nedavne prilagodbe mirovinskog sustava bile su uglavnom neplanirane i kratkoročne.

               (10)Smanjene su razine utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza i nastoji se povećati razina dobrovoljnog izvršenja poreznih obveza. Zahvaljujući poboljšanjima u ubiranju poreza znatno je smanjen nekoć visoki jaz PDV-a. Osim toga, čini se da je suzbijanje prijevara povezanih s PDV-om imalo pozitivan učinak na ubiranje poreza na dobit. U financijskom upravljanju naglasak se stavlja na poboljšanje porezne discipline u pogledu PDV-a, posebno na temelju revizija. Istodobno se razmatraju aktivnosti za jačanje dobrovoljnog izvršenja poreznih obveza koje ne uključuju revizije.

               (11)Unatoč poboljšanjima na tržištu rada zbog snažnog gospodarskog oporavka i intenzivnog otvaranja radnih mjesta, dugotrajna nezaposlenost i dalje je problem. Stopa dugotrajne nezaposlenosti još uvijek je jedna od najviših u Europi. Posebno su pogođeni marginalizirano romsko stanovništvo, niskokvalificirane osobe i mladi. Osim toga, i dalje su prisutne regionalne razlike – stopa nezaposlenosti u istočnoj Slovačkoj još uvijek je dvostruko veća od one u Bratislavi. I dalje je nisko sudjelovanje odraslih u cjeloživotnom učenju i ponovnom uključivanju u obrazovanje. Unatoč mjerama kojima se potiču na rad osobe s niskim dohotkom i tekućoj reformi javnih službi za zapošljavanje i dalje su prisutne poteškoće pri uvođenju individualizirane potpore za dugotrajno nezaposlene i za ranjive skupine, među ostalim zbog velikog broja predmeta. Cilj je slovačkog akcijskog plana za integraciju dugotrajno nezaposlenih osoba, koji se velikim dijelom financira iz Europskog socijalnog fonda, riješiti to pitanje na temelju sveobuhvatnog pristupa uslugama prilagođenim potrebama. To će se postići pružanjem usluga specijaliziranog savjetovanja, novim sustavom profiliranja, suradnjom s privatnim agencijama za zapošljavanje i provedbom programā ciljanog osposobljavanja koje su izradili poslodavci na temelju potreba na regionalnim tržištima rada. Sudjelovanje Roma na slovačkom tržištu rada i dalje je vrlo nisko te njihova stopa zaposlenosti sporo raste. Niska razina obrazovanja i vještina te diskriminacija čimbenici su koji doprinose njihovim slabim rezultatima na tržištu rada. Niska stopa zaposlenosti žena u dobi za rađanje odraz je dugog roditeljskog dopusta (do tri godine) koji rijetko koriste muškarci, manjka ustanova za skrb o djeci, posebno djeci mlađoj od tri godine, te slabog korištenja fleksibilnog radnog vremena.

               (12)Obrazovni sustav nije dovoljno usmjeren na povećanje gospodarskog potencijala Slovačke. U usporedbi s međunarodnim standardima obrazovni rezultati i razina osnovnih vještina i dalje su razočaravajući te su se u razdoblju 2012. – 2015. dodatno pogoršali. Osim toga, još uvijek su prisutne velike regionalne razlike. Loši rezultati prvenstveno su povezani sa snažnim utjecajem socioekonomskog statusa i etničkog podrijetla učenika, pitanjima ravnopravnosti, pristupa i uključivosti te relativno niskom privlačnosti nastavničke struke. Unatoč tomu što su nastavničke plaće 2016. porasle za 6 % te se planiraju dodatna povećanja u razdoblju 2017. – 2020., zbog čimbenika poput nekonkurentnih plaća i ograničene trajne izobrazbe nastavnika ta je struka još uvijek općenito neprivlačna, posebno za potencijalne mlade nastavnike i one koji žive u razvijenijim regijama zemlje. Kad je riječ o nedavno donesenom zakonodavstvu za suzbijanje segregacije, usmjerenom na marginaliziranu romsku zajednicu, tek se očekuje njegova cjelovita provedba za ostvarenje pozitivnih promjena i povećanje sudjelovanja Roma u redovnom obrazovanju, s posebnim naglaskom na rano obrazovanje i odgoj te predškolsko obrazovanje.

               (13)Slovačka javna uprava u procesu je modernizacije, ali korupcija je i dalje izazov. Percepcija korupcije još je uvijek visoka i predstavlja veliku prepreku poslovanju. Čini se da mehanizmi kontrole i izvršenja propisa za suzbijanje korupcije još uvijek nisu odgovarajući, a političke inicijative o zviždačima i fiktivnim trgovačkim društvima možda neće biti dostatne za rješavanje problema. Usto, prakse u javnoj nabavi u mnogim područjima zaostaju za najboljim praksama. Razvijaju se mjere obuke kojima će se osoblje osposobiti za vođenje učinkovitijeg sustava nabave. Međutim sukobi interesa, prilagođavanje specifikacija za podnošenje ponuda određenim sudionicima natječaja te pretjerana uporaba najniže cijene kao kriterija za dodjelu i dalje su razlog za zabrinutost te imaju za posljedicu ograničenost tržišnog natjecanja temeljenog na kvaliteti. Stalno se pojavljuju slabosti u području javne nabave koje utječu na učinkovitost raspodjele javnih sredstava.

               (14)Zbog čestih promjena zakonodavstva poduzećima je teško i skupo poštovati propise te je često mišljenje da zakonodavni, regulatorni procesi te mehanizmi povezani s insolventnošću ne pogoduju poduzećima. Nedavno je osnovana međuministarska radna skupina za poslovanje pod vodstvom državnog tajnika u Ministarstvu gospodarstva te se očekuje da će do lipnja 2017. iznijeti prijedloge mjera za poboljšanje poslovnog okruženja. U slovačkom sektoru poslovnih usluga i dalje postoje velike regulatorne prepreke. U siječnju 2017. Komisija je dala posebne smjernice po profesijama za rješavanje tog pitanja u Komunikaciji o preporukama za reformu regulative u području profesionalnih usluga, kao dio paketa mjera za uklanjanje prepreka na tržištima usluga
                  11
               .

               (15)Poboljšanje učinkovitosti pravosudnog sustava, uključujući njegovu neovisnost, i dalje je izazov za Slovačku iako se ulažu napori u uklanjanje nedostataka. Ipak je još uvijek prisutna zabrinutost u pogledu učinkovitosti i neovisnosti sudstva. Osim toga, javna uprava i dalje je pod teretom neučinkovitosti, nedostatnosti kapaciteta i rascjepkanosti. Donošenje strategije upravljanja ljudskim resursima u listopadu 2015. i nedavno donošenje Zakona o državnim službenicima pozitivni su koraci. Novo, politički neovisno Vijeće za državnu službu nadgledat će provedbu načela tog zakona kao i etičkog kodeksa za državne službenike. Složen i netransparentan regulatorni okvir otežava odnose među zainteresiranim stranama na tržištu energije. Nedavne promjene u utvrđivanju tarifa za distribuciju upućuju na to da je i dalje prisutan utjecaj politike i poduzeća. Očekuje se smanjenje neovisnosti regulatornog tijela za cijenu energije s obzirom na donošenje zakonodavstva kojim se vladi daje isključivo pravo imenovanja predsjednika regulatornog tijela te se ministarstvu gospodarstva i ministarstvu okoliša daje pravo sudjelovanja u postupku određivanja cijene.

               (16)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Slovačke i objavila je u Izvješću za Slovačku za 2017. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Slovačkoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Slovačkoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja u EU-u na način da se na razini EU-a pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (17)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje
                  12
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Slovačka 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Nastaviti s provedbom fiskalne politike u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, što znači da bi 2018. trebala ostvariti znatan fiskalni napor. Pri poduzimanju mjera politike potrebno je uzeti u obzir cilj postizanja smjera fiskalne politike koji pridonosi jačanju oporavka koji je u tijeku i održivosti javnih financija Slovačke. Poboljšati troškovnu učinkovitost zdravstvenog sustava, među ostalim provedbom programa „vrijednost za novac”.

               2.Poboljšati mjere aktivacije za ugrožene skupine, među ostalim provedbom akcijskog plana za dugotrajno nezaposlene osobe i pružanjem individualiziranih usluga i ciljanog osposobljavanja. Poboljšati mogućnosti zapošljavanja za žene, posebno osiguranjem cjenovno pristupačne, kvalitetne skrbi o djeci. Poboljšati kvalitetu obrazovanja i povećati sudjelovanje Roma u uključivom redovnom obrazovanju.

               3.Poboljšati tržišno natjecanje i transparentnost postupaka javne nabave te boljom provedbom postojećeg zakonodavstva pojačati borbu protiv korupcije. Donijeti i provesti sveobuhvatan plan za smanjenje administrativnih i regulatornih prepreka poduzećima. Poboljšati učinkovitost pravosudnog sustava, uključujući smanjenje trajanja postupaka u građanskim i trgovačkim predmetima.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 524 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 i P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01.

                     (7)
                  SWD(2017) 90 final/2.

                     (8)
                  Članak 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006, SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Neto državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na strani prihoda ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

                     (11)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (12)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


                  EUROPSKA
                  KOMISIJA
                                         Bruxelles, 13.5.2015.
                                         COM(2015) 269 final
                              Preporuka za
                        PREPORUKU VIJEĆA
           o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2015.
i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2015.
 ---pagebreak---                                           Preporuka za
                                    PREPORUKU VIJEĆA
                     o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2015.
         i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2015.
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121.
stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja
proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika1, a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
uzimajući u obzir preporuku Europske komisije2,
uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta3,
uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
budući da:
(1)      Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove
         strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., temeljene na pojačanom usklađivanju
         ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je
         potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i
         konkurentnosti.
(2)      Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o
         općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a
         21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja
         država članica. One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice bile su
         pozvane uzeti ih u obzir u okviru svojih nacionalnih ekonomskih politika i politika
         zapošljavanja.
(3)      Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku o Nacionalnom programu reformi
         Austrije za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Austrije za
1
       SL L 209, 2.8.1997., str. 1.
2
       COM(2015) 269.
3
       P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
 ---pagebreak---      2014. Komisija je 28. studenoga 2014. dostavila mišljenje o nacrtu proračunskog
     plana Austrije za 2015.4 u skladu s Uredbom (EU) br. 473/20135.
(4)  Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta6, čime je označen
     početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2015. Istog je dana
     Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu
     upozoravanja7, u kojem Austriju ne smatra jednom od država članica za koje je
     potrebno provesti detaljno preispitivanje.
(5)  Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja,
     ubrzanje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije kojom se
     potiče rast.
(6)  Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Austriju za 2015.8 Njime je
     ocijenjen napredak Austrije u vezi s preporukama po državama članicama
     donesenima 8. srpnja 2014.
(7)  Austrija je 21. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. te
     Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna
     povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.
(8)  Trenutačno se na Austriju primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te
     prijelazno pravilo duga u razdoblju 2014. – 2016. U svojem Programu stabilnosti za
     2015. vlada planira postupno smanjenje ukupnog deficita na 2,2 % BDP-a u 2015. i
     dalje na 0,5 % BDP-a u 2019. Prema Programu stabilnosti u 2014. postignut je
     srednjoročni cilj da strukturni deficit nije viši od 0,45 % BDP-a i vlada planira
     ispunjavati srednjoročni cilj tijekom cijelog programskog razdoblja. Međutim,
     ponovno izračunani strukturni saldo upućuje na odstupanja od srednjoročnog cilja od
     2015. Očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u doseći vrhunac od 86,8 % u
     2015. i postupno padati na 79,7 % u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se
     temelje proračunske projekcije u programu djeluje uvjerljivo. Međutim, nisu
     dovoljno precizno utvrđene mjere za ostvarivanje planiranih ciljeva u pogledu
     deficita od 2016. nadalje. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđa
     se da će strukturni saldo odstupati za 0,4 % BDP-a od srednjoročnog cilja u 2015.
     Odstupanje bi trebalo biti znatno u 2016. s obzirom na predviđeno pogoršanje
     strukturnog salda od 0,6 % BDP-a u usporedbi sa strukturnom prilagodbom od 0,3 %
     BDP-a potrebnom za ostvarenje srednjoročnog cilja. To bi značilo odstupanje od
     približno 0,9 % BDP-a od zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će biti potrebne
     daljnje mjere. Istovremeno prema Programu stabilnosti i Komisijinoj proljetnoj
     prognozi 2015. bruto dug će se i dalje smanjivati u skladu s prijelaznim pravilom
     duga u 2015. i 2016. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir
     Komisijinu proljetnu prognozu 2015. Vijeće smatra da postoji rizik da Austrija neće
     ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.
(9)  Odnosi među različitim državnim razinama i dalje su složeni te su uzrok smanjenja
     učinkovitosti u ključnim sektorima javne uprave. Austrija je i dalje jedna od zemalja
     s najnižom razinom poreza u postotku BDP-a na regionalnoj i općinskoj razini.
     Unatoč toj niskoj razini porezne autonomije regionalne i općinske vlasti imaju niz
     nadležnosti u području potrošnje i uprave. Visoka razina složenosti i neusklađenost
4
    C(2014) 8811 završna verzija, 28.11.2014.
5
    SL L 140, 27.5.2013., str. 11.
6
    COM(2014) 902, 28.11.2014.
7
    COM(2014) 904 završna verzija, 28.11.2014.
8
    SWD(2015) 39 završna verzija, 26.2.2015.
 ---pagebreak---      nadležnosti za prihode i rashode nije poticajna za provedbu sveobuhvatnih političkih
     reformi.
(10) Dugoročna fiskalna održivost austrijskog mirovinskog sustava i dalje ima strukturne
     slabosti. Reforme koje je Austrija provela do danas ne čine se dovoljnima da bi
     osigurale dugoročnu fiskalnu održivost sustava. Prvo, stvarna dob umirovljenja i
     dalje je znatno ispod zakonske dobi za umirovljenje. Drugo, zakonska dob za
     umirovljenje za žene znatno je niža od one za muškarce i neće se povećavati do
     2024. Treće, zakonska dob za umirovljenje još uvijek nije povezana s očekivanim
     životnim vijekom u Austriji koji se stalno produljuje. Austrija je poduzela određene
     mjere za povećanje stvarne dobi umirovljenja koja je sada 59,7 godina (2014.), ali je
     ispod prosjeka EU-a gdje iznosi 63,1 godinu (2013.). Uvedene su mjere kojima se
     ograničava ostvarivanje prava na prijevremeno umirovljenje i invalidske mirovine
     čime se produljuje radni vijek. Isto tako, povećana su smanjenja po godini
     prijevremenog umirovljenja i razdoblje mirovinskog staža potrebnog za stjecanje
     prava na takve mirovine. Nije jasno hoće li se ostvariti očekivani pozitivan učinak tih
     mjera na proračun.
(11) U Austriji su izdvajanja za zdravstvo među najvišima u EU-u. Cilj je reforme
     zdravstva koja je u tijeku (2013. – 2016.) stabilizirati ta izdvajanja kao udio u BDP-u
     od 2016. Međutim, čak i ako reforme budu uspješne, fiskalna održivost i učinkovitost
     zdravstvenog sustava i dalje se suočavaju sa strukturnim izazovima. Sada bi se
     trebale poduzeti mjere za razdoblje nakon 2016. Na primjer, više pacijenata trebalo
     bi se liječiti u multidisciplinarnim ambulantama primarne zdravstvene zaštite, a
     prosječna duljina boravka za bolničko liječenje trebala bi se dodatno smanjiti.
(12) Za Austriju je i dalje izazov osigurati dugoročnu raspoloživost prikladno
     kvalificirane radne snage. Stopa nezaposlenosti od približno 5,6 % među najnižima
     je u EU-u, ali potencijal tržišta rada određenih dijelova radne snage nije u potpunosti
     iskorišten. Austrija je poduzela određene mjere za produženje radnog vijeka, lakši
     pristup tržištu rada za žene i veću iskorištenost potencijala osoba migrantskog
     podrijetla na tržištu rada, među ostalim boljim priznavanjem njihovih kvalifikacija.
     Međutim, najnovije reforme moraju se pomno pratiti te je potrebno više mjera kako
     bi se potencijal tih skupina na tržištu rada u potpunosti iskoristio.
(13) Austrija je 13. ožujka 2015. predstavila sveobuhvatnu poreznu reformu kojoj je cilj
     preoblikovanje poreznih razreda i stopa poreza na osobni dohodak, osobito
     smanjenjem početne stope poreza na osobni dohodak sa 36,5 % na 25 %. Procjenjuje
     se da porezne olakšice iznose 4,9 milijardi EUR, dok je 300 milijuna EUR dodatnih
     izdataka predviđeno za obiteljsku politiku i istraživačke aktivnosti. U okviru
     prijedloga, prebacivanje poreza djelomično će se financirati borbom protiv utaje
     poreza, smanjenjem javnih rashoda, povećanjem smanjenih stopa PDV-a na 13 % u
     nekim područjima i povećanjem poreza na kapitalnu dobit sa 25 % na 27,5 %. Ti
     planovi reformi općenito su u skladu s preporukama Vijeća iz 2014. Vjerojatno će
     osobe sa slabim potencijalom za zaradu i primatelje druge plaće potaknuti na rad te
     poduprijeti raspoloživi dohodak. Međutim, reformu bi trebalo provesti na način
     kojim se ne utječe na proračun.
(14) Austrijski školski sustav karakterizira mali broj ranog prekida školovanja, znatno
     manji od prosjeka EU-a. Snažan i djelotvoran sustav strukovnog obrazovanja i
     osposobljavanja daje velik broj visokokvalificiranih radnika. Međutim, poboljšanje
     obrazovnih rezultata, a time i zapošljivosti mladih slabijeg socioekonomskog statusa,
     osobito onih migrantskog podrijetla, i dalje ostaje izazov. Ocjenom provedbe novog
 ---pagebreak---       sustava srednjeg školstva (Neue Mittelschule) otkriveni su nedostaci koje je potrebno
      riješiti.
(15)  U okviru europskog semestra Vijeće redovito preporučuje Austriji da poboljša i
      promiče tržišno natjecanje u uslužnim djelatnostima, ali dosad je odgovor na to u
      okviru politika bio ograničen. Za nekoliko zanimanja i dalje su na snazi zahtjevi u
      pogledu pravnog oblika, vlasničke strukture i tarifa koji čine regulatorne prepreke za
      pristup tržištu i sprečavaju stručnjake ili poduzeća iz drugih država članica da
      osnivaju poduzeća u Austriji. U kontekstu uzajamnog ocjenjivanja, Austrija
      preispituje svoje propise o pristupu zanimanjima i obavljanju profesionalnih
      djelatnosti kako bi ocijenila jesu li razmjerni i od općeg interesa. U usporedbi s
      tijelima za tržišno natjecanje u drugim državama članicama Savezno tijelo za tržišno
      natjecanje nema dovoljno resursa i to onemogućuje učinkovitije djelovanje.
(16)  Austrijski bankarski sektor ostao je otporan, ali se i dalje suočava s nizom izazova na
      domaćem tržištu i u pogledu osjetljive vanjske izloženosti.               Kapitalizacija
      bankarskog sektora nastavila se poboljšavati u 2014., ali profitabilnost austrijskih
      banaka i dalje je pod pritiskom. Pet od šest najvećih austrijskih kreditnih institucija
      prošlo je sveobuhvatnu procjenu ESB-a u 2014., a iznimka je društvo Österreichische
      Volksbanken (ÖVAG). Austrija je ostvarila znatan napredak u restrukturiranju
      društava ÖVAG i Hypo Group Alpe Adria (HGAA). Međutim, u veljači 2015.
      utvrđeno je da Heta Asset Resolution, društvo za upravljanje imovinom nastalo
      odvajanjem od grupacije HGAA, ima nedostatak kapitala od 7,6 milijardi EUR. Kao
      stopostotni vlasnik društva Heta Asset Resolution, vlada je reagirala objavom 15-
      mjesečne odgode plaćanja glavnice i kamata za obveznice društva vrijedne oko 10
      milijardi EUR te je prvi put primijenila nove alate u okviru Direktive o oporavku i
      sanaciji banaka.
(17)  Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske
      politike Austrije i objavila je u izvješću za Austriju za 2015. Isto tako, ocijenila je
      Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te provedbu preporuka upućenih
      Austriji prethodnih godina. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i
      socioekonomsku politiku u Austriji, ali i usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a
      zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom
      pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke u
      okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku.
(18)  Vijeće je s obzirom na tu ocjenu ispitalo Program stabilnosti Austrije, a njegovo je
      mišljenje9 navedeno u preporuci 1. u nastavku.
(19)  U okviru europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike
      europodručja u cjelini. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke za
      države članice čija je valuta euro. Austrija bi također trebala osigurati potpunu i
      pravovremenu provedbu tih preporuka,
OVIME PREPORUČUJE Austriji da u razdoblju 2015. – 2016. poduzme mjere kojima je cilj:
1.    Izbjeći odstupanje od srednjoročnog cilja u 2015. i 2016. Osigurati da porezna
      reforma kojoj je cilj smanjiti porezno opterećenje rada ne utječe na proračun.
      Ispraviti neusklađenost nadležnosti za financiranje i potrošnju na različitim državnim
      razinama. Poduzeti mjere kako bi se osigurala dugoročna održivost mirovinskog
      sustava, uključujući ranije usklađivanje zakonske dobi za umirovljenje za muškarce i
      žene i povezivanje zakonske dobi za umirovljenje s očekivanim životnim vijekom.
9
     U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.
 ---pagebreak--- 2.       Pojačati mjere za povećanje sudjelovanja starijih radnika i žena na tržištu rada, među
         ostalim poboljšanjem pružanja usluga brige za djecu i dugotrajne skrbi. Poduzeti
         korake za poboljšanje obrazovnih uspjeha mladih ljudi u nepovoljnom položaju.
3.       Ukloniti nerazmjerne prepreke za pružatelje usluga i poteškoće pri osnivanju
         interdisciplinarnih poduzeća.
4.       Pronaći rješenje za moguću osjetljivost financijskog sektora u smislu vanjske
         izloženosti i nedovoljne kvalitete imovine.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                              Za Vijeće
                                              Predsjednik


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.5.2016.
            COM(2016) 297 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o stavljanju izvan snage Odluke 2009/416/EZ o postojanju prekomjernog deficita u Irskoj

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o stavljanju izvan snage Odluke 2009/416/EZ o postojanju prekomjernog deficita u Irskoj

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 126. stavak 12.,

               uzimajući u obzir preporuku Komisije,

               budući da:

               (1)Vijeće je 27. travnja 2009. na temelju preporuke Komisije Odlukom 2009/416/EC
                  1
                u skladu s člankom 104. stavkom 6. Ugovora o osnivanju Europske zajednice, odlučilo da u Irskoj postoji prekomjerni deficit. Vijeće je konstatiralo da je deficit opće države dosegnuo 6,3 % BDP-a u 2008., što je iznad referentne vrijednosti od 3 % BDP-a iz Ugovora, a procijenjeno je da će narasti na 11 % BDP-a u 2009. Bilo je predviđeno da će u 2009. bruto dug opće države prijeći referentnu vrijednost od 60 % BDP-a iz Ugovora.

               (2)Istoga dana, u skladu s člankom 104. stavkom 7. Ugovora i člankom 3. stavkom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97, Vijeće je na temelju preporuke Komisije uputilo preporuku Irskoj da smanji prekomjerni deficit najkasnije do 2013. Navedena preporuka Vijeća objavljena je.

               (3)Vijeće je 2. prosinca 2009. utvrdilo da su irska tijela poduzela učinkovito djelovanje u skladu s preporukom Vijeća od 27. travnja 2009., ali da se može smatrati kako je u Irskoj nakon donošenja izvorne preporuke došlo do neočekivanih nepovoljnih gospodarskih događaja sa znatnim nepovoljnim posljedicama za državne financije. Stoga je Vijeće na temelju preporuke Komisije smatralo da su ispunjeni uvjeti predviđeni člankom 3. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1467/97 te je izdalo novu preporuku Irskoj u skladu s člankom 126. stavkom 7. Ugovora, u cilju smanjenja prekomjernog deficita do 2014.
                  2

               (4)Vijeće je 7. prosinca 2010. smatralo da je u Irskoj došlo do neočekivanih nepovoljnih gospodarskih događaja sa znatnim nepovoljnim posljedicama za državne financije, posebno s obzirom na znatne mjere potpore bankarskom sektoru koje su morale biti provedene. Stoga je Vijeće na preporuku Komisije izdalo novu preporuku Irskoj u skladu s člankom 126. stavkom 7. Ugovora, kojom utvrđuje 2015. kao krajnji rok za smanjenje prekomjernog deficita
                  3
               . Istovremeno, nakon zahtjeva irskih tijela za financijsku pomoć Europske unije, država članica čija je valuta euro i Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), Vijeće je Irskoj uputilo odluku o odobrenju financijske pomoći i o posebnim mjerama za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti i održivog rasta
                  4
               . Komisija i irska vlada potpisale su 16. prosinca 2010. Memorandum o razumijevanju o posebnom uvjetovanju ekonomske politike („Memorandum o razumijevanju”).

               (5)Komisija je 24. kolovoza 2011. zaključila da je Irska poduzela učinkovito djelovanje za smanjenje prekomjernog deficita do 2015. kako je preporučilo Vijeće 7. prosinca 2010.
                  5

               (6)U skladu s člankom 10. stavkom 2. točkom a. Uredbe (EU) br. 472/2013, Irska je bila izuzeta od obveze zasebnog izvješćivanja u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita te je izvješća dostavljala u okviru programa financijske pomoći.

               (7)Irska je u prosincu 2013. uspješno završila program financijske pomoći EU-a – MMF-a te ispunila većinu uvjeta u pogledu politika u okviru tog programa i obnovila povjerenje ulagača u državne obveznice i u bankarski sektor.

               (8)U skladu s člankom 4. Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženog Ugovorima, Komisija osigurava podatke za provedbu postupka. U okviru primjene navedenog Protokola, države članice u skladu s člankom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 479/2009
                  6
                moraju dostaviti podatke o državnom deficitu i dugu i drugim povezanim varijablama dvaput godišnje, odnosno do 1. travnja i do 1. listopada.

               (9)Na temelju dostavljenih podataka Vijeće bi trebalo donijeti odluku o stavljanju izvan snage odluke o postojanju prekomjernog deficita. Nadalje, odluku o postojanju prekomjernog deficita trebalo bi staviti izvan snage samo ako i. prognoze Komisije pokažu da tijekom razdoblja obuhvaćenog prognozom deficit neće biti veći od praga od 3 % BDP-a
                  7
               .

               (10)Na temelju podataka koje je osigurala Komisija (Eurostat) u skladu s člankom 14. Uredbe (EZ) br. 479/2009, slijedom obavijesti Irske iz travnja 2016. te na temelju Programa stabilnosti za 2016. i Komisijine proljetne prognoze 2016. opravdano je donijeti sljedeće zaključke:

               –Od 2009. kada je deficit dosegnuo vrhunac od približno 11,5 % BDP-a (osim jednokratnih mjera koje utječu na povećanje deficita, a odnose se na potporu financijskom sektoru), saldo opće države stalno se poboljšava, a deficit pada na 3,8 % BDP-a u 2014. i 2,3 % BDP-a u 2015. (1,3 % BDP-a ako se isključi jednokratna transakcija)
                  8
               . Ukupno smanjenje deficita uglavnom je potaknuto ograničenjem rashoda, a udio tekućih primarnih rashoda kao postotak BDP-a pao je za 8,5 % od 2010. do 2015. Tomu je pomoglo povećanje udjela prihoda u BDP-u od 0,5 % tijekom istog razdoblja.

               –Programom stabilnosti za 2016. koji je podnijela 29. travnja 2016. Irska planira smanjenje deficita opće države na 1,1 % BDP-a u 2016. te, na temelju pretpostavke o nemijenjanju politike, na 0,4 % BDP-a u 2017.
                  9
                U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2016. predviđa se deficit od 1,1 % BDP-a u 2016. i, uz pretpostavku da ne dođe do promjene politike, od 0,6 % BDP-a u 2017. Stoga bi tijekom razdoblja obuhvaćenog prognozom deficit trebao ostati ispod referentne vrijednosti iz Ugovora od 3 % BDP-a.

               –Komisija procjenjuje da se strukturni saldo, to jest saldo opće države prilagođen ekonomskom ciklusu i bez jednokratnih i drugih privremenih mjera, poboljšao za 6,7 % BDP-a u razdoblju 2011. – 2015.

               –Udio bruto duga u BDP-u irske opće države stalno pada nakon vrhunca od 120 % koji je dosegnuo 2013., a predviđa se pad i tijekom razdoblja prognoze. Točnije, bruto dug opće države pao je sa 107,5 % BDP-a u 2014. na 93,8 % BDP-a u 2015. zbog naglog rasta nominalnog BDP-a te prodaje državne imovine, a previđa se dalji pad na 89,1 % BDP-a u 2016. Predviđa se da će se zbog povoljnih cikličkih uvjeta, povijesno niskih kamatnih stopa i primarnih proračunskih suficita bruto dug opće države i dalje smanjivati, do 86,6 % BDP-a u 2017.

               (11)Počevši od 2016., godine koja slijedi nakon smanjenja prekomjernog deficita, na Irsku se primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te bi trebala primjerenom brzinom napredovati prema svojem srednjoročnom proračunskom cilju, uključujući poštovanje referentnog mjerila za rashode, i poštovati kriterij duga u skladu s člankom 2. stavkom 1.a Uredbe (EZ) br. 1467/97. U tom kontekstu čini se da postoji rizik od određenog odstupanja od traženog kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2016., a predviđa se da u 2017. Irska bude usklađena. Predviđa se da će ispuniti zahtjeve prijelaznog pravila o dugu u objema godinama. Općenito, u 2016. bit će potrebne dodatne mjere.

               (12)U skladu s člankom 126. stavkom 12. Ugovora Odluku Vijeća o postojanju prekomjernog deficita treba staviti izvan snage ako Vijeće smatra da je u predmetnoj državi članici prekomjerni deficit smanjen.

               (13)Vijeće smatra da je prekomjerni deficit u Irskoj smanjen i stoga bi Odluku 2009/416/EZ trebalo staviti izvan snage,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Iz sveobuhvatne procjene proizlazi da je prekomjerni deficit u Irskoj smanjen.

               Članak 2.

               Odluka 2009/416/EZ stavlja se izvan snage.

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena Irskoj.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  Odluka Vijeća 2009/416/EZ od 27. travnja 2009. o postojanju prekomjernog deficita u Irskoj.

                     (2)
                  Preporuka Vijeća od 2. prosinca 2009. s ciljem smanjenja prekomjernog deficita u Irskoj.

                     (3)
                  Preporuka Vijeća od 7. prosinca 2010. s ciljem okončanja stanja prekomjernog deficita u Irskoj.

                     (4)
                  Provedbena odluka Vijeća od 7. prosinca 2010. o dodjeli financijske pomoći Unije Irskoj.

                     (5)
                  Komunikacija Komisije Vijeću o procjeni irskog djelovanja poduzetog kao odgovor na preporuku Vijeća od 7. prosinca 2010. s ciljem smanjenja pretjeranog državnog deficita – COM(2011) 509 final, 24.8.2011.

                     (6)
                  Uredba Vijeća (EZ) br. 479/2009 od 25. svibnja 2009. o primjeni Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice (SL L 145, 10.6.2009., str. 1.).

                     (7)
                  U skladu sa „Specifikacijama za provedbu Pakta o stabilnosti i rastu i smjernicama u pogledu oblika i sadržaja programa stabilnosti i konvergencije” od 3. rujna 2012. Vidjeti:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf

                     (8)
                  U 2015. u okviru planiranog restrukturiranja kapitalne osnove banke Allied Irish Bank (AIB), dio vladinih povlaštenih dionica pretvoren je u redovne dionice. Tom se konverzijom pripremala predviđena prodaja tih dionica u okviru plana irske vlade da banku vrati u privatno vlasništvo. Na temelju primjenjivih računovodstvenih pravila, ta je konverzija povećala irske državne rashode (a time i deficit opće države u 2015.)

                     (9)
                  Budući da su nakon općih izbora iz veljače krajem travnja još trajali pregovori o sastavljanju vlade, program stabilizacije za 2016. koji je podnijela Irska pripremljen je uz pretpostavku o nemijenjanju politike.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.5.2016.
            COM(2016) 340 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2016.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2016.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2016.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2016.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta
                  4
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2016. Prioritete godišnjeg pregleda rasta odobrilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  5
               , u kojem Austriju smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja
                  6
               . Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 18. i 19. veljače 2016., a Vijeće donijelo 8. ožujka 2016. Kao zemlja čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Austrija bi trebala osigurati punu i pravovremenu provedbu tih preporuka.

               (2)Izvješće za Austriju za 2016.
                  7
                objavljeno je 26. veljače 2016. Njime je ocijenjen napredak Austrije u odnosu na preporuke za Austriju koje je Vijeće donijelo14. srpnja 2015. te napredak te zemlje u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 8. ožujka 2016. predstavila rezultate detaljnog preispitivanja.
                  8
                U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Austriji ne postoje makroekonomske neravnoteže.

               (3)Austrija je 26. travnja 2016. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2016., a 27. travnja 2016. program stabilnosti za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)Pri planiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako je potrebna potpora pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i povezanih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje
                  9
               .

               (5)U programu stabilnosti navodi se znatan učinak iznimnog priljeva izbjeglica na proračun i pružaju odgovarajući dokazi o opsegu i prirodi tih dodatnih proračunskih troškova. Prema Komisiji prihvatljivi dodatni izdaci iznosili su 0,09 % BDP-a u 2015., a trenutačne procjene za 2016. iznose 0,26 % BDP-a. Ti su iznosi korigirani naviše u odnosu na procjene iz nacrta proračunskog plana za 2016. u kojem su očekivani dodatni izdaci činili otprilike 0,08 % BDP-a u 2015. i 0,16 % BDP-a u 2016. Odredbama iz članka 5. stavka 1. i članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 dozvoljava se uzimanje u obzir tih dodatnih rashoda jer je priljev izbjeglica izvanredan događaj, a njegov utjecaj na javne financije Austrije je znatan te održivost ne bi bila ugrožena ako se dopusti odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju. Budući da je postigla svoj srednjoročni proračunski cilj, Austrija u 2015. nije iskoristila moguće privremeno odstupanje. Međutim, kako bi joj se dopustilo jednako privremeno odstupanje kao državama koje još nisu postigle svoj srednjoročni proračunski cilj, Austriji će u 2016. i 2017. biti dopušteno odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja za iznos koji se smatrao prihvatljivim za 2015. Završna ocjena u pogledu mogućeg dodatnog odstupanja u 2016., uključujući i prihvatljive iznose, bit će pripremljena u proljeće 2017. na temelju zabilježenih podataka koje su dostavila austrijska nadležna tijela.

               (6)Austrija je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu i prijelaznim pravilom o dugu. Vlada u svojem programu stabilnosti za 2016. očekuje pogoršanje ukupnog deficita na 1,6 % BDP-a u 2016. i postupno poboljšanje na 0,4 % BDP-a u 2020. Predviđeno je da se srednjoročni proračunski cilj – strukturni deficit od 0,45 % BDP-a do 2016., revidiran da postane strukturni deficit od 0,5 % BDP-a za razdoblje od 2017.  – dosegne od 2018. nadalje. Međutim na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda ostvarenje srednjoročnog proračunskog cilja očekuje se tek od 2019. U skladu s programom stabilnosti očekuje se da je udio državnog duga u BDP-u dosegao vrhunac od 86,2 % u 2015. te da će postupno pasti na 76,6 % u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije vjerojatan je. Istodobno nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za potporu planiranim ciljevima u pogledu deficita od 2017. nadalje. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2016. postoji rizik od određenog odstupanja u 2016. Međutim, ako se dodatni učinak iznimnog priljeva izbjeglica koji je trenutačno predviđen za 2016. također isključi iz ocjene, očekuje se da će Austrija u 2016. ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Ne bude li promjena u politikama, postoji rizik od toga da u 2017. dođe do znatnog odstupanja od preporučene prilagodbe. Međutim, predviđeno odstupanje u 2017. više ne bi bilo znatno nakon što se u obzir uzme dodatno odstupanje zbog proračunskog učinka iznimnog priljeva izbjeglica koje će možda biti odobreno za 2016. Predviđa se da će Austrija ispuniti zahtjeve prijelaznog pravila o dugu u 2016., a nakon završetka prijelaznog razdoblja i referentno mjerilo ispunjenja duga u 2017. Na temelju ocjene programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2016. Vijeće smatra da postoji rizik da Austrija neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će za osiguravanje njihova ispunjivanja u 2016. i 2017. biti potrebne dodatne mjere.

               (7)Učinak nedavne porezne reforme na proračun i dalje je neizvjestan. Pri poduzimanju mjera za osiguranje fiskalne održivosti trebalo bi voditi računa o činjenici da je usprkos nedavnim reformama porezno opterećenje na rad i dalje visoko i da je u usporedbi s ostalim europskim zemljama porezni klin u Austriji visok. Istodobno su porezni izvori koji više pogoduju rastu i omogućuju smanjenje poreznog opterećenja na rad i dalje nedovoljno iskorišteni. Poduzimanje koraka za smanjenje poreznog opterećenja na rad premještanjem poreznog opterećenja na ostale izvore koji manje štete rastu pridonijelo bi rješenju tog problema.

               (8)U 2015. stopa zaposlenosti osoba u dobi između 55 i 64 godine iznosila je 46,3 % (prosjek EU-a iznosi 53,3 %) i zauzela 19. mjesto u usporedbi s ostalim državama članicama. Dodatne mjere za povećanje stvarne dobi za umirovljenje na snazi su od 2014. i djelomično su učinkovite. Treba vidjeti hoće li se uz pomoć tih mjera u srednjem roku preokrenuti trend zaostajanja stvarne dobi za umirovljenje u Austriji za prosjekom u EU-u. Osim toga zbog dužeg očekivanog životnog vijeka povećava se trajanje mirovine. Od 2024. do 2033. zakonska dob za umirovljenje žena povećavat će se i postupno usklađivati s onom za muškarce. U Austriji zakonska dob za umirovljenje nije povezana s produljenjem očekivanog životnog vijeka. Komisija procjenjuje da će se u 2040. rashodi za mirovinu povećati za 0,8 % BDP-a u usporedbi s 2013. U dugom roku (2060.) očekuje se da će se rashodi za mirovinu povećati za 0,5 % BDP-a. Isto tako očekuje se da će se rashodi za zdravstvo od 2013. do 2040. povećati za 1 % BDP-a, a u 2060. za 1,3 % BDP-a. Ta činjenica zajedno s predviđenim porastom rashoda za dugotrajnu skrb predstavlja srednjoročni rizik za fiskalnu održivost Austrije.

               (9)Porezni režimi na različitim razinama vlasti (federalna, državna i lokalna razina) složeni su, a nadležnosti u pogledu prihoda i rashoda u mnogim područjima politika, primjerice zdravstvena skrb, nisu usklađene. Iako su u skladu s podacima OECD-a za 2014. podnacionalne vlasti nadležne za politike kojima su namijenjeni rashodi opće države u iznosu od 16 % BDP-a, udio podnacionalnih poreza iznosi tek oko 2 % BDP-a. Ta složena situacija uzrokuje visoke troškove, a može dovesti i do smanjenja proračunske discipline. U tijeku su pregovori o raspodjeli rashoda među tri razine vlasti za razdoblje od 2017., što omogućuje razmatranje tog pitanja.

               (10)Austrija tradicionalno ima jednu od najnižih stopa nezaposlenosti u EU-u, ali ona od 2011. raste te je u 2015. dosegla 5,7 %. Stopa nezaposlenosti mladih također je niska: 10,6 % aktivnih mladih u dobi između 15 i 24 godine u 2015. Austrija ima i visoku stopu zaposlenosti. Međutim, iako stopa zaposlenosti žena iznosi 70,2 %, što je iznad prosjeka EU-a, relativno velik udio žena zbog skrbi za djecu i starije radi u nepunom radnom vremenu. Time se pridonosi jednoj od najvećih razlika u plaćama među spolovima u EU-u i velikoj razlici u visini mirovina između muškaraca i žena. Stopa zaposlenosti starijih radnika (55 do 64 godine) ispod je prosjeka EU-a.

               (11)Austrija je već premašila svoj nacionalni cilj strategije Europa 2020. u području obrazovanja. U 2015. stopa ranog napuštanja školovanja iznosila je 7,3 %, a stopa stjecanja visokog obrazovanja 38,7 %. Obrazovni rezultati međutim u velikoj mjeri ovise o socioekonomskom položaju. Međugeneracijska mobilnost u području obrazovanja jedna je od najnižih među zemljama OECD-a za koje su podaci dostupni. Stopa napuštanja školovanja učenika rođenih u inozemstvu gotovo je tri puta više od one učenika rođenih u Austriji, a tu je i dodatni izazov integracije mladih izbjeglica i migranata obvezne školske dobi i starijih u sustav obrazovanja i osposobljavanja.

               (12)Iako se austrijske banke susreću s izazovima na domaćem tržištu i stranim tržištima, nadzorne mjere na nacionalnoj i europskoj razini pridonijele su rješavanju rizika od smanjenja kvalitete imovine u srednjoj, istočnoj i jugoistočnoj Europi. Fiskalni rizici u pogledu restrukturiranja i likvidacije financijskih institucija u poteškoćama već su uzeti u obzir u državnim računima. Iako daljnje rizike nije moguće isključiti, čini se da su ograničeni na naslijeđene probleme nekoliko posebnih institucija.

               (13)Austrija ima višu stopu ulaganja od prosjeka EU-a za sve komponente BDP-a, osim stambenih nekretnina. Međutim, usprkos stabilnoj likvidnosti poduzeća i povoljnim financijskim uvjetima, od 2012. ulaganja su slaba u Austriji. Kako bi se potaklo ulaganje i rast potrebno je ukloniti administrativne poteškoće i prepreke. Primjerice, regulatornim preprekama i administrativnim opterećenjem u području pružanja usluga ne potiče se otvaranje novih poduzeća. Što se tiče prepreka osnivanju interdisciplinarnih poduzeća, kako je navedeno u preporukama za Austriju za 2015., Austrija je počela razmatrati poboljšanja, ali odluke još nisu donesene. U području poslovnih usluga osobit izazov predstavljaju strogi zahtjevi za izdavanje odobrenja i ograničenja u pogledu pravnog oblika i vlasničke strukture, čime se uzrokuje slaba dinamika tržišta i negativan rast produktivnosti. Akcijskim planom koji je Austrija dostavila kao rezultat uzajamnog ocjenjivanja pristupa reguliranim profesijama i njihova obavljanja predlaže se tek ograničen broj mjera, a postoji jasan prostor za ambicioznije prijedloge.

               (14)Veliki priljev izbjeglica u protekloj godini imao je brojne socijalne i gospodarske posljedice za Austriju. Iako će se zbog priljeva izbjeglica kratkoročno povećati javni rashodi i stvoriti dodatna domaća potražnja te će to dovesti do rasta BDP-a, srednjoročni učinak na zapošljavanje i rast ovisi o uspješnoj integraciji izbjeglica na tržište rada i socijalnoj integraciji, čemu može pridonijeti i obrazovna potpora. To pitanje zauzima visoko mjesto u političkim programima na razini EU-a i nacionalnoj razini te će ga se pomno pratiti i analizirati, uključujući i u izvješću za Austriju za 2017.

               (15)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Austrije, koju je objavila u izvješću za Austriju za 2016. Ocijenila je i program stabilnosti, nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Austriji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Austriji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time i jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja EU-om. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 3. u nastavku.

               (16)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo austrijski program stabilnosti, a njegovo je mišljenje
                  10
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE Austriji da u 2016. i 2017. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.Osigurati da odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja u 2016. i 2017. bude ograničeno na odstupanje zbog učinka iznimnog priljeva izbjeglica na proračun u 2015. i u tu svrhu postići godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,3 % BDP-a u 2017., osim ako se srednjoročni proračunski cilj ostvari uz niži napor. Osigurati održivost zdravstvenog i mirovinskog sustava povezivanjem zakonske dobi za umirovljenje s očekivanim životnim vijekom. Racionalizirati i pojednostavniti fiskalne odnose i nadležnosti na različitim razinama vlasti.

               2.Povećati sudjelovanje žena na tržištu rada. Poduzeti korake za poboljšanje obrazovnih uspjeha mladih ljudi u nepovoljnom položaju, a osobito mladih migrantskog podrijetla.

               3.Smanjiti administrativne i regulatorne prepreke ulaganjima, kao što su strogi zahtjevi za izdavanje odobrenja i ograničenja u pogledu pravnog oblika i vlasničke strukture, te prepreke osnivanju interdisciplinarnih poduzeća, osobito u području usluga.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 340 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059, and P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 88 final.

                     (8)
                  COM(2016) 95 final.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.