title: Preporuka Vijeća od 9. srpnja 2019. o Nacionalnom programu reformi Irske za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Irske za 2019.

text:
               5.9.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 301/35

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 9. srpnja 2019.
      o Nacionalnom programu reformi Irske za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Irske za 2019.
      (2019/C 301/07)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 21. studenoga 2018. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2019. U njemu je posebna pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 21. ožujka 2019. Komisija je 21. studenoga 2018. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 ujedno donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Irska jedna od država članica za koje će se provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 21. ožujka 2019. Vijeće je 9. travnja 2019. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (3) („Preporuka za europodručje za 2019.”) u kojoj je utvrđeno pet preporuka za europodručje („preporuke za europodručje”).

                  (2)

                  Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Irska bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje za 2019., kako je navedeno u preporukama 1. i 3. u nastavku. Konkretno, usmjeravanjem ekonomske politike povezane s ulaganjima na određena područja i uvođenjem poreznih mjera doprinijet će se rješavanju druge preporuke za europodručje u vezi s poticanjem ulaganja, poboljšanjem javnih financija i borbom protiv agresivnog poreznog planiranja.

                  (3)

                  Izvješće za Irsku za 2019. objavljeno je 27. veljače 2019. U izvješću je ocijenjen napredak Irske u smislu preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo 13. srpnja 2018. (4), mjera poduzetih slijedom preporuka za Irsku donesenih prethodnih godina te napredak Irske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u vezi sa strategijom Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje na temelju članka 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 27. veljače 2019. Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Irskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, zbog visoke razine javnog i privatnog duga i neto vanjskih obveza Irska je podložna negativnim šokovima, ali varijable toka nastavile su se poboljšavati. Razina privatnog duga još je visoka, ali gospodarski rast i dalje doprinosi njezinu smanjenju. Aktivnosti multinacionalnih poduzeća i dalje utječu na korporativni dug. Čini se da je dug kućanstava uglavnom u skladu s temeljnim pokazateljima, iako je visok u odnosu na raspoloživi dohodak. Predviđa se nastavak trenda smanjenja državnog duga, a deficit se približava uravnoteženom stanju. Cijene stambenih nekretnina već nekoliko godina ubrzano rastu, ali je taj rast nedavno usporio. Na njihov rast najviše utječe ograničena ponuda i nema jasnih dokaza precijenjenosti. Iako je razina neprihodonosnih kredita još visoka, zabilježen je njezin daljnji pad, dok se dugoročne dospjele nepodmirene obveze sporije smanjuju.

                  (4)

                  Irska je 17. travnja 2019. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2019., a 29. travnja 2019. svoj Program stabilnosti za 2019. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (5)

                  Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedinu zemlju. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), ako je to nužno radi potpore provedbi relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita svoj sporazum o partnerstvu i relevantne programe te predloži izmjene u vezi s njima. Komisija je dodatne pojedinosti o tome kako bi primijenila tu odredbu pružila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (6)

                  Irska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2019. predviđa da će se ukupni saldo povećati na 0,2 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. te se potom nastaviti postupno povećavati kako bi u 2023. dosegnuo 1,3 % BDP-a. Na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda (6) planira se da će se srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 0,5 % BDP-a, ostvariti do 2020. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će udio duga opće države u BDP-u u 2019. pasti na 61,1 % te nastaviti se smanjivati kako bi u 2023. iznosio 51,6 %. Navedene proračunske projekcije temelje se na uvjerljivom makroekonomskom scenariju. S druge strane, nisu dovoljno precizirane mjere potrebne da bi se ostvarili planirani ciljevi u pogledu deficita od 2020. nadalje.

                  (7)

                  Vijeće je 13. srpnja 2018. Irskoj preporučilo da u 2019. ostvari svoj srednjoročni proračunski cilj. To je u skladu s maksimalnom stopom nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (7) od 7 % u 2019., što odgovara dopuštenom pogoršanju strukturnog salda od 0,3 % BDP-a. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2019. očekuje se da će Irska u 2019. udovoljiti preporučenoj fiskalnoj prilagodbi.

                  (8)

                  Irska bi u 2020. trebala ostvariti svoj srednjoročni proračunski cilj. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2019. to je u skladu s maksimalnom stopom nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda od 3,7 % (8), što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,7 % BDP-a. Predviđa se da će Irska ostvariti srednjoročni proračunski cilj. Predviđa se da će se dug opće države i dalje stabilno smanjivati, u većoj mjeri nego što je to određeno zahtjevima iz pravila o dugu. Općenito, Vijeće smatra da se očekuje da će Irska u 2019. i 2020. biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. S obzirom na razliku između vrijednosti BDP-a i nacionalnog outputa u Irskoj te povezani učinak na udio duga u BDP-u te postojeće cikličke uvjete u toj zemlji i povećane vanjske rizike važno je sve neočekivane prihode iskoristiti za daljnje smanjenje udjela duga opće države.

                  (9)

                  Javne financije dodatno su se poboljšale zahvaljujući snažnom rastu outputa, no rizici od nestabilnosti prihoda i dalje su prisutni te još ima prostora za povećanje otpornosti prihoda na gospodarske fluktuacije i negativne šokove. Ograničavanjem opsega i broja poreznih rashoda i proširenjem porezne osnovice povećala bi se stabilnost prihoda u slučaju gospodarske nestabilnosti. Iako je Irska povećala nižu stopu poreza na dodanu vrijednost za turističke djelatnosti, neke nedavno uvedene porezne mjere bile su usmjerene na smanjenja i olakšice. Povrh toga, u Irskoj još ima prostora za poboljšanje načina na koji se njezinim poreznim sustavom može doprinijeti ostvarenju okolišnih ciljeva. Takva bi nastojanja mogla uključivati smanjenje subvencija za fosilna goriva i slanje jačeg cjenovnog signala ulagačima planskim povećavanjem poreza na ugljik tijekom idućeg desetljeća.

                  (10)

                  Borba protiv agresivnog poreznog planiranja ključna je za povećanje djelotvornosti i pravednosti poreznih sustava, kao što je potvrđeno u Preporuci za europodručje za 2019. Zbog učinaka prelijevanja među državama članicama koji proizlaze iz strategija agresivnog poreznog planiranja poreznih obveznika zakonodavstvo Unije potrebno je dopuniti koordiniranim djelovanjem na razini nacionalnih politika. Irska je poduzela mjere protiv agresivnog poreznog planiranja, ali visoka razina plaćanja naknada za licenciju i dividendi kao postotka BDP-a upućuje na to da se poduzeća koriste irskim poreznim propisima kako bi provodila agresivno porezno planiranje. Ograničena primjena poreza po odbitku na „izlazna” plaćanja (tj. plaćanja rezidenata Unije rezidentima trećih zemalja) naknada za licenciju i kamata koja izvršavaju poduzeća sa sjedištem u Irskoj može dovesti do toga da ta plaćanja posve izbjegnu oporezivanje ako se ujedno ne oporezuju u državi primatelja plaćanja.

                  (11)

                  Rizici za dugoročnu fiskalnu održivost povezani s troškovima starenja stanovništva i dalje su prisutni. Predviđa se da će se potrošnja za zdravstvo povećati s 4,1 % BDP-a u 2016. na 5,1 % u 2070., pri čemu bi vrhunac od 5,2 % trebala dosegnuti u 2063. Iako neki aspekti zdravstvenog sustava u Irskoj dobro funkcioniraju ili su se poboljšali, sustav je neučinkovit, s poteškoćama zadovoljava potražnju i ne pruža koordiniranu, integriranu skrb. Kako bi ublažila učinke sve većih pritisaka potražnje, irska vlada odobrila je provedbenu strategiju Sláintecare i osnovala Ured za provedbu programa Sláintecare s ciljem sveobuhvatne reforme i modernizacije irskih zdravstvenih i socijalnih usluga tijekom sljedećih 10 godina. Planirana reforma vjerodostojan je pokušaj stvaranja opće dostupnog i održivog zdravstvenog sustava, zadovoljenja potražnje sve starijeg stanovništva i preusmjeravanja pružanja skrbi na zajednicu, uz veći naglasak na prevenciju. Time će se vjerojatno smanjiti oslanjanje na akutnu skrb, čime će zdravstvo postati troškovno učinkovitije. Međutim, provedba je ugrožena zbog poteškoća s kojima se zdravstveni sustav suočava u rješavanju dvostrukog tržišta zdravstvenog osiguranja i učinkovitom upravljanju svojim proračunom, uspješnosti i radnom snagom u kratkoročnom razdoblju. Kratkoročne troškove potrebno je jednako tako ograničiti kako bi se ostvarila dugoročna vizija programa Sláintecare.

                  (12)

                  Unatoč prošlim nastojanjima vlade da ograniči rashode za javne mirovine, očekuje se znatno povećanje ukupnog deficita mirovinskog sustava u dugoročnom razdoblju zbog predviđenog povećanja rashoda za mirovine s 5 % BDP-a u 2016. na 6,6 % u 2070., pri čemu se vrhunac od 7,5 % očekuje u 2053. Potpuna i pravodobna provedba predstavljenog plana mirovinske reforme ključna je za ostvarivanje veće fiskalne održivosti irskog mirovinskog sustava.

                  (13)

                  Veća ulaganja u vještine, obrazovanje i osposobljavanje te socijalnu uključenost ključna su za poboljšanje produktivnosti i dugoročnog uključivog rasta u Irskoj. Zbog smanjenja ponude radne snage te nedostatka vještina i njihove neusklađenosti s potrebama tržišta rada u određenim sektorima potrebno je doprijeti do neaktivnih skupina potencijalnih radnika i ulagati u nedovoljno iskorišteni ljudski kapital. Trebalo bi promicati dokvalifikaciju te obrazovne programe i strukovno osposobljavanje bolje uskladiti s potrebama tržišta rada. S obzirom na mali postotak radne snage s osnovnim digitalnim vještinama potrebna su daljnja ulaganja u osposobljavanje na radnom mjestu i dokvalifikaciju odrasle radne snage. Ulaganja u pristup kvalitetnoj i cjenovno pristupačnoj skrbi o djeci te uvođenje nacionalnog programa skrbi o djeci doprinijet će povećanju prilično niske stope zaposlenosti žena. Stopa sudjelovanja osoba s invaliditetom na tržištu rada među najnižima je u Europi. Broj osoba koje žive u kućanstvima s niskim intenzitetom rada i dalje je među najvišima u Uniji, zbog čega su potrebne integriranije i ciljanije strategije aktivacije kako bi se pružila potpora toj posebnoj skupini.

                  (14)

                  Razdoblje niske razine ulaganja nakon ekonomske krize utječu na dostupnost cjenovno pristupačnog socijalnog stanovanja i odgovarajuće infrastrukture u području čistog prijevoza i energije, vode i ultrabrzog širokopojasnog interneta, što stvara prepreke poslovnim ulaganjima. Povrh toga, tijekom petogodišnjeg razdoblja snažno su se povećale emisije stakleničkih plinova u cestovnom prometu. Bolja infrastruktura mogla bi uz prostorno planiranje biti glavni čimbenik povećanja stambene ponude, privatnih ulaganja i produktivnosti, čime bi se osigurao uravnotežen regionalni gospodarski razvoj. Povezivost prilagođena budućim potrebama i dostatne digitalne vještine i dalje su ključne kako bi domaća poduzeća učinkovito iskorištavala digitalne tehnologije, kao i za uspješan domaći sektor informacijske i komunikacijske tehnologije. Još su prisutni znatni izazovi u pogledu pristupa ultrabrzom širokopojasnom internetu, posebno u ruralnim područjima. Više infrastrukturnih ulaganja u čistu energiju, čist i javni prijevoz i vodne usluge te intenzivnija nastojanja u području dekarbonizacije, energetske učinkovitosti, energije iz obnovljivih izvora i kružnoga gospodarstva pomogli bi Irskoj da uspješno prijeđe na niskougljično i okolišno otporno gospodarstvo.

                  (15)

                  Iako bi uvođenje nacionalnog razvojnog plana na kraju moglo rezultirati osiguravanjem dodatne osnovne infrastrukture, slab kapacitet građevinskog sektora mogao bi biti prepreka njezinoj pravodobnoj izgradnji. Nadalje, diversifikacijom pomorskog prometa i energetskih veza s kontinentalnom Europom mogla bi se povećati otpornost gospodarstva na vanjske šokove. Irska dosad nije uspjela odvojiti svoj gospodarski rast od emisija stakleničkih plinova i onečišćivača zraka. Emisije stakleničkih plinova stalno se povećavaju, posebno u prometu, poljoprivredi, energetici i izgrađenom okolišu. Ako ne ostvari napredak u tom području, Irska će teže ispunjavati svoje obveze prema Uniji, a povećat će i troškove budućeg djelovanja.

                  (16)

                  Cijene nekretnina i dalje se povećavaju zbog kroničnog manjka ponude i povećanja potražnje. Iako se 2017. nije činilo da su stambene nekretnine precijenjene, otvara se pitanje njihove cjenovne pristupačnosti. Manjak stambene ponude utječe i na socijalno stanovanje zbog nedostatnih ulaganja i u zadnjem je desetljeću sve izraženiji. Iako se potražnja za socijalnim stanovanjem procjenjuje na oko 72 000 jedinica, u 2019. planira se izgraditi samo njih 10 000. Pomoć u okviru irskog programa naknada za stanovanje (Housing Assistance payment (HAP) ili programa naknada za najam (Rental Accommodation Scheme (REP)) dobit će 17 000 kućanstava, ali to bi moglo dovesti do dodatnog povećanja najamnina na tržištu privatnih nekretnina na kojem je ponuda već ograničena. U velikom broju socijalnih stanova, osobito na području Dublina, živi premali broj osoba s obzirom na veličinu stambenih jedinica, djelomice zbog zastarjelih praksi nasljeđivanja. Neprikladna kombinacija vrsta dostupnog socijalnog stanovanja i vrlo ograničena količina cjenovno pristupačnog i troškovno učinkovitog smještaja čimbenici su koji dodatno pogoršavaju situaciju. Zbog toga stalno raste broj osoba i obitelji u smještaju za krizne situacije, a broj beskućnika u veljači 2019. dosegnuo je rekordnu razinu.

                  (17)

                  Poticanje produktivnosti domaćih poduzeća koja se temelji na inovacijama ključno je za potporu snažnijem i otpornijem rastu produktivnosti u zemlji. Rashodi za istraživanje i razvoj u poduzećima i dalje se povećavaju, ali su i dalje ispod prosjeka Unije te su vrlo koncentrirani u društvima u stranom vlasništvu. Postoji prostor za preoblikovanje politika u području inovacija kako bi se bolje poduprla irska mala i srednja poduzeća (MSP). Neizravna potpora (tj. porezni odbici) i dalje su glavni instrument javne potpore istraživanju i razvoju u Irskoj (čini 80 % ukupne javne potpore). Jače veze između multinacionalnih i domaćih poduzeća mogle bi doprinijeti širenju inovacija u cijelom gospodarstvu. Povrh toga, inovacijski potencijal povećao bi se i tješnjom suradnjom poduzeća i javnih istraživačkih centara.

                  (18)

                  Iako su razine javnog istraživanja i razvoja i dalje zabrinjavajuće niske (1,05 % BDP-a u odnosu na prosjek Unije od 2 %), nedavno usvojeni program „Future Jobs Ireland 2019” obećavajući je okvir za poticanje inovacija i tehnoloških promjena te za poboljšanje produktivnosti malih i srednjih poduzeća. Međutim, za njegovu potpunu provedbu bit će potrebno znatno povećati javne rashode za istraživanje i inovacije te nedavno doneseni program pretočiti u konkretne mjere politika. Zasad u tom ambicioznom popisu mjera još nedostaju važne pojedinosti i precizni datumi provedbe. Na primjer, kad je riječ o djelovanjima predviđenima za 2019. nisu utvrđene nikakve mjere za povećanje dostupnosti dugoročnih vlasničkih ulaganja kako bi se domaćim poduzećima pomoglo da prošire poslovanje; u kombinaciji politika za poticanje malih i srednjih poduzeća na ulaganja u nove tehnologije porezni odbitak kombinira se s neporeznim poticajima kako bi se MSP-i potaknuli na ulaganja u inovacije, ali je i dalje nepoznat relativni opseg tih mjera. Programom „Future Jobs Ireland 2019” nisu obuhvaćene specifične mjere ni rezultati za smanjenje razlika između Irske i drugih država članica EU-a kad je riječ o uvođenju širokopojasnih mreža prilagođenih budućim potrebama u skladu s ciljevima Unije u pogledu gigabitnog društva do 2025. Nacionalnim planom za razvoj širokopojasnog pristupa trebalo bi se doprinijeti uklanjanju tih razlika.

                  (19)

                  U Irskoj su prisutne znatne regionalne razlike koje se u zadnjem desetljeću povećavaju. Irska ima dosta velike regionalne ekonomske razlike u BDP-u po stanovniku u usporedbi s drugim državama članicama. Od 2000. do 2016. BDP po stanovniku u regijama Southern i Eastern povećao se za 74 %, odnosno 63 postotna boda više nego u regijama Border, Midland i Western, a povećanje se ubrzalo nakon 2012. Do 2016. BDP po stanovniku u regijama Southern i Eastern bio je 2,6 puta veći od onog u regijama Border, Midland i Western. Područje Dublina, u kojem je koncentrirano 40 % stanovništva Irske, doprinijelo je rastu BDP-a sa 62 postotna boda u razdoblju između 2000. i 2016.

                  (20)

                  Regulatorne prepreke poduzetništvu (posebno neki propisi o poslovnim nekretninama i pravnim uslugama) negativno utječu na ulazak poduzeća na tržište i izlazak s njega, pa tako i na produktivnost domaćih irskih poduzeća. Prepreke ulasku na maloprodajna tržišta predstavljaju izazov. Irska je među prvih pet zemalja s najvećim brojem postupovnih zahtjeva u vezi s otvaranjem maloprodajnih mjesta. Trgovci na malo suočavaju se s postupovnim preprekama koje usporavaju i povećavaju troškove otvaranja novih trgovina i mogu negativno utjecati na strukturu i dinamiku tržišta.

                  (21)

                  Provedba novog Zakona o uređenju pravnih usluga još nije započela jer se i dalje znatno kasni s uvođenjem propisa, iako su pripremna savjetovanja u tijeku. I dalje je neizvjesno hoće li se pravnicima omogućiti izravan profesionalni pristup sporovima i hoće li se pravnim osobama omogućiti da postanu partneri u svim vrstama odvjetničkih ureda. Potrebno je, međutim, izbjeći pretjerano složena pravila o radu i upravljanju za multidisciplinarne urede. Ambiciozna provedba reformi otvorenog tipa u vrhu je prioriteta. Inicijativom „Ambition 2.3” u okviru programa „Future Jobs Ireland 2019” trebali bi se rješavati problemi troškova pravnih usluga; međutim, ostvarenje jedinog rezultata za 2019. nije sigurno, dok je sam vremenski okvir nejasan. Odgodama u provedbi te reforme dodatno se doprinosi visokim troškovima pravnih usluga u Irskoj, na štetu poduzeća, posebice malih i srednjih, i pojedinaca. Budući da pravne usluge čine važan input za druge poslovne usluge, ograničenja u tom sektoru doprinose visokom trošku drugih usluga (npr. osiguranja).

                  (22)

                  Udjeli neprihodonosnih kredita i dalje se smanjuju – do četvrtog tromjesečja 2018. smanjili su se za 4,4 postotna boda na 5,5 %. Banke su na dobrom putu da ispune svoje ciljeve u pogledu smanjenja neprihodonosnih kredita zahvaljujući prodaji portfelja, restrukturiranju i rastu cijena nekretnina. Zakašnjela plaćanja dugoročnih hipotekarnih kredita (čije dospijeće premašuje dvije godine) i dalje su relativno velika, što doprinosi tome da je udio neprihodonosnih kredita i dalje iznad prosjeka europodručja. Predložen je niz inicijativa i nacrta zakona, kao što je zakon „bez suglasnosti nema prodaje”, kako bi se uhvatilo ukoštac sa socioekonomskim posljedicama rješavanja problema neprihodonosnih kredita, među ostalim za ranjiva kućanstva. Kreditni registar počeo je u 2018. potpuno djelovati za potrošačke kredite te će biti ključan u procjeni sposobnosti dužnika da servisiraju svoje dugove. Postupci u slučaju nesolventnosti i primjena sudskih i izvansudskih mogućnosti rješavanja zakašnjelih plaćanja i dalje su ograničeni. Uz istodobno oslanjanje na inicijative za ranjiva kućanstva, pri čemu se ne stvaraju neopravdane prepreke za rješavanje neprihodonosnih kredita, daljnje smanjenje zakašnjelih plaćanja dugoročnih hipotekarnih kredita ostaje izazov i zahtijeva stalno praćenje.

                  (23)

                  Programiranje fondova Unije u razdoblju 2021. – 2027. moglo bi doprinijeti uklanjanju nekih nedostataka utvrđenih u preporukama, a osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Irsku za 2019. To bi Irskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi ta sredstva u utvrđenim sektorima, vodeći računa o regionalnim razlikama.

                  (24)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2019. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Irske i objavila je u izvješću za Irsku za 2019. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2019. i Nacionalni program reformi za 2019. te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Irskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Irskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji potrebno ojačati uključivanjem doprinosa na razini Unije u buduće nacionalne odluke.

                  (25)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2019. i mišljenja (9) je da se očekuje da će Irska biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (26)

                  Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2019. i Program stabilnosti za 2019. Preporuke Vijeća donesene na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 sadržane su u preporukama 1. i 3. u nastavku. Tim se preporukama doprinosi i provedbi Preporuke za europodručje za 2019., posebice provedbi druge preporuke za europodručje. Fiskalnim politikama iz preporuke 1. u nastavku doprinosi se, među ostalim, rješavanju neravnoteža povezanih s visokim državnim dugom,

            PREPORUČUJE da Irska u 2019. i 2020. poduzme djelovanja kojima je cilj:

         1.

            Ostvariti srednjoročni proračunski cilj u 2020. Iskoristiti neočekivane prihode za brže smanjenje udjela duga opće države. Smanjiti opseg i broj poreznih rashoda i proširiti poreznu osnovicu. Nastaviti uklanjati značajke poreznog sustava koje mogu olakšati agresivno porezno planiranje i pogotovo se usredotočiti na izlazna plaćanja. Riješiti očekivano povećanje rashoda povezanih sa starenjem stanovništva povećanjem troškovne učinkovitosti sustava zdravstvene zaštite i potpunom provedbom planirane mirovinske reforme.

         2.

            Pružiti prilagođenu podršku aktivnoj integraciji i olakšati dokvalifikaciju, posebno za ranjive skupine i osobe koje žive u kućanstvima s niskim intenzitetom rada. Povećati pristup cjenovno pristupačnoj i kvalitetnoj skrbi o djeci.

         3.

            Usmjeriti ekonomsku politiku povezanu s ulaganjima na prelazak na niskougljično gospodarstvo i energetsku tranziciju, smanjenje emisija stakleničkih plinova, održivi prijevoz, vodnu i digitalnu infrastrukturu te cjenovno pristupačno socijalno stanovanje, uzimajući u obzir regionalne razlike. Provesti mjere, uključujući mjere u okviru strategije „Future Jobs”, za diversifikaciju gospodarstva i poboljšanje produktivnosti irskih poduzeća, posebno malih i srednjih, primjenom instrumenata izravnijeg financiranja za poticanje istraživanja i inovacija te smanjenjem regulatornih prepreka poduzetništvu.

         Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2019.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            M. LINTILÄ

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

         (3)  SL C 136, 12.4.2019., str. 1.

         (4)  SL C 320, 10.9.2018., str. 27.

         (5)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (6)  Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

         (7)  Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se tijekom četverogodišnjeg razdoblja. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju. Referentnim mjerilom za rashode za Irsku odražava se prilagodba kojom se ispravlja anomalija referentne stope potencijalnog rasta u desetogodišnjem razdoblju do koje je došlo zbog iznimno velikog rasta realnog BDP-a u 2015. Komisija je slijedila pristup koji su primijenila irska tijela pri proračunskim izračunima za 2017. i uzela u obzir prosjek stopa potencijalnog rasta u 2014. i 2016.

         (8)  U 2019. referentnim mjerilom za rashode odražava se prilagodba kojom se ispravlja anomalija referentne stope potencijalnog rasta u desetogodišnjem razdoblju do koje je došlo zbog iznimno velikog rasta realnog BDP-a u 2015.

         (9)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 9. srpnja 2019. o Nacionalnom programu reformi Grčke za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Grčke za 2019.

text:
               5.9.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 301/42

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 9. srpnja 2019.
      o Nacionalnom programu reformi Grčke za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Grčke za 2019.
      (2019/C 301/08)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 21. studenoga 2018. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2019. U njemu je posebna pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 21. ožujka 2019. Komisija je 21. studenoga 2018. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Grčka jedna od država članica za koje će se provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 21. ožujka 2019. Vijeće je 9. travnja 2019. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (3) („Preporuka za europodručje za 2019.”) u kojoj je utvrđeno pet preporuka za europodručje („preporuke za europodručje”).

                  (2)

                  Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Grčka bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje za 2019., koja je navedena u preporukama 1. i 2. u nastavku. Konkretno, reformama u skladu s obvezama nakon provedbe programa i usmjeravanjem ekonomske politike u vezi s investicijama u određenim područjima doprinijet će se rješavanju pitanja iz preporuke za europodručje.

                  (3)

                  Izvješće za Grčku za 2019. objavljeno je 27. veljače 2019. U njemu je ocijenjen napredak Grčke u ostvarenju nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje na temelju članka 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 27. veljače 2019. Komisija je u svojoj analizi zaključila da u Grčkoj postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Utvrđene neravnoteže posebno su se odnosile na visoki javni dug, negativno neto stanje međunarodnih ulaganja, visoki udio neprihodonosnih kredita u bilancama banaka i još visoku stopu nezaposlenosti. Povrh toga, temeljite institucionalne i strukturne reforme pokrenute zadnjih godina radi modernizacije gospodarstva i države potrebno je godinama stalno provoditi kako bi se u potpunosti osjetio njihov učinak.

                  (4)

                  Grčka je 26. travnja 2019. podnijela svoj Nacionalni program reformi za 2019. i 30. travnja 2019. svoj Program stabilnosti za 2019. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (5)

                  Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je to nužno radi potpore provedbi relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita svoj sporazum o partnerstvu i relevantne programe te predloži izmjene u vezi s njima. Komisija je dodatne pojedinosti o tome kako bi primijenila tu odredbu pružila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim ekonomskim upravljanjem (5).

                  (6)

                  Grčka je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe prijelaznom pravilu o dugu. Trebala bi ujedno zadržati dobar fiskalni položaj kojim se osigurava usklađenost s ciljem primarnog suficita utvrđenim Provedbenom odlukom Vijeća (EU) 2017/1226 (6) od 3,5 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) za 2018. i u srednjoročnom razdoblju. Vijeće u proljeće 2018. nije izdalo nijednu preporuku za Grčku u okviru europskog semestra zato što je na temelju članka 12. Uredbe (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7) Grčka tad bila izuzeta od praćenja i procjene u okviru europskog semestra jer je podlijegala programu makroekonomske prilagodbe. Okvir za Grčku nakon provedbe programa uključuje primjenu pojačanog nadzora i integraciju Grčke u okvir europskog semestra za koordinaciju ekonomskih i socijalnih politika, uz istodobno najveće moguće povećavanje sinergije između procesa pojačanog nadzora i europskog semestra.

                  (7)

                  Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2019. planira ukupni suficit u rasponu od 1,1 % do 1,7 % BDP-a u razdoblju od 2019. do 2022. Vlada je kao svoj srednjoročni proračunski cilj odredila proračunski suficit od 0,25 % BDP-a u strukturnom smislu od 2020. Na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda (8) taj se srednjoročni proračunski cilj planira ostvarivati sa znatnom pozitivnom razlikom tijekom cijelog proračunskog razdoblja te se očekuje postupno smanjenje udjela duga opće države u BDP-u na 153,3 % u 2022. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije potvrdilo je neovisno tijelo i povoljan je. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2019. predviđa se da će strukturni saldo zabilježiti suficit od 1,9 % BDP-a u 2019. i 0,8 % BDP-a u 2020., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Predviđa se da će se dug opće države nastaviti smanjivati i biti u skladu s prijelaznim pravilom o dugu u 2019. te pravilom o dugu u 2020. Općenito, na temelju proljetne prognoze Komisije za 2019. i ne uzimajući u obzir nove mjere donesene nakon krajnjeg roka, očekuje se da će Grčka u 2019. i 2020. biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. S iste se osnove smatralo da Grčka poštuje cilj primarnog suficita od 3,5 % BDP-a, koji se prati u okviru pojačanog nadzora.

                  (8)

                  U Program stabilnosti i proljetnu prognozu Komisije za 2019. nisu uključene nove trajne mjere najavljene i donesene ubrzo nakon njihova podnošenja i krajnjeg roka. Komisija procjenjuje da će fiskalni učinak tih mjera iznositi više od 1 % BDP-a u 2019. i narednim godinama. Procjenjuje se i da donošenje tih novih mjera predstavlja rizik za dogovoreni cilj primarnog suficita, koji se prati u okviru pojačanog nadzora i utvrđen je Provedbenom odlukom (EU) 2017/1226. Nadalje, očekuje se da će se novim mjerama smanjiti strukturni saldo, što izaziva zabrinutost u pogledu ostvarenja srednjoročnog proračunskog cilja u 2020. Međutim, ujesen 2019. provest će se ponovna procjena koja će obuhvaćati reviziju primjenjivog referentnog mjerila za stopu rasta neto rashoda u 2020. Iako se predviđa da će se dug opće države nastaviti smanjivati, mogli bi nastati neki rizici nepostizanja usklađenosti s referentnim mjerilom za smanjenje duga. To će se morati ponovno procijeniti ujesen u kontekstu tih novodonesenih mjera.

                  (9)

                  Nakon uspješnog dovršetka programa financijske pomoći u okviru Europskog stabilizacijskog mehanizma, Grčka podliježe okviru nadzora nakon provedbe programa, koji je integriran u europski semestar, te se nad njom provodi pojačani nadzor u skladu s Uredbom (EU) br. 472/2013. U primjeni pojačanog nadzora na Grčku na temelju provedbenih odluka Komisije (EU) 2018/1192 (9) i (EU) 2019/338 (10) potvrđuje se da Grčka u srednjoročnom razdoblju treba nastaviti donositi mjere za uklanjanje izvora ili mogućih izvora makroekonomskih neravnoteža i provoditi strukturne reforme kojima se potiče snažan i održiv gospodarski rast. Grčka se 22. lipnja 2018. obvezala prema Euroskupini da će nastaviti provoditi sve ključne reforme donesene u okviru programa dok ih u potpunosti ne dovrši. Grčka se obvezala i da će provesti posebne mjere u području fiskalnih i fiskalno-strukturnih politika, socijalne skrbi, financijske stabilnosti, tržišta rada i proizvoda, privatizacije i javne uprave. Grčka je obvezna dostavljati tromjesečna izvješća o napretku u provedbi obveza u okviru pojačanog nadzora, pri čemu povoljno polugodišnje izvješće može biti temelj za pokretanje mjera za otpis duga u vrijednosti od 0,7 % BDP-a godišnje. Euroskupina je u travnju 2019. dogovorila pokretanje prvog skupa mjera u vezi s dugom i uvjetovanih politikama, u vrijednosti od 970 milijuna EUR. Treće izvješće o pojačanom nadzoru u kojem se procjenjuje napredak Grčke u provedbi njezinih obveza objavljeno je 5. lipnja 2019.

                  (10)

                  Reformama kojima se poboljšava poslovno okružje i kvaliteta institucija, posebno učinkovitost pravosudnog sustava, povećala bi se otpornost gospodarstva Grčke i poboljšala platna disciplina, a trebale bi imati znatan učinak i na odluke o ulaganjima i privlačenje poduzeća. Unatoč nedavnim poboljšanjima, grčki pravosudni sustav i dalje se suočava s izazovima i pokazuje neučinkovitost jer donošenje odluka često predugo traje i zaostaci ograničavaju produktivnost sudova. Stoga je važno nastaviti ciljano djelovati u tom području, među ostalim kako bi se olakšalo neometano funkcioniranje financijskog sustava te doprinijelo ostvarenju ulagačkog potencijala.

                  (11)

                  Zbog višegodišnjih nedostatnih ulaganja u Grčkoj postoje velike potrebe za ulaganjima. Veća ulaganja kojima se potiče rast bit će ključna za potporu dugoročnom rastu te će se njima doprinijeti smanjenju regionalnih razlika. Reforme u financijskom sektoru kojima se doprinosi širenju ponude kredita imat će ključnu ulogu u potpori ulaganjima. U izvješću za Grčku za 2019. utvrđena su prioritetna područja za ulaganja javnog i privatnog sektora.

                  (12)

                  Veća ulaganja u obrazovanje i osposobljavanje ključna su za poboljšanje produktivnosti i dugoročnog uključivog rasta u Grčkoj te za uklanjanje prepreka rastu u inovativnim sektorima. Grčki obrazovni sustav suočen je s više izazova u obliku neodgovarajućih resursa, niske razine autonomije, nezadovoljavajućih rezultata u osnovnim (među ostalim, digitalnim) vještinama i stalnih neusklađenosti vještina s potrebama tržišta rada. Na svim razinama uvelike nedostaje odgovornosti i praćenja, koji su ključni za poboljšanje kvalitete obrazovnog sustava. Promicanje kvalitetnog i uključivog obrazovanja i osposobljavanja, uspostava tješnjih veza između obrazovanja i potreba tržišta rada, povećanje privlačnosti strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te veće sudjelovanje u cjeloživotnom učenju važni su za potporu održivom rastu.

                  (13)

                  Unatoč nedavnim poboljšanjima vrlo visok je udio dugotrajno nezaposlenih, koji su u 2018. činili 70 % nezaposlenih osoba u Grčkoj, a zabrinjavajuća je i visoka stopa nezaposlenosti mladih i niska razina sudjelovanja žena na tržištu rada. Intervencije bi trebale biti usmjerene na poboljšanje izgleda za zapošljavanje, promicanje sudjelovanja na tržištu rada i stvaranje uvjeta za otvaranje radnih mjesta. Učinkovit socijalni dijalog i odgovorno socijalno partnerstvo u Grčkoj mogu doprinijeti preuzimanju odgovornosti za trajne reforme i njihovoj provedbi te tako poboljšati funkcioniranje tržišta rada.

                  (14)

                  Unatoč pokrenutim reformama Grčku obilježava velika dohodovna nejednakost te ona bilježi jedan od najmanjih učinaka socijalnih transfera na smanjenje rizika od siromaštva u EU-u (15,83 % u 2017. u odnosu na prosjek Unije od 33,98 %). Ulaganja bi trebalo usmjeriti na poboljšanje pristupa uključivim, cjenovno pristupačnim i visokokvalitetnim socijalnim uslugama te na uspostavu centara za dnevni boravak. Potporom najugroženijim skupinama i promicanjem socijalne integracije djece izložene riziku od siromaštva, osoba s invaliditetom, migranata i izbjeglica, vodeći pritom računa o geografskim razlikama, poboljšala bi se socijalna uključenost u Grčkoj.

                  (15)

                  Grčka je u 2017. pokrenula dalekosežnu reformu sustava primarne zdravstvene zaštite, koja je ključna za osiguravanje pristupa te zahtijeva kontinuirana ulaganja uspostavom lokalnih jedinica zdravstvene zaštite (tzv. TOMY).

                  (16)

                  Grčki prometni sustav suočen je sa znatnim izazovima. U velikoj se mjeri temelji na cestovnom prijevozu i ovisi o nafti, a sve glavne veze koncentrirane su oko pravca Atena – Solun. Troškovi prijevoza i dalje su visoki, a kvaliteta usluga, sigurnosni standardi i uvođenje pametnih prometnih sustava na niskoj su razini. Potrebna su nova ulaganja kako bi se povećao multimodalni prijevoz i promicala regionalna integracija i urbani razvoj.

                  (17)

                  Obrada krutog otpada i pročišćavanje komunalnih i industrijskih otpadnih voda glavno je područje u kojem su potrebna dodatna ulaganja kako bi se standardi zaštite okoliša u Grčkoj uskladili s ostatkom Unije. Gospodarenje krutim otpadom i dalje je veliki strukturni izazov jer se Grčka još uvelike oslanja na odlaganje i mehaničko-biološku obradu umjesto na suvremenije tehnike. Povrh toga, udio recikliranog komunalnog otpada iznosi tek oko trećine prosjeka Unije. Ulaganja su potrebna i za poboljšanje obrade vode, sprečavanje salinizacije podzemnih voda i potporu mjerama za sprečavanje poplava i obnovu prirodnog toka rijeka.

                  (18)

                  Nedovoljno razvijena infrastruktura povećava troškove potrošnje energije za poduzeća i kućanstva i prepreka je povećanju upotrebe energije iz obnovljivih izvora. Poseban izazov za Grčku je elektroenergetska povezanost među otocima i sa susjednim zemljama. Daljnjim razvojem komercijalne plinske infrastrukture doprinijelo bi se rastu tržišta. U okviru reforme tržišta plina i električne energije trebalo bi nastojati iskoristiti te nove infrastrukturne mogućnosti.

                  (19)

                  Digitalna transformacija gospodarstva i društva i dalje predstavlja izazov, uz nisku razinu pristupa širokopojasnim mrežama velikih brzina i digitalne vještine čija je razina znatno ispod prosjeka Unije. Grčka posebno treba ulagati u informacijsku i komunikacijsku tehnologiju, među ostalim kako bi nadoknadila pad ulaganja tijekom krize. Nedovoljna širokopojasna povezivost velike brzine stvara znatna uska grla za dinamična poduzeća usmjerena na izvoz. Ulaganja u inovacije i vještine nisu dovoljna za promicanje rasta produktivnosti, a manjak digitalnih vještina stanovništva u cjelini prepreka je pronalaženju zaposlenja i razvoju inovativnih poduzeća.

                  (20)

                  Potrebne su obnovljene strategije pametne specijalizacije na nacionalnoj i regionalnoj razini te dodatne mjere za rješavanje najhitnijih problema u sustavu istraživanja i inovacija kako bi se potaknula tržišno usmjerena ulaganja u istraživanja i inovacije, koja su i dalje mala i ograničavaju potencijal za rast Grčke. Napredak u znanstvenoj izvrsnosti otežan je zbog niskog intenziteta javnog istraživanja i razvoja, nepostojanja sustava financiranja koji se temelji na uspješnosti i slabe suradnje između znanstvenog i poslovnog sektora. Veća su ulaganja potrebna i radi podizanja niskih razina tehnološkog razvoja, koje se ogledaju u malom broju patenata u odnosu na druge države članice, te za iskorištavanje punog potencijala novoosnovanih i rastućih poduzeća.

                  (21)

                  Na međusektorskoj razini potrebna su ulaganja u obnovu zapostavljenih urbanih, otočnih i gorskih područja kako bi se kompenzirao gubitak i pogoršana kvaliteta fizičkog i ljudskog kapitala zemlje tijekom gospodarske krize. Održiv ponovni razvoj zapostavljenih i/ili deindustrijaliziranih područja u konurbacijama Atena-Pirej i Solun i nekim glavnim perifernim urbanim središtima posebni je prioritet u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju. Dugoročniji prioriteti uključuju razvoj održivih proizvodnih aktivnosti, nadogradnju sustava mobilnosti i sigurnosti, energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije, zaštite okoliša i povećanje otpornosti na prirodne rizike i socioekonomske krize. Intervencije bi trebalo usmjeriti i u područje socijalne uključenosti, integracije migranata, stjecanja vještina za smanjenje nezaposlenosti i kulturnih aktivnosti za povećanje privlačnosti zapostavljenih područja. Odgovorima na te izazove putem integriranih strategija urbane obnove u najvećoj bi se mogućoj mjeri povećali izgledi za postizanje najboljih gospodarskih, socijalnih i okolišnih ishoda.

                  (22)

                  Programiranjem fondova Unije u razdoblju 2021. –2027. moglo bi se doprinijeti uklanjanju nekih nedostataka utvrđenih u preporukama, a osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Grčku za 2019. To bi Grčkoj omogućilo da na najbolji način iskoristi ta sredstva u utvrđenim sektorima, vodeći računa o regionalnim razlikama. Jačanje administrativnih kapaciteta potrebnih za upravljanje tim sredstvima važan je čimbenik uspješnosti ulaganja.

                  (23)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2019. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Grčke i objavila je u izvješću za Grčku za 2019. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2019. i Nacionalni program reformi za 2019. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Grčkoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji potrebno ojačati uključivanjem doprinosa na razini Unije u buduće nacionalne odluke.

                  (24)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2019. i mišljenja (11) je da se očekuje da će Grčka biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (25)

                  Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2019. i Program stabilnosti za 2019. Preporuke Vijeća donesene na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. i 2. u nastavku. Tim se preporukama doprinosi i provedbi prve četiri preporuke za europodručje,

            PREPORUČUJE da Grčka u 2019. i 2020. poduzme djelovanja kojima je cilj:

         1.

            Ostvariti održiv gospodarski oporavak i ukloniti prekomjerne makroekonomske neravnoteže nastavkom i dovršetkom reformi u skladu s obvezama nakon provedbe programa preuzetima na sastanku Euroskupine održanom 22. lipnja 2018.

         2.

            Usmjeriti ekonomsku politiku povezanu s ulaganjima na održiv promet i logistiku, zaštitu okoliša, energetsku učinkovitost, projekte u području obnovljivih izvora energije i interkonekcijskih projekata, digitalne tehnologije, istraživanje i razvoj, obrazovanje, vještine, zapošljivost, zdravstvo i obnovu urbanih područja, vodeći računa o regionalnim razlikama i potrebi za osiguranjem socijalne uključenosti.

         Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2019.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            M. LINTILÄ

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

         (3)  SL C 136, 12.4.2019., str. 1.

         (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (5)  COM(2014) 494 final.

         (6)  Provedbena odluka Vijeća (EU) 2017/1226 od 30. lipnja 2017. o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2016/544 o odobravanju programa makroekonomske prilagodbe Grčke (2015/1411) (SL L 174, 7.7.2017., str. 22.).

         (7)  Uredba (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora država članica europodručja koje su u poteškoćama ili kojima prijete ozbiljne poteškoće u odnosu na njihovu financijsku stabilnost (SL L 140, 27.5.2013., str. 1.).

         (8)  Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

         (9)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/1192 od 11. srpnja 2018. o primjeni pojačanog nadzora na Grčku (SL L 211, 22.8.2018., str. 1.).

         (10)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/338 od 20. veljače 2019. o produljenju pojačanog nadzora za Grčku (SL L 60, 28.2.2019., str. 17.).

         (11)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 9. srpnja 2019. o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2019.

text:
               5.9.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 301/48

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 9. srpnja 2019.
      o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2019.
      (2019/C 301/09)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 21. studenoga 2018. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2019. U njemu je posebna pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 21. ožujka 2019. Komisija je 21. studenoga 2018. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Španjolska jedna od država članica za koju će se provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 21. ožujka 2019. Vijeće je 9. travnja 2019. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (3) („Preporuka za europodručje za 2019.”) u kojoj je utvrđeno pet preporuka za europodručje („preporuke za europodručje”).

                  (2)

                  Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Španjolska bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje za 2019., kako je navedeno u preporukama od 1. do 4. u nastavku. Konkretno, mjerama kojima se povećava produktivnost odgovorit će se na prvu preporuku za europodručje, koja se odnosi na povećanje produktivnosti radi ponovne uspostave ravnoteže u europodručju upotrebom neočekivanih prihoda za smanjenje javnog duga i usmjeravanjem ekonomske politike povezane s ulaganjima na specificirana područja doprinijet će se rješavanju druge preporuke za europodručje u vezi s obnovom pričuva i poticanjem ulaganja, dok će se mjerama kojima se poboljšavaju vještine i zapošljivost doprinijet će se rješavanju treće preporuke za europodručje, koja se odnosi na funkcioniranje tržišta rada.

                  (3)

                  Izvješće za Španjolsku za 2019. objavljeno je 27. veljače 2019. U izvješću je ocijenjen napredak Španjolske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 13. srpnja 2018. (4), mjera poduzetih slijedom preporuka za pojedinu zemlju donesenih prethodnih godina te napredak Španjolske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje na temelju članka 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 27. veljače 2019. Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Španjolskoj postoje makroekonomske neravnoteže. U kontekstu slabog rasta produktivnosti visoka razina unutarnjeg i vanjskog duga, uključujući javni i privatni dug, i visoka nezaposlenost i dalje su slabe točke koje imaju prekogranični značaj. Napreduje smanjenje duga privatnog sektora, no i dalje postoji znatna potreba za razduživanjem. Unatoč kontinuirano snažnom rastu bruto domaćeg proizvoda (BDP) udio državnog duga u BDP-u i dalje je visok. Nastavlja se brzi pad stope nezaposlenosti, koja je i dalje vrlo visoka, dok je zbog visokog stupnja segmentacije tržišta rada na ugovore o radu na određeno vrijeme i ugovore o radu na neodređeno vrijeme onemogućen brži rast produktivnosti rada. Nakon što je u razdoblju od 2012. do 2015. ostvaren snažan napredak u provedbi reformi, razvoj političke situacije u prošloj godini doprinio je usporavanju napretka u provedbi preporuka za pojedinu zemlju donesenih prethodnih godina. Postojećim povoljnim gospodarskim stanjem otvaraju se mogućnosti za provedbu preostalih reformi u cilju povećanja otpornosti španjolskog gospodarstva i ubrzavanja rasta njegove produktivnosti.

                  (4)

                  Španjolska je 30. travnja 2019. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2019. i svoj Program stabilnosti za 2019. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (5)

                  U Programu stabilnosti za 2019. navode se mjere koje su poduzete radi primjene preventivnih i korektivnih instrumenata predviđenih španjolskim Zakonom o stabilnosti. Međutim, u njemu se ne navode planovi o automatskom izvršavanju tih instrumenata i preispitivanju pravila o rashodima iz Zakona o stabilnosti, u cilju jačanja doprinosa tog Zakona fiskalnoj konsolidaciji, osobito u razdoblju gospodarskog uspona. U području javne nabave bit će ključna ambiciozna provedba Zakona o ugovorima u javnom sektoru donesenog u 2017., u cilju poboljšanja učinkovitosti javne potrošnje i sprečavanja nepravilnosti. Konkretno, važno je da nova upravljačka struktura, posebice Neovisni ured za regulativu i nadzor, može djelotvorno obavljati zadaće koje su joj dodijeljene te da se brzo donese sveobuhvatna nacionalna strategija o javnoj nabavi uz aktivno sudjelovanje javnih naručitelja i subjekata na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. Naposljetku, u 2019. predviđena je provedba niza preispitivanja potrošnje te bi se provedbom preporuka koje su ishod tih preispitivanja trebalo potaknuti povećanje djelotvornosti javne potrošnje.

                  (6)

                  Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. –2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je pružila dodatne pojedinosti o tome kako bi primijenila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (7)

                  Slijedom pravodobnog i trajnog smanjenja prekomjernog deficita i Odluke Vijeća (EU) 2019/1001 (6) o ukidanju postupka u slučaju prekomjernog deficita, Španjolska je obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu. Predviđa se da će se saldo opće države povećati s – 2,5 % BDP-a, koliko je iznosio u 2018., na – 2,0 % BDP-a u 2019. te da će u 2022. proračun biti uravnotežen. Na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda (7) ne planira se da će se srednjoročni proračunski cilj, odnosno uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu, ostvariti tijekom razdoblja obuhvaćenog Programom stabilnosti za 2019. Prema Programu stabilnosti za 2019. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 97,1 % BDP-a, koliko je iznosio u 2018., na 95,8 % u 2019. te da će u 2022. iznositi 88,7 % BDP-a. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je. Rizici za ostvarenje fiskalnih ciljeva određenih u Programu stabilnosti za 2019. uglavnom se odnose na prihodovnu stranu, pri čemu postoji velika neizvjesnost u pogledu prinosa mnogih prihodovnih mjera ili u pogledu vjerojatnosti da će te mjere biti donesene.

                  (8)

                  Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Španjolskoj da osigura da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (8) u 2019. ne premaši 0,6 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,65 % BDP-a. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2019. postoji rizik od znatnog odstupanja od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2019.

                  (9)

                  U 2020., s obzirom na to da je u Španjolskoj udio duga opće države u BDP-u veći od referentne vrijednosti od 60 % BDP-a utvrđene Ugovorom i da predviđeni pozitivni proizvodni jaz iznosi 2 % BDP-a, nominalni rast neto primarnih državnih rashoda ne bi se trebao povećati u 2020., što odgovara strukturnoj prilagodbi od 1 % BDP-a u skladu s matricom zahtjeva iz Pakta o stabilnosti i rastu. Istodobno ima naznaka da su neiskorišteni kapaciteti u gospodarstvu podcijenjeni; predviđa se da će inflacija u 2019. i 2020. ostati ispod 2 % uz daljnju stagnaciju na tržištu rada (visoka stopa nezaposlenosti i vrlo visok udio nesvojevoljnog rada u nepunom radnom vremenu, osoba zaposlenih na ugovore o radu na određeno vrijeme i stope siromaštva među zaposlenim osobama). Nadalje, instrument za procjenu proizvodnog jaza upućuje i na visok stupanj neizvjesnosti procjena proizvodnog jaza koje se temelje na zajedničkoj metodologiji. Na temelju te metodologije čini se da je godišnja strukturna prilagodba od 0,65 % BDP-a primjerena, što odgovara maksimalnoj stopi rasta neto primarnih državnih rashoda od 0,9 %. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2019., ne bude li promjene u politikama, postoji rizik od znatnog odstupanja od potrebne fiskalne prilagodbe u 2020. Nadalje, ne predviđa se da će Španjolska biti usklađena s prijelaznim pravilom o dugu u 2019. i 2020. Općenito, Vijeće smatra da bi se od 2019. trebale poduzeti potrebne mjere kako bi se udovoljilo odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Bilo bi važno sve neočekivane prihode iskoristiti za daljnje smanjenje udjela duga opće države.

                  (10)

                  Španjolska i dalje bilježi snažan rast zaposlenosti. Nezaposlenost se smanjuje, ali je i dalje znatno iznad prosjeka Unije, osobito nezaposlenost mladih i niskokvalificiranih radnika. Velike su razlike između muškaraca i žena u smislu zaposlenosti i trajanja radnog vijeka. Neiskorišteni je to potencijal, osobito zbog ubrzanog starenja stanovništva.

                  (11)

                  Iako se postupno smanjuje, široko rasprostranjena primjena ugovora o radu na određeno vrijeme, uključujući u sektorima koji su manje osjetljivi na sezonalnost ili cikličnost poslovanja, i dalje je među najvišima u Europi i može ograničiti španjolski potencijal rasta i socijalnu koheziju. Time su najviše pogođeni mladi, niskokvalificirani radnici i državljani trećih zemalja, koji često imaju manja prava na socijalne naknade i izloženi su većim rizicima od siromaštva. Ugovori o radu na određeno vrijeme često se sklapaju na vrlo kratka razdoblja i slab su poticaj radnicima i poslodavcima da ulažu u osposobljavanje, čime se koči rast produktivnosti. I dalje je teško postići prelazak s ugovora o radu na određeno vrijeme na ugovor o radu na neodređeno vrijeme te se zbog prepreka mobilnosti radne snage smanjuju mogućnosti zapošljavanja tražitelja zaposlenja i onemogućuje učinkovita raspodjela tih mogućnosti po cijeloj zemlji.

                  (12)

                  Španjolska je povećala potporu dugotrajno nezaposlenim osobama, čiji je udio u aktivnom stanovništvu u 2018. iznosio 6,4 %. Cilj je nedavno donesenih inicijativa da se zaposlenost mladih poveća savjetovanjem i profesionalnim usmjeravanjem, no javne službe za zapošljavanje objavljuju tek manji dio oglasa za slobodna radna mjesta i potrebne su dodatne mjere radi poboljšanja njihove uloge u traženju zaposlenja i zapošljavanju. Konkretno, u nekim je regijama suradnja s poslodavcima slaba i izrada alata za profiliranje vještina kako bi se vještine tražitelja zaposlenja bolje uskladile s potrebama poslodavaca tek je u početnoj fazi. Napreduju partnerstva javnih službi za zapošljavanje i socijalnih službi, ali je suradnja još ograničena u nekim regijama. Većim ulaganjima u modernizirane javne službe za zapošljavanje u kombinaciji s potporom mobilnosti radne snage moglo bi se doprinijeti poboljšanju zapošljivosti i prilagodljivosti radnika i olakšati prijelaze na tržište rada, čime bi se u Španjolskoj poboljšali produktivnost i dugoročni uključiv rast.

                  (13)

                  Vidljivi su određeni rezultati nastojanja da se ojača djelovanje inspektorata rada u svrhu suzbijanja zlouporabe primjene ugovora o radu na određeno vrijeme te se povećava udio ugovora o radu na neodređeno vrijeme u neto rastu zaposlenosti. Međutim, poslodavci se i dalje opsežno koriste kratkoročnim ugovorima o radu. Iskustvo pokazuje da brojni poticaji za otvaranje novih radnih mjesta imaju ograničene učinke na poticanje kvalitetnog zapošljavanja. Španjolska je pokrenula novu evaluaciju u cilju pojednostavnjenja sustava, no rezultati još nisu dostupni. Treba ubrzati provedbu natječaja za zapošljavanje kako bi se na svim razinama vlasti smanjio udio ugovora o radu na određeno vrijeme u javnom sektoru i time ostvario cilj od 8 % takvih ugovora do završetka natječaja za zapošljavanje u 2020. Iako je organizacija tripartitnih okruglih stolova dobar način da se socijalni partneri u većoj mjeri uključe u izradu politika, postoji prostor za poboljšanje intenziteta i pravodobnosti savjetovanja.

                  (14)

                  Iako se smanjuju, udio osoba izloženih riziku od siromaštva i socijalne isključenosti te dohodovna nejednakost i dalje su veći od prosjeka Unije. Među osobama zaposlenima na određeno vrijeme, niskokvalificiranim radnicima ili radnicima koji nisu rođeni u EU-u vladaju visoke stope siromaštva. Iako se smanjuje, stopa siromaštva djece i dalje je vrlo visoka. Učinak socijalnih transfera koji nisu mirovine na smanjenje siromaštva i dalje je među najnižima u Uniji, osobito među djecom. U Španjolskoj je socijalna potrošnja za kućanstva s djecom (iskazani kao udio u BDP-u) jedna od najnižih u Uniji te je slabo raspoređena unatoč nedavnom malom povećanju naknade za djecu na temelju ocjene imovinskog stanja. Unatoč pozitivnim kretanjima, i dalje postoje znatne razlike u pokrivenosti uslugama socijalne skrbi osoba koje su potpuno ili djelomično ovisne o tuđoj pomoći. I dalje je rascjepkano pružanje potpore nezaposlenim osobama na nacionalnoj razini jer postoje višestruki programi koji su namijenjeni različitim skupinama tražitelja zaposlenja. Nedavno uvedene mjere kojima se poboljšava pokrivenost i zaštita potpore dohotku namijenjene dugotrajno nezaposlenim osobama starije dobi (u dobi od 52 godine ili više) mogu istodobno smanjiti poticaj za rad unutar te skupine. Inače, regionalni programi zajamčenog minimalnog dohotka obilježeni su velikim razlikama u uvjetima pristupa, pokrivenosti i adekvatnosti među regijama te se zbog njihove ograničene prenosivosti među regijama smanjuju poticaji za mobilnost radne snage. Zbog toga niz potrebitih osoba ne prima potporu. Uvođenjem sustava univerzalnih socijalnih iskaznica povećat će se transparentnost sustava socijalnih naknada, čime će se omogućiti njihova bolja dodjela. Iako se siromaštvo smanjuje zahvaljujući ekonomskom oporavku, potrebna su ulaganja u politike socijalne uključenosti i socijalnu infrastrukturu (npr. socijalno stanovanje) kako bi se ostvario održiv rast. Nadalje, Španjolska se suočava sa specifičnim problemima teritorijalne kohezije, kao što su intenzivno iseljavanje i starenje stanovništva u određenim ruralnim područjima. Rješavanju tih problema može se doprinijeti mjerama kojima se potiču poduzetništvo, digitalizacija i socijalna ekonomija, u okviru integriranih strategija teritorijalnog razvoja.

                  (15)

                  Tijekom krize španjolski mirovinski sustav imao je važnu ulogu u održavanju životnog standarda osoba starije dobi, koje su izložene manjim rizicima od siromaštva. Predviđanja iz Izvješća o starenju stanovništva iz 2018. i Izvješća o primjerenosti mirovina iz 2018. pokazuju da se reformama iz 2011. i 2013. doprinijelo održivosti i razmjernoj primjerenosti mirovina u dugoročnom razdoblju. Kako bi se, međutim, povećanje mirovina i dalje temeljilo na inflaciji (kako je odlučeno u 2018. i 2019.) te u svrhu odgode faktora održivosti potrebno je poduzeti kompenzacijske mjere kojima bi se osigurala održivost mirovinskog sustava u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju. Nadalje, potrebno je donijeti mjere da bi riješio glavni problem koji se odnosi na primjerenost dohotka budućih umirovljenika, trajanje radnog vijeka i ostvarivanje uvjeta za puni radni staž u okolnostima visoke nezaposlenosti i rasprostranjene primjene ugovora o radu na određeno vrijeme i rada u nepunom radnom vremenu.

                  (16)

                  Uspješnost u području inovacija i rast produktivnosti u Španjolskoj onemogućeni su zbog niskih razina ulaganja u istraživanje i razvoj i neusklađenosti vještina s potrebama tržišta rada. Rashodi za istraživanje i razvoj u poslovnom sektoru u Španjolskoj upola su manji od prosjeka Unije, osobito u slučaju velikih poduzeća, uz znatne regionalne razlike. Na te razlike utječe niska i opadajuća stopa izvršenja javnog proračuna u području istraživanja i razvoja, posebice zajmova. Nedostatak i neusklađenost vještina s potrebama tržišta rada dodatna su prepreka razvoju i upotrebi naprednih tehnologija, osobito u malim i srednjim poduzećima. U mnogim španjolskim regijama zaposlenost u sektorima visoke tehnologije i sektoru usluga utemeljenih na znanju znatno je ispod prosjeka Unije. Iako se izrađuju regionalne inovacijske strategija za pametnu specijalizaciju i racionalizira upravljanje nacionalnom politikom za istraživanje i inovacije, i dalje je slaba nacionalna i regionalna koordinacija izrade, provedbe i evaluacije politike. Kako bi Španjolska ostvarila bolje rezultate u području inovacija, potrebna su znatna ulaganja u poticanje poduzetništva i novoosnovana poduzeća i njihov rast te promicanje konkurentnosti svih poduzeća i njihove prilagodbe djelatnostima koje imaju veću dodanu vrijednost, među ostalim i digitalizacijom, u cilju povećanja njihove prisutnosti na međunarodnim tržištima. Potrebno je i staviti veći naglasak na javno-privatna partnerstva, suradnju akademske zajednice i poslovnog sektora i prijenos tehnologija, osobito u korist malih i srednjih poduzeća, pojačano upravljanje politikom istraživanja i inovacija na svim razinama vlasti i veću usklađenost istraživačke i razvojne infrastrukture i projekata s regionalnim i nacionalnim inovacijskim strategijama.

                  (17)

                  Iako se smanjuje, stopa ranog napuštanja školovanja u Španjolskoj i dalje je vrlo visoka, uz postojanje znatnih regionalnih razlika. Ima prostora za poboljšanje obrazovnih ishoda koji se znatno razlikuju među regijama. Oba čimbenika negativno utječu na dugoročni potencijal rasta produktivnosti. Kasni se s provedbom reforme obrazovnog sustava. Poduzeća navode da je teško pronaći osobe s vještinama potrebnim za uvođenje inovacija, osobito stručnjake za informacijske i komunikacijske tehnologije. Španjolska je odobrila mjere za unaprjeđenje dualnog strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, što bi moglo biti ključno za stjecanje vještina i kvalifikacija potrebnih za uvođenje inovacija, no i dalje je skroman interes za pohađanje tih programa. U Španjolskoj je stopa stjecanja visokog obrazovanja veća od prosjeka Unije, no osobe sa stečenim visokim obrazovanjem teško pronalaze odgovarajuće zaposlenje. Razvoj ljudskog kapitala na svim razinama obrazovanja i osposobljavanja, uključujući visoko obrazovanje i strukovno osposobljavanje, i bolja suradnja obrazovnih ustanova i poslovnog sektora u cilju smanjenja postojećih neusklađenosti vještina s potrebama tržišta rada, mogli bi poboljšati pristup obrazovanih mladih ljudi tom tržištu. Time bi se i za poduzeća mogle osigurati vještine i kvalifikacije koje su im potrebne za poboljšanje njihovih inovacijskih kapaciteta kako bi mogla u potpunosti iskoristiti potencijal rasta koji nudi digitalizacija. Preosposobljavanje radnika radi stjecanja digitalnih vještina omogućilo bi španjolskim poduzećima da ostanu konkurentna u gospodarstvu koje se ubrzano digitalizira. Sve te mjere doprinijele bi smanjenju regionalnih razlika.

                  (18)

                  Regulatorna ograničenja i rascjepkanost u Španjolskoj sprječavaju poduzeća da iskoriste koristi ekonomije razmjera te koče rast produktivnosti. Zakon o jedinstvu tržišta i dalje je važan instrument za rješavanje tih problema. Odlučnijom provedbom tog zakona i uklanjanjem identificiranih ograničenja pružanju usluga, osobito profesionalnih usluga građevinskih inženjera, arhitekata i pravnika, poboljšale bi se mogućnosti rasta i tržišno natjecanje. Kao što je slučaj i s drugim područjima u kojima su regije ključan faktor za uspješnu provedbu reformi, boljom i održivom koordinacijom nacionalnih i regionalnih tijela mogla bi se povećati djelotvornost politika.

                  (19)

                  Nedovršeni spojni vodovi za željeznički prijevoz tereta i ograničena integracija s Unijinim tržištem električne energije i plina onemogućuju Španjolskoj da iskoristi prednosti jedinstvenog tržišta Unije. Španjolska zato treba dodatno ulagati u interkonekcije elektroenergetskih mreža s ostatkom Unije kako bi do 2020. ostvarila cilj od najmanje 10 % instaliranog kapaciteta za proizvodnju električne energije. Ulaganja su potrebna i kako bi se bolje iskoristila željeznička infrastruktura za prijevoz tereta, uključujući prekogranične spojne vodove s Francuskom i Portugalom i spojne vodove s lukama i logističkim čvorištima.

                  (20)

                  Ulaganja su nedostatna i u području upravljanja prirodnim resursima koja su potrebna da bi se osigurao model održivijeg razvoja. Smanjenjem potrošnje energije u zgradama i izgradnjom pametnih mreža i skladištenjem električne energije dobivene iz obnovljivih izvora energije mogla bi se bolje zadovoljiti potražnja. Poduzimanjem dodatnih napora trebalo bi promicati održive načine prijevoza i kružno gospodarstvo. Određeni dijelovi Španjolske ubrajaju se u područja najizloženija klimatskim promjenama u Europi te su u njima postojeći vodni resursi nedostatni i zahtijevaju dodatna ulaganja u infrastrukturu radi poboljšanja vodnog gospodarstva, uključujući pročišćavanje otpadnih voda, rješavanje curenja vodovodnih mreža i sustav vodoopskrbe. Unatoč postojanom napretku ostvarenom posljednjih godina Španjolska još nije ispunila određene zahtjeve iz prava Unije o vodnim resursima. Ispunjenjem svih tih ciljeva Španjolska bi ostvarila okolišne, gospodarske i socijalne koristi.

                  (21)

                  Kad je riječ o svim identificiranim nedostatnim ulaganjima, trebalo bi voditi računa o specifičnim regionalnim razlikama u pogledu potreba za ulaganjima. Teritorijalne razlike u BDP-u po stanovniku nisu velike, ali su veće nego što su bile prije krize, uglavnom zbog nejednakog učinka gubitka radnih mjesta u regijama. Najveće postojeće regionalne razlike odnose se na pokazatelje produktivnosti rada i socijalnog učinka za koje većina španjolskih regija bilježi lošije rezultate od prosjeka Unije. Kad je riječ o drugim socioekonomskim pokazateljima, primjerice inovacijama, poduzetništvu i konkurentnosti, prisutne su velike teritorijalne razlike. Regionalne razlike u pogledu potreba za ulaganjima trebale bi se uzeti u obzir u okviru ekonomske politike povezane s ulaganjima.

                  (22)

                  Programiranje fondova Unije u razdoblju 2021. –2027. moglo bi doprinijeti uklanjanju nekih nedostataka utvrđenih u preporukama, a osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Španjolsku za 2019. To bi Španjolskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi ta sredstva u utvrđenim sektorima, vodeći računa o regionalnim razlikama i o specifičnoj situaciji Kanarskih otoka kao najudaljenije regije. Jačanje administrativnih kapaciteta države za upravljanje tim sredstvima važan je čimbenik uspješnosti takvog ulaganja.

                  (23)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2019. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Španjolske te ju je objavila u izvješću za Španjolsku za 2019. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2019. i Nacionalni program reformi za 2019. te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Španjolskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Španjolskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji potrebno ojačati uključivanjem doprinosa na razini Unije u buduće nacionalne odluke.

                  (24)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2019. i njegovo je mišljenje (9) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

                  (25)

                  Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2019. i Program stabilnosti za 2019. Preporuke Vijeća donesene na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku. Tim se preporukama doprinosi i provedbi Preporuke za europodručje za 2019., posebice provedbi prve, druge i treće preporuke za europodručje. Fiskalnim politikama iz preporuke 1. doprinosi se, među ostalim, rješavanju neravnoteža povezanih s visokim državnim dugom,

            PREPORUČUJE da Španjolska u 2019. i 2020. poduzme djelovanja kojima je cilj:

         1.

            Osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2020. ne premaši 0,9 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,65 % BDP-a. Poduzeti mjere za jačanje fiskalnog okvira i okvira za javnu nabavu na svim razinama vlasti. Očuvati održivost mirovinskog sustava. Iskoristiti neočekivane prihode za brže smanjenje udjela duga opće države.

         2.

            Službama za zapošljavanje i socijalnim službama osigurati kapacitete koji su im potrebni za pružanje djelotvorne potpore. Poticati prelazak na ugovore o radu na neodređeno vrijeme, među ostalim pojednostavnjivanjem sustava poticaja za zapošljavanje. Poboljšati potporu obiteljima, smanjiti rascjepkanost nacionalne pomoći za nezaposlenost i ukloniti nedostatke u pogledu pokrivenosti programima minimalnog dohotka. Smanjiti razinu ranog napuštanja školovanja i poboljšati obrazovne ishode, vodeći računa o regionalnim razlikama. Povećati suradnju obrazovnih ustanova i poslovnog sektora u cilju poboljšanja osiguravanja vještina i kvalifikacija relevantnih za tržište rada, osobito u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija.

         3.

            Usmjeriti ekonomsku politiku povezanu s ulaganjima na poticanje inovacija, učinkovitosti resursa i energetske učinkovitosti, nadogradnju željezničke infrastrukture za prijevoz tereta i proširenje interkonekcija elektroenergetskih sustava s ostatkom Unije, vodeći računa o regionalnim razlikama. Poboljšati djelotvornost politika kojima se podupiru istraživanje i inovacije.

         4.

            Nastaviti provedbu Zakona o jedinstvu tržišta usklađenjem, na svim razinama vlasti, propisa kojima se uređuje pristup poslovnim djelatnostima i njihovo obavljanje, osobito uslužnih djelatnosti, s načelima tog zakona i poboljšanjem suradnje administrativnih jedinica.

         Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2019.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            M. LINTILÄ

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

         (3)  SL C 136, 12.4.2019., str. 1.

         (4)  SL C 320, 10.9.2018., str. 33.

         (5)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (6)  Odluka Vijeća (EU) 2019/1001 od 14. lipnja 2019. o stavljanju izvan snage Odluke 2009/417/EZ o postojanju prekomjernog deficita u Španjolskoj (SL L 163, 20.6.2019., str. 59.).

         (7)  Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

         (8)  Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se tijekom četverogodišnjeg razdoblja. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

         (9)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.