               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.12.2017.
            COM(2017) 830 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o dopuni Odluke Vijeća od 22. svibnja 2017. o odobravanju otvaranja pregovora s Ujedinjenom Kraljevinom Velike Britanije i Sjeverne Irske o sporazumu kojim se utvrđuju aranžmani njezina povlačenja iz Europske unije

               OBRAZLOŽENJE

               1.
                     KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

                  Na temelju članka 50. Ugovora o Europskoj uniji svaka država članica može donijeti odluku o povlačenju iz Unije u skladu sa svojim ustavnim odredbama i ako donese tu odluku, o svojoj namjeri obavješćuje Europsko vijeće. S obzirom na smjernice Europskog vijeća Unija pregovara i sklapa s tom državom sporazum kojim se utvrđuju aranžmani njezina povlačenja, uzimajući u obzir okvir za njezin budući odnos s Unijom.

                  Dana 29. ožujka 2017. Ujedinjena Kraljevina obavijestila je Europsko vijeće o svojoj namjeri da se povuče iz Unije i Europske zajednice za atomsku energiju.

                  Europsko vijeće 29. travnja 2017. donijelo je smjernice kojima se definira okvir za vođenje pregovora na temelju članka 50. Ugovora o Europskoj uniji i utvrđuju opća načela koja će Unija slijediti tijekom pregovora.

                  Europski parlament donio je 5. travnja 2017. rezoluciju o pregovorima s Ujedinjenom Kraljevinom nakon primitka obavijesti o njezinoj namjeri da se povuče iz Europske unije.

                  Vijeće je 22. svibnja 2017. odobrilo otvaranje pregovora o sporazumu s Ujedinjenom Kraljevinom kojim se utvrđuju aranžmani njezina povlačenja iz Europske unije te je donijelo smjernice za pregovore o sporazumu („Odluka Vijeća od 22. svibnja 2017.”).

                  Pregovori su otvoreni 19. lipnja 2017. U skladu sa smjernicama Europskog vijeća i pregovaračkim smjernicama Vijeća prva je faza pregovora bila usredotočena na prava građana, financijsku nagodbu, pitanja povezana s Irskom, ostala pitanja povezana s razdvajanjem i upravljanje sporazumom o povlačenju.

                  Europski parlament donio je 3. listopada 2017. rezoluciju o trenutačnom stanju pregovora s Ujedinjenom Kraljevinom.

                  Primivši na znanje dotad postignuti napredak, Europsko vijeće pozvalo je 20. listopada 2017. na nastavak rada s ciljem učvršćivanja ostvarenog približavanja gledišta i nastavka pregovora kako bi se što prije moglo prijeći u drugu fazu pregovora. Europsko vijeće stoga je pozvalo Vijeće i Komisiju kao pregovarača Unije da započnu interne pripremne rasprave, među ostalim o mogućim prijelaznim aranžmanima.

                  Europski parlament donio je 13. prosinca 2017. rezoluciju o trenutačnom stanju pregovora s Ujedinjenom Kraljevinom.

               Na temelju:

               –preporuke iz Komunikacije Komisije o napretku pregovora s Ujedinjenom Kraljevinom na temelju članka 50. Ugovora o Europskoj uniji od 8. prosinca 2017.
                  1
                i

               –zajedničkog izvješća pregovaračâ Europske unije i vlade Ujedinjene Kraljevine o napretku tijekom prve faze pregovora na temelju članka 50. UEU-a o urednom povlačenju Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije od 8. prosinca 2017., na kojem je temeljena preporuka Komisije

               Europsko vijeće pozdravilo je 15. prosinca 2017. napredak postignut u prvoj fazi pregovora te je zaključilo da je on dovoljan kako bi se započelo s drugom fazom koja se odnosi na prelazak i okvir za buduće odnose. Europsko vijeće pozvalo je Komisiju kao pregovarača Unije i Ujedinjenu Kraljevinu da završe rad na svim pitanjima povezanima s povlačenjem, uključujući ona koja još nisu razmatrana u prvoj fazi, u skladu sa smjernicama Europskog vijeća od 29. travnja 2017., da konsolidiraju dobivene rezultate te da započnu izradu nacrta odgovarajućih dijelova sporazuma o povlačenju. Istaknulo je i da pregovori u drugoj fazi mogu napredovati samo ako se sve obveze preuzete u prvoj fazi u potpunosti poštuju i što prije vjerno prenesu u pravne odredbe.

                  S obzirom na posebnu prirodu pitanja povezanih s Irskom rad na detaljnim aranžmanima koji su potrebni za provedbu načela i obveza iz zajedničkog izvješća trebalo bi tijekom druge faze pregovora nastaviti u okviru posebne sastavnice, s tim da bi se neki od njih prenijeli u sporazum o povlačenju, a drugi u okvir za buduće odnose.

               •Temeljna prava

                  Prema članku 6. Ugovora o Europskoj uniji, Unija priznaje prava, slobode i načela određena Poveljom o temeljnim pravima Europske unije, koja ima istu pravnu vrijednost kao i Ugovori. Nadalje, temeljna prava, koja se jamče Europskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda te koja proizlaze iz zajedničkih ustavnih tradicija država članica, opća su načela prava Unije.

                  Ta će se prava, slobode i načela i dalje u potpunosti čuvati i poštovati u Uniji tijekom pregovora s Ujedinjenom Kraljevinom na temelju članka 50. Ugovora o Europskoj uniji, uključujući sve prijelazne aranžmane, te nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije.

               2.PRAVNA OSNOVA

               •Pravna osnova

               Ujedinjena Kraljevina obavijestila je o svojoj namjeri da se povuče iz Europske unije. Zbog toga je članak 50. Ugovora o Europskoj uniji pravna osnova za pregovore o sporazumu o povlačenju i njegovo sklapanje. Prijelazni aranžmani mogu se utvrditi samo u sporazumu o povlačenju.

               Napominje se da se u skladu s člankom 106. točkom (a) Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju članak 50. Ugovora o Europskoj uniji primjenjuje i na Europsku zajednicu za atomsku energiju.

               U skladu s člankom 218. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na koji upućuje članak 50. Ugovora o Europskoj uniji, Komisija daje preporuke Vijeću koje donosi odluku kojom se odobrava otvaranje pregovora i kojom se imenuje pregovarač Unije. Odluka Vijeća kojom se dopunjuje Odluka Vijeća od 22. svibnja 2017. donosi se istim postupkom.

               •Odabir instrumenta

                  U skladu s člankom 50. Ugovora o Europskoj uniji, s Ujedinjenom Kraljevinom pregovara se o sporazumu kojim se utvrđuju aranžmani njezina povlačenja iz Europske unije. Člankom 218. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije propisuje se da Komisija daje preporuke Vijeću, koje donosi odluku kojom se imenuje pregovarač Unije i kojom se odobrava otvaranje pregovora. Odluka Vijeća prikladan je instrument za dopunu Odluke Vijeća od 22. svibnja 2017.

               3.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Ne očekuje se da će ova preporuka imati neposredan utjecaj na proračun kada je riječ o pregovaračkom postupku. Napominje se da će se utjecaj na proračun sporazuma sklopljenog na temelju članka 50. Ugovora o Europskoj uniji iznijeti nakon što se iznesu relevantni prijedlozi o potpisivanju i zaključenju sporazuma o povlačenju.

               4.OSTALI ELEMENTI

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

                  Člankom 1. preporučene odluke Vijeća dopunjuje se Odluka Vijeća od 22. svibnja 2017. kako bi se Komisija ovlastila da u okviru pregovora o sporazumu s Ujedinjenom Kraljevinom kojim se utvrđuju uvjeti njezina povlačenja iz Europske unije pregovara o svim preostalim pitanjima povezanima s urednim povlačenjem Ujedinjene Kraljevine i o svim potrebnim prijelaznim aranžmanima.

               •Objava Odluke i pregovaračkih smjernica iz Priloga

                  Kada je riječ o prethodnim pregovaračkim smjernicama, Komisija predlaže da Vijeće objavi Odluku o dopuni Odluke Vijeća od 22. svibnja 2017. kojom se Komisija ovlašćuje za otvaranje pregovora o sporazumu s Ujedinjenom Kraljevinom Velike Britanije i Sjeverne Irske kojim se utvrđuju uvjeti njezina povlačenja iz Europske unije te da objavi dodatne pregovaračke smjernice iz Priloga toj Odluci.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o dopuni Odluke Vijeća od 22. svibnja 2017. o odobravanju otvaranja pregovora s Ujedinjenom Kraljevinom Velike Britanije i Sjeverne Irske o sporazumu kojim se utvrđuju aranžmani njezina povlačenja iz Europske unije

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovore, a posebno članak 50. Ugovora o Europskoj uniji u vezi s člankom 218. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir smjernice Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)Europsko vijeće 29. travnja 2017. donijelo je smjernice kojima se definira okvir za vođenje pregovora na temelju članka 50. Ugovora o Europskoj uniji i utvrđuju opća načela koja će Unija slijediti tijekom pregovora.

               (2)Vijeće je 22. svibnja 2017. odobrilo otvaranje pregovora o sporazumu s Ujedinjenom Kraljevinom Velike Britanije i Sjeverne Irske kojim se utvrđuju aranžmani njezina povlačenja iz Europske unije te je donijelo pregovaračke smjernice za taj sporazum.

               (3)Pregovori su otvoreni 19. lipnja 2017.

               (4)Europski parlament donio je 3. listopada 2017. rezoluciju o trenutačnom stanju pregovora s Ujedinjenom Kraljevinom.

               (5)Primivši na znanje dotad postignuti napredak, Europsko vijeće pozvalo je 20. listopada 2017. na nastavak rada s ciljem učvršćivanja ostvarenog približavanja gledišta i nastavka pregovora kako bi se što prije moglo prijeći u drugu fazu pregovora. Europsko vijeće stoga je pozvalo Vijeće i Komisiju kao pregovarača Unije da započnu interne pripremne rasprave, među ostalim o mogućim prijelaznim aranžmanima.

               (6)Komisija je 8. prosinca 2017. u svojoj Komunikaciji o napretku pregovora s Ujedinjenom Kraljevinom na temelju članka 50. Ugovora o Europskoj uniji Europskom vijeću preporučila donošenje zaključka da je u prvoj fazi pregovora o urednom povlačenju Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije ostvaren dovoljan napredak, čime je omogućen prelazak u drugu fazu pregovora. Komisija je izjavila i da je, ako to odluči Europsko vijeće, odmah spremna za početak rada na prijelaznim aranžmanima.

               (7)Preporuka Komisije temeljena je na zajedničkom izvješću pregovaračâ Europske unije i vlade Ujedinjene Kraljevine o napretku tijekom prve faze pregovora na temelju članka 50. UEU-a o urednom povlačenju Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije od 8. prosinca 2017.

               (8)Europski parlament donio je 13. prosinca 2017. rezoluciju o trenutačnom stanju pregovora s Ujedinjenom Kraljevinom.

               (9)Europsko vijeće u svojim je smjernicama od 15. prosinca 2017. pozdravilo napredak postignut u prvoj fazi pregovora te je zaključilo da je on dovoljan kako bi se započelo s drugom fazom koja se odnosi na prelazak i okvir za buduće odnose. Europsko vijeće pozvalo je Komisiju kao pregovarača Unije i Ujedinjenu Kraljevinu za završe rad na svim pitanjima povezanima s povlačenjem, uključujući ona koja još nisu razmatrana u prvoj fazi, u skladu sa smjernicama Europskog vijeća od 29. travnja 2017., te da konsolidiraju rezultate dobivene posebno izradom nacrta odgovarajućih dijelova sporazuma o povlačenju. Europsko vijeće pozvalo je Komisiju da u tom smislu predstavi odgovarajuće preporuke i Vijeće da donese dodatne pregovaračke smjernice o prijelaznim aranžmanima.

               (10)Stoga je potrebno dopuniti pregovaračke smjernice iz Priloga Odluci Vijeća od 22. svibnja 2017.

               (11)U skladu s člankom 106. točkom (a) Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, članak 50. Ugovora o Europskoj uniji primjenjuje i na Europsku zajednicu za atomsku energiju.

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisija uime Unije vodi pregovore o sporazumu s Ujedinjenom Kraljevinom Velike Britanije i Sjeverne Irske kojim se utvrđuju uvjeti njezina povlačenja iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, uzimajući u obzir okvir za njezin budući odnos s Unijom, u skladu sa smjernicama Europskog vijeća i pregovaračkim smjernicama iz Priloga Odluci Vijeća od 22. svibnja 2017., kako je dopunjena pregovaračkim smjernicama iz Priloga ovoj Odluci.

                  Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        COM(2017) 784 final.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles,20.12.2017.
            COM(2017) 830 final
            PRILOG

            Preporuci zaODLUKU VIJEĆA
            o dopuni Odluke Vijeća od 22. svibnja 2017. o odobravanju otvaranja pregovora s Ujedinjenom Kraljevinom Velike Britanije i Sjeverne Irske o sporazumu kojim se utvrđuju aranžmani njezina povlačenja iz Europske unije

               PRILOG

                  Dodatne smjernice za pregovore o sporazumu s Ujedinjenom Kraljevinom Velike Britanije i Sjeverne Irske kojim se utvrđuju aranžmani njezina povlačenja iz Europske unije

               1.U skladu sa smjernicama Europskog vijeća od 29. travnja 2017. i pregovaračkim smjernicama Vijeća od 22. svibnja 2017. prva je faza pregovora bila usredotočena na prava građana, financijsku nagodbu, pitanja povezana s Irskom, ostala pitanja povezana s razdvajanjem i upravljanje sporazumom o povlačenju.

               2.Primivši na znanje dotad postignuti napredak, Europsko vijeće pozvalo je 20. listopada 2017. na nastavak rada s ciljem učvršćivanja ostvarenog približavanja gledišta i nastavka pregovora kako bi se što prije moglo prijeći u drugu fazu pregovora. Europsko vijeće stoga je pozvalo Vijeće i Komisiju kao pregovarača Unije da započnu interne pripremne rasprave, među ostalim o mogućim prijelaznim aranžmanima.

               3.Na temelju:

               –preporuke iz Komunikacije Komisije o napretku pregovora s Ujedinjenom Kraljevinom na temelju članka 50. Ugovora o Europskoj uniji od 8. prosinca 2017.
                  1
                i

               –zajedničkog izvješća pregovaračâ Europske unije i vlade Ujedinjene Kraljevine o napretku tijekom prve faze pregovora na temelju članka 50. UEU-a o urednom povlačenju Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije od 8. prosinca 2017., na kojem je temeljena preporuka Komisije

               Europsko vijeće pozdravilo je 15. prosinca 2017. napredak postignut u prvoj fazi pregovora te je zaključilo da je on dovoljan kako bi se započelo s drugom fazom koja se odnosi na prelazak i okvir za buduće odnose.

               4.Europsko vijeće napomenulo je i da pregovori u drugoj fazi mogu napredovati samo ako se sve obveze preuzete u prvoj fazi u potpunosti poštuju i što prije vjerno prenesu u pravne odredbe. Tijekom druge faze pregovora trebalo bi postići i općeniti dogovor o okviru za budući odnos Unije s Ujedinjenom Kraljevinom, za što će biti potrebne dodatne smjernice Europskog vijeća.

               5.Ove su pregovaračke smjernice namijenjene drugoj fazi pregovora te se njima stoga dopunjuje prvi paket pregovaračkih smjernica donesen 22. svibnja 2017. Smjernice Europskog vijeća od 29. travnja 2017. te opća načela i postupovni aranžmani za vođenje pregovora utvrđeni u pregovaračkim smjernicama Vijeća od 22. svibnja 2017. u ovoj se fazi pregovora i dalje u cijelosti primjenjuju, među ostalim u pogledu teritorijalnog područja primjene sporazuma o povlačenju, uključujući odredbe o prijelaznim aranžmanima, te budućeg okvira. Ove bi pregovaračke smjernice stoga u potpunosti trebale poštovati točke 4. i 24. smjernica Europskog vijeća od 29. travnja 2017., a posebno u pogledu Gibraltara.

               6.S obzirom na posebnu prirodu pitanja povezanih s Irskom rad na detaljnim aranžmanima koji su potrebni za provedbu načela i obveza iz zajedničkog izvješća trebalo bi tijekom druge faze pregovora nastaviti u okviru posebne sastavnice, s tim da bi se neki od njih prenijeli u sporazum o povlačenju, a drugi u okvir za buduće odnose.

               I.Pitanja povezana s urednim povlačenjem Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije

               7.U skladu sa smjernicama Europskog vijeća od 15. prosinca 2017. i pregovaračkim smjernicama iz Priloga Odluci Vijeća od 22. svibnja 2017., kako su dopunjene ovim pregovaračkim smjernicama, potrebno je dovršiti rad na svim pitanjima povezanima s povlačenjem, uključujući ona koja još nisu razmatrana u prvoj fazi.

               8.Isto tako, rezultate pregovora u drugoj fazi, uključujući one dobivene tijekom prve faze, trebalo bi prenijeti u pravne odredbe te bi ih, prema potrebi, trebalo prilagoditi u skladu s prijelaznim aranžmanima navedenima u nastavku. Kako je navedeno u prvom paketu pregovaračkih smjernica, u sporazumu o povlačenju trebalo bi napomenuti da se pravo Unije na datum povlačenja prestaje primjenjivati na prekomorske zemlje i područja koji imaju posebne odnose s Ujedinjenom Kraljevinom
                  2
                i na europska područja za čije je vanjske odnose odgovorna Ujedinjena Kraljevina na koja se Ugovori primjenjuju na temelju članka 355. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

               II.Prijelazni aranžmani

               9.Smjernicama Europskog vijeća od 29. travnja 2017. utvrđena su opća temeljna načela koja se primjenjuju na sve sporazume s Ujedinjenom Kraljevinom i na sve prijelazne aranžmane:

               –svaki će se sporazum morati temeljiti na ravnoteži prava i obveza i osigurati ravnopravne uvjete;

               –očuvanje cjelovitosti jedinstvenog tržišta isključuje sudjelovanje koje se temelji na sektorskom pristupu;

               –država koja nije članica Unije i koja nema iste obveze kao država članica ne može imati ista prava i uživati iste koristi kao država članica;

               –četiri slobode jedinstvenog tržišta nedjeljive su i ne postoji mogućnost selektivnog pristupa;

               –Unija će zadržati svoju neovisnost u pogledu donošenja odluka te uloge Suda Europske unije. U skladu sa smjernicama Europskog vijeća od 15. prosinca 2017. to se posebno odnosi na nadležnost Suda Europske unije.

               10.Osim tih temeljnih načela, u smjernicama Europskog vijeća od 29. travnja 2017. utvrđeni su i posebni uvjeti koji se primjenjuju na sve moguće prijelazne aranžmane. Pregovorima se, u mjeri u kojoj je to potrebno i pravno moguće, mogu nastojati utvrditi prijelazni aranžmani koji su u interesu Unije i, prema potrebi, osigurati poveznice prema predviđenom okviru za budući odnos s obzirom na ostvareni napredak. Svi takvi prijelazni aranžmani moraju biti jasno definirani, točno vremenski ograničeni i podložni učinkovitim mehanizmima za izvršavanje.

               11.Ove se dodatne pregovaračke smjernice temelje na načelima i uvjetima utvrđenima u smjernicama Europskog vijeća od 15. prosinca 2017. te ih dalje razrađuju.

               12.U skladu s tim smjernicama svi prijelazni aranžmani iz sporazuma o povlačenju trebali bi obuhvaćati cijelu pravnu stečevinu, uključujući pitanja povezana s Euratomom. Ne dovodeći u pitanje točku 17. tih pregovaračkih smjernica pravna stečevina trebala bi se primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu i u njoj kao da je država članica. Sve promjene pravne stečevine automatski bi se trebale primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu i u njoj tijekom prijelaznog razdoblja. Za akte koji su doneseni u skladu s glavom V. dijelom trećim Ugovora o funkcioniranju Europske unije i koji se odnose na područje slobode, sigurnosti i pravde te koji su obvezujući za Ujedinjenu Kraljevinu prije njezina povlačenja trebao bi se tijekom prijelaznog razdoblja i dalje primjenjivati članak 4.a Protokola br. 21 priloženog Ugovorima. Međutim, Ujedinjena Kraljevina više ne bi smjela ostvarivati svoje pravo na temelju Protokola br. 21 na sudjelovanje u mjerama koje nisu navedene u članku 4.a tog protokola.

               13.Tijekom prijelaznog razdoblja pravo Unije obuhvaćeno tim prijelaznim aranžmanima trebalo bi u Ujedinjenoj Kraljevini proizvoditi jednake pravne učinke kao u Uniji.

               14.U skladu sa smjernicama Europskog vijeća od 29. travnja 2017. napominje se i da Ujedinjena Kraljevina od datuma povlačenja iz Unije više neće moći ostvarivati korist od sporazuma koje je sklopila Unija ili države članice u njezino ime odnosno Unija i njezine države članice zajedno. Ako je u interesu Unije, Unija može razmotriti hoće li i na koji način dogovoriti aranžmane kojima bi se tijekom prijelaznog razdoblja zadržali učinci sporazuma u odnosu na Ujedinjenu Kraljevinu. Međutim, Ujedinjena Kraljevine više ne bi trebala sudjelovati u tijelima koja su uspostavljena tim sporazumima.

               15.U skladu sa smjernicama Europskog vijeća od 15. prosinca 2017. Ujedinjena Kraljevina dužna je na temelju svih prijelaznih aranžmana tijekom prijelaznog razdoblja i dalje sudjelovati u carinskoj uniji i jedinstvenom tržištu (sa svima četirima slobodama). Ujedinjena Kraljevina trebala bi poduzeti sve potrebne mjere za očuvanje cjelovitosti jedinstvenog tržišta i carinske unije. Ujedinjena Kraljevina trebala bi nastaviti poštovati trgovinsku politiku Unije. Konkretno, trebala bi osigurati da njezina carinska tijela nastave djelovati u skladu s misijom carinskih tijela EU-a, među ostalim prikupljanjem carina Zajedničke carinske tarife i provođenjem svih kontrola na granicama propisanih pravom Unije u odnosu na ostale treće zemlje.

               16.U skladu sa smjernicama Europskog vijeća od 29. travnja 2017. i prvim paketom pregovaračkih smjernica od 22. svibnja 2017. za svako vremenski ograničeno produljenje u pogledu pravne stečevine Unije bit će potrebno primijeniti postojeće regulatorne, proračunske, nadzorne, pravosudne i izvršne instrumente i strukture, uključujući nadležnost Suda Europske unije.

               17.Kada je riječ o primjeni pravne stečevine Unije na Ujedinjenu Kraljevinu, sporazumom o povlačenju stoga bi u prijelaznom razdoblju trebalo zadržati nadležnosti institucija Unije (posebno punu nadležnost Suda Europske unije), tijela, ureda i agencija u odnosu na Ujedinjenu Kraljevinu te na njezine fizičke i pravne osobe. Međutim, u skladu sa smjernicama Europskog vijeća od 15. prosinca 2017. Ujedinjena Kraljevina više ne bi trebala sudjelovati u institucijama Unije niti imenovati ili birati članove tih institucija niti sudjelovati u donošenju odluka tijela, ureda i agencija Unije.

               18.Ne dovodeći u pitanje točku 17. Ujedinjena Kraljevina mogla bi se tijekom prijelaznog razdoblja pozivati na sudjelovanje bez prava glasa na sjednicama stalnih odbora ili stručnih skupina Komisije i ostalih sličnih subjekata ili agencija, ureda ili tijela ako su zastupljene države članice i:

               –ako se rasprava odnosi na pojedinačne akte koji se upućuju Ujedinjenoj Kraljevini ili njezinim fizičkim ili pravnim osobama ili

               –ako je, iz perspektive Unije, prisutnost Ujedinjene Kraljevine potrebna radi učinkovite provedbe pravne stečevine tijekom prijelaznog razdoblja.

               19.U sporazumu o povlačenju trebalo bi utvrditi točne uvjete i jasan okvir na temelju kojih bi takvo iznimno sudjelovanje bilo dopušteno.

               20.Trebalo bi dogovoriti i posebne postupovne aranžmane koji su u skladu s točkama 17. i 18. radi utvrđivanja i raspodjele ribolovnih mogućnosti (ukupni dopušteni ulov) tijekom prijelaznog razdoblja.

               21.Prijelazni aranžmani trebali bi se primjenjivati od dana stupanja na snagu sporazuma o povlačenju i trebali bi trajati najduže do 31. prosinca 2020.

                     (1)

                        COM(2017) 784 final.

                     (2)

                        Navedeni u dvanaest zadnjih alineja Priloga II. Ugovoru o funkcioniranju Europske unije.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 24.5.2017
            JOIN(2017) 19 final
            Zajednička preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o ovlašćivanju Europske komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku za otvaranje pregovora i pregovaranje o moderniziranom Sporazumu o pridruživanju s Republikom Čileom
            {SWD(2017) 172 final}{SWD(2017) 173 final}

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Čile je bio prva južnoamerička zemlja koja je sklopila sporazum o pridruživanju s EU-om („Sporazum”). Sporazum, koji sadržava političke odredbe te odredbe o suradnji i trgovini, privremeno se primjenjuje od 1. veljače 2003. Stupio je na snagu 1. ožujka 2005.

               Provedba Sporazuma dobro je napredovala, a njegov institucijski okvir u potpunosti je funkcionalan. Sporazum je doprinio jačanju odnosa EU-a i Čilea („stranke”) i otvorio put definiranju novih područja suradnje i uspostavi novih političkih dijaloga. On sadržava Sporazum o slobodnoj trgovini, koji je doprinio snažnom rastu bilateralne trgovine i ulaganja.

               Tijekom sastanka na marginama sastanka na vrhu EU-a i CELAC-a održanog u Santiagu 26. i 27. siječnja 2013. čelnici iz EU-a i Čilea dogovorili su se da bi trebali istražiti mogućnosti modernizacije Sporazuma nakon 10 godina njegove provedbe.  U travnju 2015. na šestom sastanku Vijeća EU-a i Čilea za pridruživanje podržano je osnivanje zajedničke radne skupine („Skupina”) za modernizaciju Sporazuma. Skupina je trebala u okviru pripremnih radnji procijeniti razinu ambicije za pokretanje pregovora o modernizaciji Sporazuma u svim područjima. Osnovane su dvije podskupine, jedna odgovorna za politiku i suradnju i druga odgovorna za trgovinu. Te su podskupine dovršile svoje zadatke uoči 14. sastanka Vijeća EU-a i Čilea za pridruživanje održanog 31. siječnja 2017.

               Modernizirani Sporazum trebao bi oblikovati odnose EU-a i Čilea uključivanjem političkih, sigurnosnih i trgovinskih pitanja te pitanja sektorske suradnje. Glavni je politički cilj produbiti odnose EU-a i Čilea utvrđivanjem novog sveobuhvatnog teksta koji bi zamijenio postojeći Sporazum kako bi se proširilo njegovo područje primjene i u njemu odražavali novi bilateralni i globalni politički i gospodarski izazovi. Na temelju iskustava u provedbi postojećeg Sporazuma u procesu modernizacije trebalo bi uzeti u obzir produbljivanje procesa integracije EU-a, pristupanje novih država članica EU-a te evoluciju uloge EU-a i Čilea na međunarodnoj sceni.

               Kad je riječ o trgovini, na globalnoj razini došlo je do velikih promjena trgovinske politike i stranke su s trećim partnerima sklopile vrlo ambiciozne i sveobuhvatne sporazume, koji uvelike nadilaze odredbe Sporazuma EU-a i Čilea o slobodnoj trgovini.

               Pripremne rasprave u Skupini pomogle su da se utvrdi broj parametara koje bi trebalo uzeti u obzir u procesu modernizacije. U pogledu političkog dijela i dijela o suradnji, Skupina je pomogla da se postigne početni dogovor o mogućoj strukturi i području primjene novog Sporazuma. Nadalje, pomogla je da se utvrde moguća područja od uzajamnog interesa za buduću suradnju, s naglaskom na nastavak međunarodne suradnje EU-a i Čilea u okviru Programa do 2030. i postizanje ciljeva održivog razvoja.

               U pogledu trgovine, pripremne radnje odražavale su područje primjene i razinu ambicije koje bi stranke mogle postići sveobuhvatnom modernizacijom trgovinskog dijela Sporazuma. Potvrđen je zajednički cilj o ambicioznom unapređenju okvira za bilateralni odnos u području trgovine i ulaganja, koji se temelji na postojećem Sporazumu i nadilazi obveze prema Svjetskoj trgovinskoj organizaciji. Tijekom pregovora trebalo bi uzeti u obzir najnovije trgovinske sporazume o kojima su stranke pregovarale i koje su sklopile, ali i uvažiti potrebu da se osiguraju komplementarnost i usklađenost s tim pregovorima i sporazumima.

                  Moderniziranim Sporazumom stoga bi se trebala pružiti najveća moguća razina liberalizacije trgovine robom, usluga, ulaganja i pristupa javnoj nabavi. Trebalo bi osigurati visoku razinu zaštite i provedbe prava intelektualnog vlasništva, što obuhvaća i oznake zemljopisnog podrijetla. Nadalje, trebalo bi proširiti područje primjene postojećih trgovinskih odredaba uklanjanjem necarinskih prepreka te drugim regulatornim aspektima i aspektima koji se odnose na pravila. Moderniziranim Sporazumom trebalo bi se osigurati pravo stranaka da ostvare legitimne ciljeve javne politike u svim relevantnim područjima. Trebalo bi napraviti iskorak i u drugim područjima kao što su trgovina i održivi razvoj, trgovina i spol te trgovina i MSP-ovi.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

               Preporuka je u skladu s Globalnom strategijom Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku, u kojoj se, među ostalim, predviđa produbljivanje odnosa s Latinskom Amerikom i Karibima zahvaljujući sklapanju bilateralnih partnerstava.

               Preporuka je u skladu s Komunikacijom „Trgovina za sve – Prema učinkovitijoj, transparentnijoj i odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici”, u kojoj se ističe potreba za unapređivanjem bilateralnih odnosa EU-a kako bi se sveobuhvatnim uklanjanjem prepreka trgovini i ulaganjima otvorila nova radna mjesta i potaknuo rast, uz istovremeno osiguravanje visoke razine socijalne zaštite i zaštite okoliša u EU-u te drugih ciljeva politika, uključujući održivi razvoj i posebne potrebe MSP-ova. U „Trgovini za sve” istaknuto je da će nakon uspješnog dovršetka pripremnih radnji Komisija zatražiti pregovaračke smjernice za modernizaciju Sporazuma.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

               Preporuka je u skladu s Planom za promjenu, donesenom 2011., kao temeljem razvojne politike EU-a prema zemljama koje nisu države članice. U tom kontekstu, Čileu više nije potrebna bilateralna razvojna pomoć EU-a, a tražio se i novi oblik međunarodne suradnje koji se nadovezuje na Europski konsenzus o razvoju i Program održivog razvoja do 2030.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Preporuka se temelji na članku 218. stavcima 3. i 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               Svrha je Sporazuma produbljivanje postojećeg odnosa između EU-a i Čilea. Stoga bi djelovanje trebalo provesti na razini EU-a.

               Zajednička trgovinska politika jedno je od područja isključive nadležnosti Unije prema članku 3. UFEU-a, a prema članku 5. stavku 3. Ugovora o Europskoj uniji načelo supsidijarnosti ne primjenjuje se u područjima od isključive nadležnosti.

               •Proporcionalnost

               Preporuka za odluku Vijeća o ovlašćivanju Komisije i Visokog predstavnika za vanjske poslove i sigurnosnu politiku („Visoki predstavnik”) za pregovaranje o moderniziranom Sporazumu s Čileom ne prelazi ono što je potrebno ili primjereno za postizanje političkih ciljeva.

               U pogledu trgovine i u skladu s načelom proporcionalnosti razmotrene su sve razumne opcije političke intervencije u cilju procjene njihove vjerojatne djelotvornosti, kako je detaljno opisano u izvješću o procjeni učinka.

               •Odabir instrumenta

                  Odluka Vijeća Europske unije.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Ex post evaluaciju gospodarskog učinka trgovinskog dijela Sporazuma proveo je vanjski konzultant 2012. Dodatne informacije nalaze se u izvješću o procjeni učinka priloženom ovoj Preporuci.

               •Savjetovanja s dionicima

               Od 8. lipnja do 8. rujna 2016. Komisija je provela internetsko javno savjetovanje, koje je objavljeno na web-mjestu Glavne uprave za trgovinu i Komisijina alata za internetsko javno savjetovanje, EU Survey. Zainteresirane strane pozvane su da odgovore na brojna pitanja koja su se odnosila na trgovinu i ulaganja između EU-a i Čilea. Sažetak odgovora na javno savjetovanje priložen je izvješću o procjeni učinka, a odgovori zainteresiranih strana objavljeni su na web-mjestu Glavne uprave za trgovinu.

               •Prikupljanje i primjena stručnih znanja

                  Od vanjskog konzultanta naručena je provedba ex ante analize potencijalnog učinka modernizacije trgovinskog dijela Sporazuma. Ta vanjska studija priložena je izvješću o procjeni učinka.

               •Procjena učinka

                  Provedena je procjena učinka modernizacije trgovinskog dijela Sporazuma.  Izvješće o procjeni učinka i njegov sažetak, kao i pozitivno mišljenje Odbora za nadzor regulative, priloženi su ovoj Preporuci.

                  Uz navedenu procjenu učinka provest će se i neovisna procjena učinka na održivost, kojom će se ispitati potencijalni gospodarski i socijalni učinci trgovinskog dijela moderniziranog Sporazuma te njegovi učinci na ljudska prava i okoliš. Ta procjena, koju će vanjski konzultanti provesti za vrijeme trajanja pregovora, temeljit će se na opsežnom, kontinuiranom savjetovanju sa zainteresiranim stranama, osobito s civilnim društvom. Procjena učinka na održivost dovršit će se prije parafiranja moderniziranog Sporazuma, a njezini će se nalazi uključiti u pregovarački postupak.

               •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje

                  MSP-ovi bi trebali imati koristi od novih trgovinskih mogućnosti i uštede troškova zbog trgovinske liberalizacije, od poboljšanog pravnog okvira te od odredaba kojima se poboljšavaju carinski postupci i onih kojima se povećava regulatorna transparentnost. Izvješće o procjeni učinka sadržava detaljne informacije o potencijalnim učincima na zainteresirane strane i gospodarske sektore.

               •Temeljna prava

                  EU će nastojati uključiti posebne klauzule o demokraciji, vladavini prava, ljudskim pravima i temeljnim slobodama, koje treba definirati kao ključne elemente Sporazuma.

                  Izvješće o procjeni učinka modernizacije trgovinskog dijela Sporazuma obuhvaća pitanja temeljnih prava iz socijalnog aspekta te aspekta okoliša i ljudskih prava. Primjerice, u skladu s utvrđenom politikom EU-a trgovinski dio moderniziranog Sporazuma trebao bi sadržavati poglavlje o trgovini i održivom razvoju.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Trgovinski dio moderniziranog Sporazuma imat će ograničen negativan utjecaj na proračun EU-a u obliku carina zbog njihove liberalizacije. Očekivani neizravni pozitivni učinci odnose se na povećanje resursa koje je povezano s porezom na dodanu vrijednost i bruto nacionalnim dohotkom.

               5.OSTALI DIJELOVI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  U skladu s obvezom utvrđenom u Komunikaciji iz 2015. „Trgovina za sve – Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” temeljita ex post evaluacija učinaka trgovinskog dijela moderniziranog Sporazuma provest će se kad on bude na snazi dovoljno dugo da se osigura raspoloživost smislenih podataka. Priloženo izvješće o procjeni učinka sadržava detaljne informacije o predviđenim mehanizmima praćenja i evaluacije.

               •Dokumenti s obrazloženjima (za direktive)

                  Nije primjenjivo.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

               Nije primjenjivo.

               Postupovni aspekti

                  Pregovarački tim činit će Komisija i Visoki predstavnik.

               U skladu s člankom 218. stavkom 4. UFEU-a predlaže se da Vijeće odredi poseban odbor s kojim će se provoditi savjetovanja za vođenje pregovora. Provest će se savjetovanje s Radnom skupinom za Latinsku Ameriku i Karibe o političkim dijelovima moderniziranog Sporazuma i dijelovima koji se odnose na suradnju. S Odborom za trgovinsku politiku provest će se savjetovanja o dijelovima moderniziranog Sporazuma povezanima s trgovinom.

               U skladu s člankom 218. stavkom 10. UFEU-a Europski parlament obavješćivat će se u svim fazama postupka.

               Precizna struktura Sporazuma utvrdit će se s obzirom na dodatnu procjenu Mišljenja 2/15 Suda.

               Komisija i Visoki predstavnik obavijest će Čile o unutarnjim pravilima EU-a u pogledu transparentnosti te o pristupu Vijeća Europske unije i Europskog parlamenta pregovaračkim dokumentima.

               Komisija i Visoki predstavnik pozdravljaju činjenicu da članovi Vijeća Europske unije sve češće u ranoj fazi uključuju svoje parlamente u trgovinske pregovore u skladu sa svojom institucijskom praksom. To potiče članove Vijeća Europske unije da isto učine u ovoj Preporuci za odluku Vijeća, uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2013/488/EU.

               Komisija i Visoki predstavnik preporučuju da se pregovaračke smjernice objave odmah nakon njihova donošenja.

               Povjerljivost ove Preporuke za direktivu Vijeća prestat će kad se pregovaračke smjernice iz Priloga odvoje od Preporuke.

               Zajednička preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o ovlašćivanju Europske komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku za otvaranje pregovora i pregovaranje o moderniziranom Sporazumu o pridruživanju s Republikom Čileom

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavke 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku („Visoki predstavnik”),

               BUDUĆI DA bi trebalo započeti pregovore u cilju sklapanja moderniziranog Sporazuma o pridruživanju s Čileom („Sporazum”) kojim će se zamijeniti Sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Čilea, s druge strane
                  1
               ,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               (1)Komisija i Visoki predstavnik ovlašćuju se za pregovaranje, u ime Unije, o moderniziranom Sporazumu o pridruživanju s Čileom („Sporazum”).

               (2)Komisija je na čelu pregovaračkog tima Unije.

               Članak 2.

               Pregovori se vode na temelju pregovaračkih smjernica Vijeća koje su navedene u Prilogu ovoj Odluci.

               Članak 3.

               Pregovori se vode uz savjetovanje s Radnom skupinom Vijeća za Latinsku Ameriku i Karibe. Savjetovanja s Odborom za trgovinsku politiku provode se u pogledu dijelova Sporazuma povezanih s trgovinom.

               Članak 4.

               Ova Odluka i njezin Prilog objavit će se odmah nakon njihova donošenja.

               Članak 5.

               Ova je Odluka upućena Komisiji i Visokom predstavniku.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik/Predsjednica

                     (1)

                        SL L 352, 30.12.2002., str. 1.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 24.5.2017
            JOIN(2017) 19 final
            PRILOG

            Zajedničkoj preporuci za Odluku Vijeća
            o ovlašćivanju Europske komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku za otvaranje pregovora i pregovaranje o moderniziranom Sporazumu o pridruživanju s Čileom
            {SWD(2017) 172 final}{SWD(2017) 173 final}

               PREGOVARAČKE SMJERNICE ZA MODERNIZIRANI SPORAZUM O PRIDRUŽIVANJU S ČILEOM

               {SWD(2017) 172 final}

               {SWD(2017) 173 final}

               PRILOG

               PREGOVARAČKE SMJERNICE ZA MODERNIZIRANI SPORAZUM O PRIDRUŽIVANJU S ČILEOM

               A.
                     PRIRODA I PODRUČJE PRIMJENE SPORAZUMA

               Svrha je pregovora sklopiti sveobuhvatan sporazum s Čileom (Modernizirani sporazum) radi modernizacije i zamjene postojećeg sporazuma o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Čilea, s druge strane
                  1
                (Sporazum o pridruživanju).

               Pregovorima bi trebalo proširiti trenutačno područje primjene Sporazuma o pridruživanju te ga prilagoditi novim političkim i gospodarskim globalnim izazovima, novoj realnosti partnerstva EU-a i Čilea te novoj razini ambicije nedavno sklopljenih sporazuma i pregovora koje su vodili EU i Čile.

               Moderniziranim sporazumom trebalo bi stvoriti usklađen, sveobuhvatan, ažuriran, pravno obvezujući okvir za odnose EU-a s Čileom.

               Budući da Čileu više nije potrebna bilateralna razvojna pomoć EU-a, važno je da se novi obrazac suradnje EU-a i Čilea odražava u sadržaju i strukturi Moderniziranog sporazuma. On bi trebao odražavati transformacijsku prirodu Programa do 2030. i ulogu međunarodne razvojne suradnje u postizanju ciljeva održivog razvoja.

               Sporazum bi trebao omogućiti snažniju političku suradnju u pitanjima vanjske politike i sigurnosti.

               Točna struktura Sporazuma utvrdit će se s obzirom na dodatnu procjenu Mišljenja 2/15 Suda Europske unije.

               B.
                     PREDLOŽENI SADRŽAJ SPORAZUMA

               I.
                     Opća načela i ciljevi

               Modernizirani sporazum trebao bi se temeljiti na poštovanju demokratskih načela, vladavine prava, ljudskih prava i temeljnih sloboda, kako je utvrđeno Poveljom UN-a i drugim mjerodavnim instrumentima za zaštitu ljudskih prava, uključujući Opću deklaraciju o ljudskim pravima. Poštovanje tih načela i prvi dio klauzule EU-a o neširenju oružja za masovno uništenje trebali bi biti ključni elementi Moderniziranog sporazuma. Trebalo bi predvidjeti mogućnost unilateralne djelomične ili potpune suspenzije Sporazuma u slučaju kršenja navedenih načela.

               Modernizirani sporazum trebao bi omogućiti Čileu i EU-u da ojačaju institucijske kapacitete, javne politike i zakonodavne okvire te da sudjeluju kao strateški partneri u ključnim multilateralnim i regionalnim forumima i institucijama, ako se tako dogovore.

               Od svake bi stranke trebalo zahtijevati da poduzme sve potrebne mjere za provedbu odredaba tog sporazuma i da promatra njihovu provedbu na svim razinama vlasti.

               Modernizirani sporazum trebao bi odražavati zajedničko kulturno naslijeđe i snažne povijesne, političke i gospodarske veze koje ujedinjuju dvije strane te biti u skladu sa sljedećim temeljnim načelima i ključnim ciljevima:

               ·prilagoditi sadržaj Sporazuma o pridruživanju kako bi bolje odražavao nedavna globalna zbivanja,

               ·odražavati zajedničke vrijednosti demokracije, poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda te vladavine prava,

               ·odražavati predanost poticanju snažnijeg pridruživanja radi donošenja prosperiteta i blagostanja građanima,

               ·ostvariti bliskiju koordinaciju u bilateralnim i međunarodnim pitanjima od uzajamnog interesa, uključujući regionalne aspekte,

               ·ojačati suradnju u bilateralnim, regionalnim i globalnim pitanjima od zajedničkog interesa,

               ·odražavati važnost snažnog i djelotvornog multilateralnog sustava, koji se temelji na međunarodnom pravu, i to očuvanjem mira, sprečavanjem sukoba, jačanjem međunarodne sigurnosti i rješavanjem zajedničkih problema,

               ·odražavati stav da je održivi razvoj opći cilj stranaka te da će one nastojati osigurati poštovanje, promicanje i djelotvornu provedbu međunarodnih sporazuma i standarda u području okoliša i rada koji su usklađeni s pravnom stečevinom EU-a. Trebao bi odražavati i obvezu stranaka da ne potiču trgovinska ili strana izravna ulaganja snižavanjem zahtjeva domaćeg zakonodavstva i standarda koji se odnose na okoliš, rad, zdravlje i sigurnost na radu te temeljnih radnih standarda ili politika i zakonodavstva o radu. Usto, trebao bi odražavati obvezu poboljšanja propisa, politika i temeljnih razina zaštite okoliša i zaštite na radu.

               Cilj odredaba Sporazuma koje se odnose na trgovinu i ulaganja trebalo bi biti povećanje trgovine i ulaganja između EU-a i Čilea ostvarivanjem neiskorištenog potencijala tog bilateralnog odnosa, stvaranjem novih gospodarskih mogućnosti, povećanjem dobrobiti potrošača, jačanjem konkurentnosti te stvaranjem radnih mjesta i rasta, među ostalim, na temelju:

               ·postupne i uzajamne daljnje liberalizacije trgovine robom i uslugama, ulaganja te mogućnosti pristupa javnoj nabavi,

               ·visoke razine zaštite ulaganja,

               ·visoke razine zaštite prava intelektualnog vlasništva, uključujući oznake zemljopisnog podrijetla,

               ·visoke razine zaštite potrošača,

               ·uklanjanja, smanjenja ili sprečavanja nepotrebnih necarinskih prepreka,

               ·prava na reguliranje gospodarske aktivnosti od javnog interesa, postizanje legitimnih ciljeva javne politike kao što su zaštita i promicanje javnog zdravlja, socijalne usluge, javno obrazovanje, sigurnost, okoliš, javni moral, socijalna zaštita ili zaštita potrošača, privatnost i zaštita podataka te promicanje i zaštita kulturne raznolikosti,

               ·mjera kojima se osigurava da međunarodna trgovina doprinosi općem cilju održivog razvoja te obveze stranaka na provedbu ovog Sporazuma,

               ·zajedničkog cilja stranaka da uvaže posebne izazove s kojima se suočavaju mala i srednja poduzeća u doprinošenju razvoju trgovine i ulaganja,

               ·obveze stranaka na komunikaciju sa svim relevantnim dionicima iz civilnog društva, uključujući privatni sektor, sindikate i druge nevladine organizacije,

               ·obveze stranaka na Sporazum koji je u potpunosti usklađen s njihovim pravima i obvezama proizišlima iz Svjetske trgovinske organizacije i kojim se podržava multilateralni trgovinski sustav.

               II.
                     Područja suradnje

               Sporazumom bi se trebao zagovarati najveći mogući opseg suradnje, koja u načelu ne bi trebala isključivati nijedno područje djelatnosti. Trebao bi se temeljiti na iskustvu iz dosadašnje suradnje te nastojati osigurati uspješnu međunarodnu suradnju u provedbi Programa do 2030. i postizanju ciljeva održivog razvoja.

               Trebao bi uključivati obveze obiju stranaka na produbljivanje suradnje putem razmjene znanja i najbolje prakse u područjima od zajedničkog interesa, pritom uzimajući u obzir da je Čile zemlja s visokim dohotkom i članica OECD-a. Usto, trebao bi odražavati važnost jačanja aktivnosti sektorske suradnje, čiji bi cilj trebao biti razvoj konkretnih prijedloga, mjera i strateških ciljeva te poticanje dinamične kulture savjetovanja i koordinacije.

               Sporazum bi strankama trebao omogućiti da utvrde načine razvoja i primjene modernih, djelotvornih i dinamičnih metoda rada te da zajednički procjenjuju rezultate na temelju strateških ciljeva. Njime bi trebalo poticati stvaranje mreža kontakata i jačati potrebne kapacitete za planiranje, provedbu, mjerenje, evaluaciju i širenje rezultata odnosa.

               Područja suradnje:

               ·zajednička vanjska i sigurnosna politika

               ·razoružanje i neširenje oružja

               ·ljudska prava, vladavina prava i dobro upravljanje

               ·ravnopravnost spolova

               ·međunarodna sigurnost i kiberprostor

               ·borba protiv terorizma

               ·pravosudna suradnja

               ·borba protiv nezakonite trgovine drogom, organiziranog kriminala i korupcije

               ·međunarodna migracija

               ·konzularna zaštita

               ·sigurnost građana

               ·suradnja u području upravljanja međunarodnim krizama

               ·poduzetništvo i industrija

               ·sirovine

               ·društveno odgovorno poslovanje

               ·zapošljavanje i socijalna pitanja

               ·regionalna suradnja

               ·mladi

               ·kultura

               ·održiva energija

               ·okoliš

               ·klimatske promjene

               ·kružno gospodarstvo

               ·ribarstvo

               ·upravljanje oceanima

               ·pripravnost u slučaju katastrofe

               ·međunarodna suradnja i razvoj

               ·plavi rast

               ·istraživanje, znanost, tehnologija i inovacije

               ·promatranje Zemlje

               ·strategije digitalne politike

               ·napredni ljudski kapital

               ·obrazovanje i visoko obrazovanje

               ·turizam

               ·zaštita osobnih podataka

               ·statistika

               ·druga područja, ako je potrebno.

               III.
                     Trgovina i ulaganja

               Priroda i područje primjene

               Cilj dijela Moderniziranog sporazuma koji se odnosi na trgovinu i ulaganja trebao bi biti povećanje razine ambicije u svim područjima postojećeg Sporazuma. On bi trebao omogućiti daljnju i sveobuhvatnu uzajamnu liberalizaciju trgovine robom i uslugama te uspostavu detaljnih pravila o širem rasponu pitanja povezanih s trgovinom i ulaganjima, kako je navedeno u nastavku. Usto, Sporazum bi trebao omogućiti postupnu i uzajamnu liberalizaciju ulaganja, zaštitu ulaganja i dodatni uzajamni pristup tržištima javne nabave. Nadalje, svrha Sporazuma trebala bi biti da se djelotvornim i učinkovitim mehanizmima uklone nepotrebne prepreke trgovini i ulaganjima, uključujući postojeće necarinske prepreke, te da se, među ostalim, zahvaljujući boljoj suradnji među regulatornim tijelima postigne ambiciozna razina regulatorne usklađenosti za robu i usluge.

               Pravilima Sporazuma o regulatornoj usklađenosti ne bi se trebalo dovoditi u pitanje pravo stranaka na reguliranje u skladu s razinom zaštite zdravlja, sigurnosti, potrošača, rada, podataka i okoliša koju svaka strana smatra prikladnom ni na postizanje legitimnih ciljeva javne politike kao što su kulturna raznolikost ili ciljevi održivog razvoja (kako ih definira svaka stranka) s pomoću zakonskih propisa.

               Dijelom Sporazuma koji se odnosi na trgovinu i ulaganje trebalo bi se doprinijeti i promicanju održivog razvoja i širih vrijednosti EU-a kao što su ljudska prava, među ostalim, uvrštavanjem odredaba o radu, okolišu i spolu povezanih s trgovinom, npr. putem društveno odgovornog poslovanja, transparentnosti i promicanja djelotvorne provedbe međunarodnih standarda o radu i okolišu. Kako bi se to postiglo, pitanje održivog razvoja trebalo bi razmatrati u cijelom dokumentu, čak i u obliku posebnog poglavlja o trgovini i održivom razvoju koje bi obuhvaćalo i socijalna pitanja i pitanja okoliša.

               Sporazumom bi trebalo osigurati da sve razine vlasti, uključujući tijela niže razine i nadležne subjekte, učinkovito provode odredbe Sporazuma.

               Usto, trebalo bi uzeti u obzir posebne potrebe malih i srednjih poduzeća.

               Trgovina robom

               Daljnje uklanjanje carina

               Svrha Sporazuma trebala bi biti potpuna carinska liberalizacija, pri čemu bi se na poseban način postupalo s proizvodima koji su utvrđeni kao osjetljivi i za koje bi odgovarajući pristup tržištu trebalo nastojati postići npr. putem duljih razdoblja ukidanja ili obveza djelomične liberalizacije (uključujući carinske kvote), uzimajući u obzir ofenzivne i defenzivne interese EU-a.

               Trebalo bi ukinuti sve carine, poreze i davanja na izvoz i druge mjere s jednakim učinkom te zabraniti donošenje novih mjera te vrste.

               Ograničenja uvoza i izvoza

               Sporazumom se ne bi smjela dopustiti nikakva zabrana ili ograničavanje trgovine između stranaka, uključujući kvantitativna ograničenja i zahtjeve za ovlaštenje, a koji nisu opravdani u posebnim iznimkama navedenima u nastavku. Sporazum bi trebao sadržavati detaljnija pravila za izdavanje dozvola za uvoz i izvoz, popravljene proizvode, ponovno proizvedene proizvode i označivanje podrijetla.

               Pravila o podrijetlu

               Kako bi pravila o podrijetlu i administrativna suradnja postali jasniji i jednostavniji, cilj pregovora trebao bi biti ažuriranje Priloga o pravilima o podrijetlu, uz uvažavanje najnovijih promjena pravila EU-a o podrijetlu. Odredbama o administrativnoj suradnji trebalo bi se osigurati primjereno rješavanje administrativnih pogrešaka.

               U interesu trgovine i ulaganja EU-a tijekom pregovora trebalo bi razmotriti proširenje kumulacije podrijetla na treće zemlje.

               Pitanja povezana s carinom i olakšavanje trgovine

               Sporazum bi trebao uključivati odredbe za daljnje olakšavanje trgovine između stranaka, uz osiguravanje djelotvornih kontrola i mjera za borbu protiv prijevara. Stoga bi se trebao temeljiti na Sporazumu Svjetske trgovinske organizacije o olakšavanju trgovine i sadržavati detaljne obveze čiji je cilj, među ostalim, promicati modernizaciju i pojednostavnjenje pravila i postupaka, standardiziranu dokumentaciju, transparentnost, pravnu sigurnost i suradnju carinskih tijela.

               Takva bi suradnja trebala obuhvaćati razmjenu informacija za sigurnost lanca opskrbe i upravljanje rizikom te, ako je primjereno, uspostavu uzajamnog priznavanja tehnika upravljanja rizicima, standarda u području rizika, sigurnosnih kontrola i programa trgovinskog partnerstva za gospodarske subjekte koji ispunjavaju uvjete i koji su pouzdani, o čemu bi odlučivao i što bi provodio mjerodavni odbor. Sporazum bi trebao uključivati i poboljšanje postojećih odredaba o uzajamnoj administrativnoj pomoći u carinskim pitanjima.

               Tim bi odredbama trebalo promicati usklađivanje u području olakšavanja trgovine putem djelotvorne provedbe i primjene međunarodnih propisa i standarda u području carine i drugih postupaka povezanih s trgovinom, uključujući odredbe Svjetske trgovinske organizacije i instrumente Svjetske carinske organizacije te, među ostalim, revidirani Kyotski protokol.

               Necarinske mjere

               Svrha Sporazuma trebala bi biti da se djelotvornim i učinkovitim mehanizmima uklone nepotrebne prepreke trgovini i ulaganjima, uključujući preostale necarinske prepreke, te da se promiče regulatorna usklađenost za robu i usluge između EU-a i Čilea.

               Necarinske prepreke za pojedine proizvode trebalo bi rješavati na temelju pristupa zahtjeva i ponude, usporedno s razmjenama o carinskim koncesijama. Sporazum bi trebao sadržavati obveze po sektorima u pogledu necarinskih prepreka. Usto, trebalo bi predvidjeti odgovarajuće postupke za sprečavanje novih necarinskih prepreka i budućih drugih nepotrebnih prepreka trgovini, primjerice na temelju transparentnosti primjenjivih zakona i propisa.

               Sporazum bi trebao uključivati odredbe o državnim trgovinskim poduzećima, uz procjenu mogućeg narušavanja tržišnog natjecanja i prepreka trgovini i ulaganjima koje zbog toga mogu nastati.

               Trebalo bi razmotriti i pitanje lokalizacijskih prepreka trgovini (mjere čija je svrha zaštititi i stimulirati domaće operatere ili im pogodovati na štetu uvezene robe, usluga ili intelektualnog vlasništva koje je razvijeno u inozemstvu ili je u stranom vlasništvu).

               Tehnički propisi, standardi i postupci za procjenu usklađenosti

               Stranke bi trebale donijeti sveobuhvatne odredbe o tehničkim preprekama trgovini koje bi se temeljile na Sporazumu Svjetske trgovinske organizacije o tehničkim preprekama u trgovini, ali ga i nadilazile. Među ciljevima tih odredaba trebale bi biti kompatibilnost i usklađenost tehničkih propisa temeljene na primjeni međunarodnih standarda, pojednostavnjenje zahtjeva za ispitivanje i certifikaciju, npr. primjenom pristupa u ocjenjivanju sukladnosti koji se temelji na riziku (uključujući upotrebu vlastite izjave o sukladnosti u sektorima u kojima je to moguće i primjereno), promicanje primjene akreditacije, jačanje transparentnosti, uspostava mehanizma za bolji dijalog i suradnju za rješavanje bilateralnih problema povezanih s tehničkim preprekama trgovini te bolje dostavljanje informacija uvoznicima i izvoznicima.

               Mogli bi se razmotriti i prilozi po sektorima s detaljnijim i konkretnim pravilima.

               Sanitarne i fitosanitarne mjere

               Kako bi se osigurala usklađenost s drugim sličnim trgovinskim sporazumima koje je sklopio EU, novi Sporazum trebao bi sadržavati, uz odgovarajuće institucijske mehanizme, odredbe iz postojećeg Sporazuma o sanitarnim i fitosanitarnim mjerama priloženog postojećem Sporazumu o pridruživanju, a prema potrebi bi se razmotrile i moguće prilagodbe u određenim područjima.

               Instrumenti trgovinske zaštite

               Zaštitne mjere

               Sporazum bi trebao sadržavati klauzulu o zaštitnim mjerama kojom se predviđa da svaka stranka može poduzeti odgovarajuće mjere u skladu sa Sporazumom Svjetske trgovinske organizacije o provedbi članka XIX. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) 1994. ili sa Sporazumom Svjetske trgovinske organizacije o zaštitnim mjerama. Usto, trebalo bi osigurati da takve zaštitne mjere narušavaju bilateralnu trgovinu u najmanjoj mogućoj mjeri.

               Kako bi se povećala obveza liberalizacije i osigurala sva potrebna zaštita, uz uvažavanje posebnosti osjetljivih sektora, Sporazum bi u načelu trebao sadržavati bilateralnu zaštitnu klauzulu prema kojoj bilo koja stranka može ukinuti povlastice, djelomično ili u potpunosti, u slučajevima kad, zbog stupanja na snagu Sporazuma, povećanje uvoza proizvoda iz druge stranke uzrokuje ili prijeti uzrokovati ozbiljnu štetu domaćoj industriji.

               Antidampinške i kompenzacijske mjere

               Sporazum bi trebao sadržavati klauzulu o antidampinškim i kompenzacijskim mjerama kojom se predviđa da svaka stranka može poduzeti odgovarajuće mjere protiv dampinga i/ili subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere u skladu sa Sporazumom Svjetske trgovinske organizacije o provedbi članka VI. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) 1994. ili sa Sporazumom Svjetske trgovinske organizacije o subvencijama i kompenzacijskim mjerama. U Sporazum bi trebalo uključiti i obveze koje premašuju propise Svjetske trgovinske organizacije u tom području u skladu s pravilima EU-a i prethodnim sporazumima.

               Posebne odredbe

               U okviru Sporazuma trebalo bi prepoznati da se plaćanjima iz zelene kutije ne narušavaju cijene te da stoga ta plaćanja u načelu ne bi trebala biti obuhvaćena antidampinškim ni antisubvencijskim mjerama.

               Trgovina uslugama i ulaganja

               Liberalizacija usluga i ulaganja te digitalna trgovina

               U skladu s člankom V. Općeg sporazuma Svjetske trgovinske organizacije o trgovini uslugama (GATS) Sporazum bi trebao obuhvaćati znatan broj sektora i sve oblike pružanja usluge. Nadalje, iz područja primjene Sporazuma ne bi trebalo unaprijed isključiti ništa osim usluga i aktivnosti koje se pružaju odnosno obavljaju u okviru izvršavanja državnih ovlasti, a audiovizualne usluge trebalo bi isključiti iz obveza liberalizacije usluga i ulaganja. Svrha pregovora trebala bi biti postupna i uzajamna liberalizacija trgovine uslugama i ulaganjima zahvaljujući uklanjanju ograničenja u pogledu pristupa tržištu i nacionalnog tretmana, što nadilazi obveze stranaka prema Svjetskoj trgovinskoj organizaciji i ponude iznesene u kontekstu pregovora o Sporazumu o trgovini uslugama. Sporazum bi trebao sadržavati pravila o zahtjevima u pogledu rezultata ulaganja.

               Nadalje, trebao bi sadržavati nova ili poboljšana regulatorna pravila u usporedbi s GATS-om. U tu bi svrhu pregovori trebali obuhvaćati sljedeće:

               ·regulatorne odredbe o transparentnosti i uzajamnom priznavanju

               ·horizontalne odredbe o domaćim propisima, kao što su oni kojima se osigurava nepristranost i zakonito postupanje kad je riječ o zahtjevima i postupcima za izdavanje dozvola i kvalifikacija te

               ·regulatorne odredbe za posebne sektore – uključujući telekomunikacijske usluge, financijske usluge, poštanske i kurirske usluge te usluge međunarodnoga pomorskog prijevoza.

               U kontekstu povećane digitalizacije trgovine pregovori bi trebali rezultirati pravilima o e-trgovini i prekograničnom protoku podataka, elektroničkim uslugama povjerenja i autentikacije te neželjenim porukama za potrebe izravnog marketinga. Usto, trebali bi obuhvaćati digitalni protekcionizam i zahtjeve u pogledu neopravdane lokalizacije podataka, pri čemu se ne bi pregovaralo o pravilima EU-a o zaštiti osobnih podataka niti bi došlo do njihove izmjene.

               Sporazum može sadržavati postupovne obveze za ulazak i boravak fizičkih osoba u poslovne svrhe u skladu s obvezama stranaka iz 4. modaliteta. Istovremeno, ništa u Sporazumu ne bi smjelo spriječiti stranke u primjeni nacionalnih zakona, propisa i zahtjeva u pogledu ulaska i boravka, uz uvjet da time ne poništavaju ili umanjuju povlastice proizišle iz Sporazuma. Zakoni, propisi i zahtjevi EU-a i njegovih država članica u pogledu radnih uvjeta i radničkih prava i dalje se primjenjuju.

               Sporazumom bi se trebalo dodatno potvrditi da EU, njegove države članice te njihova nacionalna, regionalna i lokalna tijela imaju pravo na reguliranje na svojem području radi postizanja legitimnih ciljeva javne politike kao što su zaštita i promicanje javnog zdravlja, socijalne usluge, javno obrazovanje, sigurnost, okoliš, javni moral, socijalna zaštita ili zaštita potrošača, privatnost i zaštita podataka te promicanje i zaštita kulturne raznolikosti. Trebalo bi očuvati visoku kvalitetu javnih usluga EU-a u skladu s UFEU-om, a osobito Protokolom br. 26 o uslugama od općeg interesa, pritom uzimajući u obzir zadrške EU-a u tom području, uključujući GATS.

               Zaštita ulaganja

               Sporazum bi trebao obuhvaćati:

               ·najsuvremenije precizno definirane standarde, uključujući odredbe o poštenom i pravičnom postupanju, punoj zaštiti i sigurnosti, nacionalnom tretmanu, tretmanu najpovlaštenije nacije, zaštiti od izravnog ili neizravnog izvlaštenja, slobodnim prijenosima, naknadi gubitaka, poštovanju obveza u pisanom obliku te

               ·najsuvremeniji pravosudni mehanizam za rješavanje sporova između ulagača i država, uz sud za ulaganja i žalbeni mehanizam (sustav sudova za ulaganja). Tim bi se mehanizmom, koji bi trebao obuhvaćati odgovarajuće alate za olakšavanje sporazumnog namirenja potraživanja, trebale osigurati potpuna nepristranost i transparentnost postupaka za rješavanje sporova te spriječiti bespotrebni sporovi.

               Odredbama o zaštiti ulaganja trebala bi se osigurati snažna zaštita ulagača i ulaganja, pri čemu bi stranke u potpunosti zadržale pravo na reguliranje na svojem državnom području radi postizanja legitimnih ciljeva javne politike kao što su zaštita i promicanje javnog zdravlja, socijalne usluge, javno obrazovanje, sigurnost, okoliš, javni moral, socijalna zaštita ili zaštita potrošača, privatnost i zaštita podataka te promicanje i zaštita kulturne raznolikosti.

               Kretanje kapitala i plaćanja

               Sporazum bi trebao zadržati odredbe o potpunoj liberalizaciji tekućih plaćanja i kretanja kapitala te uključivati klauzulu o mirovanju. Trebao bi sadržavati odredbe o zaštitnim mjerama i izuzećima (npr. u pogledu gospodarske i monetarne politike Unije te bilance plaćanja), što bi bilo u skladu s odredbama UFEU-a o slobodnom kretanju kapitala.

               Sporazumom se ne bi smjela spriječiti provedba izuzeća o slobodnom kretanju kapitala i plaćanjima koja su opravdana u okviru mjerodavnih pravila Svjetske trgovinske organizacije.

               Prava intelektualnog vlasništva

               Sporazum bi se trebao temeljiti na Sporazumu TRIPS te ga dopunjavati, uz osiguravanje visoke razine zaštite i ostvarivanje svih oblika prava intelektualnog vlasništva.

               U skladu s prethodno navedenim, Sporazum bi trebao obuhvaćati opće odredbe, autorska i srodna prava, zaštićene žigove, dizajn, patente, biljne sorte, zaštitu neobjavljenih informacija uključujući poslovne tajne, oznake zemljopisnog podrijetla i, prema potrebi, obveze pristupanja relevantnim multilateralnim sporazumima i konvencijama i/ili njihovo poštovanje.

               Trebalo bi osigurati veće ostvarivanje prava intelektualnog vlasništva, što uključuje digitalno okružje i granice.

               U pogledu oznaka zemljopisnog podrijetla, uvažavajući visoku razinu zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla za vina i jaka alkoholnih pića koje su već navedene u postojećem Sporazumu Moderniziranim sporazumom trebalo bi predvidjeti izravnu zaštitu putem dogovora o popisu oznaka zemljopisnog podrijetla za poljoprivredne proizvode/hranu i visokom razinom zaštite na temelju članka 23. Sporazuma TRIPS (uključujući protiv aludiranja na proizvod). Drugi načini uključuju poboljšanje provedbe, iznimke od prava u pogledu žigova (supostojanje) te mogućnost dodavanja novih oznaka zemljopisnog podrijetla. Trebalo bi obuhvatiti i pitanja prethodnih pojedinačnih prava, koja su primjerice povezana s biljnim sortama, žigovima, generičkom ili drugom zakonitom prethodnom upotrebom.

               Svrha Sporazuma trebala bi biti i uspostava redovitog dijaloga/radnih skupina na temu intelektualnog vlasništva radi promicanja razmjene informacija o zakonodavnom napretku stranaka, razmjene iskustva u provedbi i savjetovanja o trećim zemljama.

               Javna nabava

               Cilj Sporazuma trebao bi biti veći uzajamni pristup tržištima javne nabave za tijela na središnjoj razini i nižim razinama vlasti kao i za poduzeća u državnom vlasništvu s posebnim ili isključivim pravima koja djeluju u sektorima komunalnih usluga. Postojeći pristup tržištu trebalo bi proširiti tako što bi se osiguralo da pruženi tretman nije manje povoljan od onoga koji je dodijeljen lokalnim pružateljima usluga. Sporazum bi trebao obuhvaćati nabavu robe, usluga i građevinskih usluga uz ograničene iznimke kao i pregovaranje obveza u pogledu koncesija za radove, u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom u tom području.

               Usto, trebalo bi poboljšati postojeća pravila i propise njihovim usklađivanjem s revidiranim Sporazumom Svjetske trgovinske organizacije o javnoj nabavi i uvođenjem novih odredaba.

               Trgovina i tržišno natjecanje

               Sporazum bi trebao sadržavati protumonopolna pravila i pravila o koncentracijama primjenjiva na sva poduzeća. Trebao bi obuhvaćati opća načela provedbe, uključujući transparentnost, nediskriminaciju, pravičnost postupka i zakonito postupanje.

               Usto, trebao bi sadržavati odredbe o subvencijama koje bi se odnosile na npr. transparentnost, savjetovanja i pravila u pogledu subvencija kojima se najviše narušava tržišno natjecanje. Odredbe o savjetovanjima ne bi trebale uključivati subvencije u poljoprivredi. Sporazum bi trebao sadržavati konkretna pravila o poduzećima u državnom vlasništvu, poduzećima kojima su dodijeljena posebna prava ili povlastice i o unaprijed određenim monopolima kako bi se osiguralo da oni ne narušavaju tržišno natjecanje te ne stvaraju prepreke trgovini i ulaganjima.

               Mala i srednja poduzeća

               U Sporazum bi trebalo uvrstiti posebno poglavlje o MSP-ovima. MSP-ovima bi trebalo pomoći da u potpunosti iskoriste mogućnosti iz Sporazuma, npr. s pomoću mehanizama razmjene informacija u pogledu zahtjeva za pristup tržištu i odgovarajućeg institucijskog ustroja.

               Trgovina i održivi razvoj

               Sporazum bi trebao uključivati odredbe o aspektima trgovine i održivog razvoja koji se odnose na rad i okoliš, a važni su u kontekstu trgovine i ulaganja. Trebao bi uključivati i odredbe kojima se promiču postupanje u skladu s odgovarajućim međunarodno dogovorenim načelima i pravilima te djelotvorna provedba tih načela i pravila, uključujući temeljne standarde rada i temeljne konvencije Međunarodne organizacije rada i multilateralne sporazume o okolišu pa i one povezane s klimatskim promjenama.

               Sporazumom bi trebalo ponovno potvrditi pravo stranaka da reguliraju područja rada i okoliša, u skladu s međunarodnim obvezama te radi visoke razine zaštite. Kako bi se potakli trgovina i ulaganja, Sporazum bi trebao sadržavati odredbe o domaćim razinama zaštite rada i okoliša. Nadalje, treba izričito navesti da se ne smije odstupati od domaćeg prava u području rada i okoliša i da je njegova provedba obvezna.

               Sporazumom bi se trebao poticati veći doprinos trgovine i ulaganja u održivi razvoj. To se može postići, primjerice, olakšavanjem trgovine robom i uslugama koji nemaju negativan utjecaj na okoliš i klimu, promicanjem programa osiguranja održivosti na dobrovoljnoj osnovi, društveno odgovornim poslovanjem i ravnopravnošću spolova, uz uvažavanje međunarodno priznatih instrumenata.

               Usto, Sporazum bi trebao sadržavati obveze za poticanje trgovine zakonito dobivenim prirodnim resursima kojima se održivo gospodari, osobito u kontekstu biološke raznolikosti, divljih vrsta, šumarskih proizvoda i ribarstva, a trebao bi obuhvaćati odgovarajuće međunarodne instrumente i prakse. Trebalo bi promicati trgovinu koja pogoduje razvoju s niskim emisijama otpornom na klimatske promjene.

               U Sporazumu bi trebalo predvidjeti odgovarajuće odredbe za djelotvornu provedbu i praćenje tih odredaba, kao i postupke za rješavanje sporova između stranaka i sudjelovanje civilnog društva.

               Trgovina i spol

               Sporazum bi trebao uključivati odredbe koje se odnose na povezanost trgovine i spola. Treba istaknuti potrebu da se ženama omogući bolje iskorištavanje gospodarskih mogućnosti koje su rezultat boljega trgovinskog odnosa stranaka na temelju Sporazuma.

               Energija i sirovine

               Sporazum bi trebao uključivati odredbe o povezanosti energije i sirovina s trgovinom i ulaganjima. Svrha pregovora trebala bi biti osiguravanje otvorenog, transparentnog, nediskriminacijskog i predvidljivoga poslovnog okružja, ograničavanje praksi protivnih tržišnom natjecanju te rješavanje pitanja lokalnih zahtjeva u pogledu sadržaja u tim područjima. Sporazum bi trebao uključivati i pravila kojima se podupiru i dodatno promiču trgovina i ulaganje u sektor energije iz obnovljivih izvora.

               Regulatorna usklađenost i transparentnost

               Sporazum bi trebao sadržavati međusektorska pravila o regulatornoj usklađenosti i transparentnosti za razvoj i provedbu djelotvornih, isplativih i kompatibilnijih propisa za robu i usluge. Među ostalim, trebao bi uključivati odredbe o ranom savjetovanju o važnim propisima, uključujući mogućnosti da dionici doprinesu pripremi regulatornih prijedloga, objavu mjera s učinkom na trgovinu i ulaganja, promicanje razmjene informacija te bolju primjenu dobrih regulatornih praksi, kao što su procjena regulatornog učinka i ex post evaluacija.

               Borba protiv korupcije

               Sporazum bi trebao sadržavati posebne odredbe za odvraćanje od korupcije koja šteti trgovini i ulaganjima. Takve bi se odredbe trebale temeljiti na europskim i međunarodno dogovorenim standardima i sporazumima koji se odnose na borbu protiv korupcije.

               Rješavanje sporova između država i posredovanje

               Sporazum bi trebao obuhvaćati djelotvoran i obvezujući najsuvremeniji mehanizam za rješavanje sporova u ubrzanom postupku, osobito kad je riječ o sastavu odbora i njegovu vođenju postupaka. Mehanizam za rješavanje sporova trebao bi biti transparentan, otvoren i inovativan. Sporazum bi trebao sadržavati odredbe o fleksibilnom i brzom mehanizmu posredovanja.

               Opće iznimke

               Sporazum bi trebao uključivati opće iznimke, među ostalim, u pogledu sigurnosti, bilance plaćanja, bonitetnog nadzora i oporezivanja na temelju relevantnih članaka sporazuma Svjetske trgovinske organizacije.

               Druga područja

               Nakon analize Komisije i prethodnog savjetovanja s Odborom za trgovinsku politiku te u skladu s Ugovorima EU-a Sporazum može uključivati odredbe o drugim područjima povezanima s trgovinom i ulaganjima za koje se tijekom pregovora iskaže obostran interes.

               IV. Opći institucijski okvir

               Sporazum bi trebao uključivati odredbe o institucijskoj strukturi na temelju postojećih sporazuma i prakse te uz njihov daljnji razvoj.

               Vijeće za pridruživanje trebalo bi zadržati ulogu najvišeg tijela Moderniziranog sporazuma odgovornog za opći nadzor njegove provedbe. Predlaže se da se učestalost sastanaka Vijeća prilagodi u skladu sa zajedničkim dogovorom stranaka.

               Odbor za pridruživanje trebao bi zadržati ključnu ulogu u osiguravanju provedbe Sporazuma. U Sporazumu bi trebalo utvrditi načine za djelotvorniji rad Odbora za pridruživanje, promicanje sinergija i veću dinamičnost kako bi se Vijeću za pridruživanje pomoglo u izvršavanju dužnosti. Mogu se osnovati pododbori i radne skupine za rješavanje konkretnih pitanja.

               Sporazumom bi trebalo predvidjeti posebne trgovinske sastanke Odbora za pridruživanje osnovanog na temelju Sporazuma („sastanak Odbora za pridruživanje o trgovini”) radi praćenja provedbe odredaba Sporazuma koje se odnose na trgovinu i ulaganja. Prema potrebi mogu se osnovati i pododbori za određena područja, koji bi djelovali u okviru sastanaka Odbora za pridruživanje o trgovini. Izvješća sa sastanaka Odbora za pridruživanje o trgovini trebalo bi podnositi Vijeću za pridruživanje.

               Parlamentarni odbor za pridruživanje trebao bi zadržati svoju ulogu i osnovati forum za međuparlamentarnu suradnju za zastupnike Europskog parlamenta i Čileanskog nacionalnog kongresa.

               Trebalo bi zadržati i Zajednički savjetodavni odbor, koji bi zastupao mišljenja civilnog društva i socijalnih partnera u provedbi novog Sporazuma.

               V. Opće i završne odredbe

               Ne dovodeći u pitanje mehanizam za rješavanje sporova za trgovinu i pitanja povezana s trgovinom Sporazum bi trebao uključivati odredbe o neispunjavanju obveza iz Sporazuma, uključujući mogućnost djelomične ili potpune suspenzije Sporazuma u slučaju kršenja ključnih elemenata. Ništa u ovom Sporazumu ne utječe na zakonodavstvo EU-a u području javnog pristupa službenim dokumentima.

                     (1)

                        SL L 352, 30.12.2002., str. 1.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 23.5.2018.
            COM(2018) 416 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2018.i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2018.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2018.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2018.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Mađarska navodi kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Mađarsku za 2018.
                  4
                objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Mađarske u smislu preporuka za Mađarsku koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Mađarske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Mađarska je 30. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018. i svoj Program konvergencije za 2018. Uzimajući u obzir njihovu povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (4)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je propisano člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  5
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje sporazume o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim ekonomskim upravljanjem
                  6
               .

               (5)Na Mađarsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2018. planira povećanje ukupnog deficita sa 2,0 % u 2017. na 2,4 % u 2018. te nakon toga postupno smanjenje na 0,5 % BDP-a do 2022. Planirano je da se srednjoročni proračunski cilj – strukturni deficit od 1,5 % BDP-a – ostvari do 2020. Na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda
                  7
                srednjoročni proračunski cilj ostvario bi se do 2022. U skladu s Programom konvergencije očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u postupno smanjiti na nešto manje od 60 % do kraja 2022. Te se proračunske projekcije temelje na povoljnom makroekonomskom scenariju, što predstavlja značajan rizik za provedbu ciljeva u pogledu deficita.

               (6)U Programu konvergencije za 2018. upućuje se na znatan učinak sigurnosnih mjera na proračun u 2017. i pružaju se odgovarajući dokazi o opsegu i prirodi tih dodatnih proračunskih troškova. U skladu s podacima Komisije prihvatljivi dodatni rashodi za sigurnosne mjere u 2017. iznosili su 0,17 % BDP-a. Ti su dodatni rashodi predviđeni odredbama članka 5. stavka 1. i članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 jer je ozbiljnost terorističke prijetnje neuobičajeni događaj, njezin je utjecaj na javne financije Mađarske znatan, a održivost ne bi bila ugrožena ako se dopusti privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Stoga, kako bi se u obzir uzeli ti dodatni troškovi, smanjen je zahtjev u pogledu prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja za 2017.

               (7)Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Mađarskoj da u 2017. ostvari godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju, osim ako se srednjoročni proračunski cilj može ostvariti uz manji napor. Na temelju stvarnih podataka za 2017. za Mađarsku je utvrđeno značajno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. U skladu s člankom 121. stavkom 4. UFEU-a i člankom 10. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97, Komisija je 23. svibnja 2018. upozorila Mađarsku da je u 2017. uočeno značajno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Vijeće je XX. lipnja donijelo naknadnu preporuku kojom se potvrđuje potreba da Mađarska poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  8
                u 2018. ne premašuje 2,8 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1 % BDP-a. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2018. postoji rizik odstupanja od preporučenog napora.

               (8)S obzirom na to da u Mađarskoj udio duga opće države u BDP-u premašuje 60 % BDP-a i da predviđeni jaz outputa iznosi 2,3 %, stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2019. ne bi smjela biti viša od 3,9 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,75 % BDP-a u skladu s matricom zahtjeva u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2018. postoji rizik značajnog odstupanja od tog zahtjeva u 2019. Općenito, Vijeće smatra da će od 2018. biti potrebne znatne dodatne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu, s obzirom na znatno pogoršanje fiskalnih izgleda, u skladu s preporukom upućenom Mađarskoj XX. lipnja 2018. radi ispravljanja zapaženog znatnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja.

               (9)Ukupna stopa zaposlenosti znatno se poboljšala, a povoljni gospodarski trendovi pružaju mogućnost za ponovnu integraciju nezaposlenih na tržište rada. Velika je razlika u zaposlenosti između muškaraca i žena, osobito o dobnoj skupini od 25 do 39 godina, što se djelomično može objasniti ograničenom ponudom kvalitetne skrbi o djeci. Udio djece mlađe od tri godine obuhvaćene nekim oblikom skrbi o djeci znatno je ispod cilja iz Barcelone i prosjeka EU-a. Iako je program javnih radova i dalje glavna aktivna politika tržišta rada, znatno smanjenje broja osoba koje su njime obuhvaćene predstavlja pozitivan trend. Međutim, program i dalje nije jasno usmjeren, a njegova učinkovitost u reintegraciji sudionika na otvoreno tržište rada i dalje je ograničena, uzimajući u obzir stanje na tržištu rada. Nedovoljno su razvijene aktivne politike tržišta rada usmjerene na stručno usavršavanje i prekvalifikaciju.

               (10)Udio osoba kojima prijeti siromaštvo i socijalna isključenost smanjio se u 2016. na 26,3 %, ali je i dalje iznad prosjeka EU-a. Djeca su općenito više izložena siromaštvu nego druge dobne skupine. Razina minimalnog dohotka niža je od 50 % praga siromaštva za jednočlano kućanstvo i time je jedna od najnižih u EU-u. Primjerenost naknada za nezaposlene vrlo je niska: maksimalno trajanje od tri mjeseca nakraće je u EU-u i pokriva tek oko četvrtine prosječnog vremena koje je tražitelju zaposlenja potrebno za pronalaženje posla. Osim toga, razine plaćanja među najnižima su u EU-u.

               (11)Strukture i procesi socijalnog dijaloga u Mađarskoj i dalje su nedovoljno razvijeni i ne omogućuju istinsko uključivanje socijalnih partnera u oblikovanje i provedbu politika. Nedostatna uključenost dionika i ograničena transparentnost utječu na dokaznu bazu i kvalitetu donošenja politika, čime se stvara nesigurnost za ulagatelje i usporava konvergencija.

               (12)Provedene su mjere za poboljšanje poreznog sustava, ali još su prisutni određeni problemi. Iako se smanjuje, porezni klin na rad i dalje je visok u usporedbi s EU-om, posebno kada je riječ o određenim skupinama osoba s niskim dohotkom. Složenost poreznog sustava u cjelini, u kombinaciji s i dalje prisutnim sektorskim porezima, još uvijek predstavlja problem. Mjere protiv strategija agresivnog poreznog planiranja ključne su za sprečavanje narušavanja tržišnog natjecanja među poduzećima, pravedan tretman poreznih obveznika te zaštitu javnih financija. Zbog učinaka prelijevanja među državama članicama koji proizlaze iz takvih strategija poreznih obveznika zakonodavstvo EU-a potrebno je dopuniti koordiniranim djelovanjem na razini nacionalnih politika. Mađarska ima relativno visok priljev i odljev kapitala preko subjekata posebne namjene, koji nisu povezani s realnim gospodarstvom. Zbog nedostatka poreza po odbitku na „izlazna” plaćanja (tj. plaćanja rezidenata EU-a rezidentima trećih zemalja) dividendi, kamata i tantijema koja izvršavaju poduzeća sa sjedištem u Mađarskoj može se dogoditi da ta plaćanja uopće ne budu oporezovana ako ne podliježu porezu u državi primatelja plaćanja. Komisija primjećuje da Mađarska uvažava činjenicu da izlazna plaćanja u slučaju zlouporabe mogu dovesti do agresivnog poreznog planiranja. Na temelju nedavnih razmjena informacija Komisija će nastaviti konstruktivni dijalog u svrhu suzbijanja strategija agresivnog planiranja poreznih obveznika.

               (13)Regulatorne prepreke u uslugama, a posebno u maloprodaji, utječu na uspješnost sektora i otežavaju učinkovitu preraspodjelu resursa, produktivnost i inovacije. Vidljiv je stalni trend povjeravanja određenih usluga poduzećima u državnom vlasništvu posebno osnovanima za tu svrhu, a na štetu slobodnog tržišnog natjecanja. Nepredvidivost pravnog okvira još je jedan od problema, posebno u sektoru maloprodaje, koji se posljednjih godina suočava s učestalim promjenama propisa. Budući da se predloženi propisi često temelje na prometu ili površini poslovnog prostora, oni najviše utječu na strane maloprodajne lance. To povećava nesigurnost među poslovnim subjektima i može odvratiti ulagatelje. Potrebno je stabilno regulatorno okruženje koje pogoduje tržišnom natjecanju. U Mađarskoj su profesionalne usluge i dalje vrlo restriktivno regulirane, posebno kada je riječ o ključnim profesijama, kao što su računovodstvene i pravne usluge.

               (14)I dalje je prisutna nesigurnost u pogledu sprečavanja i kaznenog progona slučajeva korupcije. Nekoliko pokazatelja upućuje na to da je u Mađarskoj korupcija u posljednjih nekoliko godina u porastu, a rizici korupcije mogli bi negativno utjecati na njezin potencijal rasta. Funkcioniranje tužiteljstva od ključne je važnosti u borbi protiv korupcije i pranja novca; čini se da su mjere borbe protiv korupcije na nižim razinama urodile određenim plodom, ali još uvijek nema dovoljno odlučnosti za pokretanje istraga u slučajevima korupcije na visokoj razini. Ograničena transparentnost i ograničenja u pristupu informacijama dodatno otežavaju provedbu mjera za sprečavanje korupcije. Značajni koraci učinjeni su u području javne nabave, ali i dalje ima prostora za poboljšanje transparentnosti i tržišnog natjecanja u natječajnim postupcima.

               (15)Obrazovni rezultati u pogledu osnovnih vještina znatno su ispod prosjeka EU-a, osobito u slučaju djece iz obitelji u nepovoljnom socioekonomskom položaju. Učenici se rano usmjeravaju u različite vrste škola s velikim razlikama u obrazovnim rezultatima i profesionalnom usmjerenju. Djeca u nepovoljnom položaju, uključujući romsku djecu, uglavnom pohađaju srednje strukovne škole, u kojima prevladavaju niže razine osnovnih vještina i više stope prijevremenog prekida školovanja, a osobe koje završe te škole u prosjeku primaju niže plaće. Stopa prijevremenog napuštanja školovanja porasla je na prosječno 12,4 %, a posebno je visoka među romskom djecom. Ti su izazovi osobito naglašeni u kontekstu kvalitetnog i uključivog obrazovanja. Sve manji broj kandidata za upis i visoke stope prijevremenog prekida školovanja u tercijarnom obrazovanju dodatno će smanjiti stope završavanja školovanja u doba kada sve više raste potražnja za visokokvalificiranom radnom snagom.

               (16)I dalje su vidljivi slabi rezultati u području zdravlja, dodatno pogoršani nezdravim načinom života, koji negativno utječu na ljudski kapital. Niski izdaci za zdravstvenu skrb, u kombinaciji s neučinkovitom raspodjelom resursa, ograničavaju učinkovitost zdravstvenog sustava u Mađarskoj. To uz znatno oslanjanje na izravna plaćanja narušava pravednost sustava u smislu pravodobnog i pristupačnog pristupa kvalitetnoj preventivnoj i kurativnoj zdravstvenoj skrbi. Nedostatak zdravstvenih radnika također otežava pristup skrbi, iako su nedavna povećanja plaća ublažila taj problem. Tekuće reforme usmjerene su na rješavanje problema pretjeranog korištenja usluga bolničke skrbi, što je u velikoj mjeri uvjetovano time što pružatelji primarne zdravstvene skrbi nisu primjereno opremljeni za učinkovito filtriranje pacijenata. Daljnjom racionalizacijom korištenja bolničkih resursa, uz ciljana ulaganja radi jačanja usluga primarne zdravstvene skrbi, mogle bi se smanjiti nejednakosti u pristupu skrbi, omogućila bi se povećanja učinkovitosti i poboljšali rezultati u području zdravlja.

               (17)Komisija je u okviru Europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Mađarske i objavila je u Izvješću za Mađarsku za 2018. Ocijenila je i Program konvergencije za 2018. i Nacionalni program reformi za 2018. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Mađarskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Mađarskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće ekonomsko upravljanje u Uniji na način da se na razini Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (18)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program konvergencije za 2018. i njegovo je mišljenje
                  9
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Mađarska u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Osigurati u 2018. usklađenost s Preporukom Vijeća od XX. lipnja 2018. radi ispravljanja značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2019. ne premašuje 3,9 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,75 % BDP-a.

               2.Nastaviti pojednostavnjivati porezni sustav, posebice smanjenjem sektorskih poreza. Poboljšati kvalitetu i transparentnost procesa odlučivanja putem učinkovitog socijalnog dijaloga i uključivanjem ostalih dionika te redovitim i primjerenim procjenama učinaka. Učvrstiti okvir za borbu protiv korupcije, pojačati napore tužiteljstva i poboljšati transparentnost i tržišno natjecanje u javnoj nabavi, među ostalim omogućavanjem javnog pristupa podacima dobivenima iz sustava e-nabave. Ojačati tržišno natjecanje, regulatornu stabilnost i transparentnost u uslužnom sektoru, a posebno u maloprodaji.

               3.Osloboditi neiskorištene radne potencijale poboljšanjem kvalitete aktivnih politika tržišta rada. Poboljšati rezultate obrazovanja i povećati sudjelovanje skupina u nepovoljnom položaju, a posebno Roma, u kvalitetnom i uključivom redovnom obrazovanju. Poboljšati primjerenost i obuhvat socijalne pomoći i naknada za nezaposlenost.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 416 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 i P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 215 final.

                     (5)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Ciklički prilagođeni saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (8)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

                     (9)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.