title: Preporuka Vijeća od 11. srpnja 2017. o Nacionalnom programu reformi Portugala za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Portugala za 2017.

text:
               9.8.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 261/92

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 11. srpnja 2017.
   o Nacionalnom programu reformi Portugala za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Portugala za 2017.
   (2017/C 261/21)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2017. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrdila da je Portugal država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 9. i 10. ožujka 2017. Vijeće je 21. ožujka 2017. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”) (3).

               (2)

               Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Portugal bi trebao osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, koja je navedena u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

               (3)

               Izvješće za Portugal za 2017. objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Portugala u odnosu na provedbu preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke za tu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Portugala u ostvarenju nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 22. veljače 2017. Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Portugalu postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Konkretno, visoke razine neto vanjskih obveza, javnog i privatnog duga te visok udio loših kredita slabe su točke u kontekstu nezaposlenosti koja je visoka, ali u padu, te sporog rasta produktivnosti. Kao posljedica trajno prisutnih uskih grla i nefleksibilnosti na tržištima proizvoda i rada te vanjskih neravnoteža potencijalni rast zaostaje u odnosu na razinu zabilježenu prije krize. Saldo tekućeg računa pokazuje određena poboljšanja, iako su potrebni dodatni napori za znatniju prilagodbu neto vanjskih obveza. Nakon znatne prilagodbe posljednjih godina, jedinični troškovi rada počeli su rasti zbog sporog rasta produktivnosti i rasta plaća. Dok privatni dug pada, javni se dug stabilizirao u kontekstu još prisutnih potreba za razduživanjem. Razina loših kredita i dalje je visoka te oni zajedno s niskom profitabilnosti i relativno slabim zaštitnim slojevima kapitala predstavljaju rizike za bilance banaka. Uvjeti na tržištu rada poboljšani su, no nezaposlenost mladih i dugotrajna nezaposlenost, kao i udio privremenih zaposlenika, još uvijek su visoki.

               (4)

               Portugal je 28. travnja 2017. dostavio svoj Nacionalni program reformi za 2017. i svoj Program stabilnosti za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. U Nacionalni program reformi Portugala za 2017. uključene su kratkoročne i srednjoročne obveze. Posebno uključuje mjere za poboljšanje upravljanja javnim financijama i poslovnog okružja te suzbijanje korporativnog duga. Ambicioznim reformama obvezuje se na modernizaciju javne uprave, povećanje socijalne zaštite, unapređivanje razine vještina radne snage te poboljšanje upravljanja u poduzećima u državnom vlasništvu. Nacionalni program reformi obuhvaća i izazove iz Izvješća za Portugal za 2017. i preporuke za europodručje, uključujući potrebu za ponovnim pokretanjem ulaganja i osiguravanjem održivosti javnih financija. Ako se u potpunosti provedu u utvrđenom vremenskom okviru, tim bi se mjerama pomoglo Portugalu u rješavanju makroekonomskih neravnoteža i provedbi preporuka za tu zemlju. Na temelju ocjene obveza koje je Portugal preuzeo u pogledu svojih politika Komisija potvrđuje svoju prethodnu ocjenu da u ovoj fazi u okviru postupka zbog makroekonomskih neravnoteža nisu opravdani nikakvi daljnji koraci. Provedba plana reformi politika pomno će se nadzirati posebnim praćenjem.

               (5)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESI fondovi) za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (6)

               Nakon stavljanja izvan snage postupka u slučaju prekomjernog deficita na Portugal se sada primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo o dugu. Portugal u svojem Programu stabilnosti za 2017. planira ostvariti ukupni deficit od 1,5 % BDP-a u 2017. i 1,0 % BDP-a u 2018. te dodatno poboljšanje do suficita od 0,4 % BDP-a u 2020. Ti planovi ne uključuju mogući utjecaj mjera potpora bankama na povećanje deficita. Planirano je da se srednjoročni proračunski cilj – strukturni suficit od 0,25 % BDP-a – ostvari do 2021. U Programu stabilnosti za 2017. predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 127,9 % u 2017. i 124,2 % u 2018. te će zatim iznositi 117,6 % u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerojatan je za 2017., a za sljedeće godine povoljan. Istodobno nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za ostvarenje planiranog ciljnog deficita od 2017. nadalje.

               (7)

               Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Portugalu da ostvari godišnju fiskalnu prilagodbu od najmanje 0,6 % BDP-a prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2017. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2017. postoji rizik znatnog odstupanja od te preporučene prilagodbe u 2017.

               (8)

               S obzirom na njegovu fiskalnu situaciju i osobito razinu njegova duga, očekuje se da Portugal 2018. ostvari dodatnu prilagodbu prema ostvarenju svojeg srednjoročnog proračunskog cilja, a to je strukturni suficit od 0,25 % BDP-a. Prema zajednički dogovorenoj matrici prilagodbe u okviru Pakta o stabilnosti i rastu ta bi prilagodba trebala dovesti do nominalne stope rasta neto primarnih državnih rashoda (5) koja 2018. ne premašuje 0,1 %. Odgovarala bi strukturnoj prilagodbi od najmanje 0,6 % BDP-a. Ne bude li promjene u politikama, postoji rizik od znatnog odstupanja od tog zahtjeva u 2018. Na prvi se pogled predviđa da Portugal 2017. i 2018. neće ispuniti zahtjeve prijelaznog pravila o dugu. Općenito, Vijeće smatra da će od 2017. nadalje biti potrebne dodatne mjere kako bi se ispunile odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1466/97, ocjenom proračunskih planova i rezultata trebao bi se uzeti u obzir proračunski saldo države članice s obzirom na cikličke uvjete. Kako se navodi u komunikaciji Komisije o europskom semestru 2017. koja prati ovogodišnje preporuke za pojedine zemlje, ocjenom nacrta proračunskog plana za 2018. i naknadnom ocjenom proračunskih rezultata za 2018. morat će se uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike kojim se doprinosi i jačanju oporavka koji je u tijeku i osiguravanju održivosti javnih financija Portugala. U tom kontekstu Vijeće prima na znanje da Komisija namjerava izvršiti cjelovitu ocjenu u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, posebno s obzirom na cikličku situaciju u Portugalu.

               (9)

               Solidna konsolidacija proračuna temelji se na pravovremenoj i strogoj provedbi novog okvirnog zakona o proračunu, preispitivanju i racionalizaciji javne potrošnje i dodatnom poboljšanju ubiranja prihoda. Portugal je započeo analizu rashoda koja se uglavnom temelji na mjerama učinkovitosti koje uključuju ministarstva zdravstva i obrazovanja, poduzeća u državnom vlasništvu i (centraliziranu) javnu nabavu te upravljanje nekretninama. Međutim, ta revizija rashoda i dalje ne obuhvaća široko područje jer obuhvaća samo središnju državu i usredotočuje se na uštede učinkovitosti koje proizlaze iz pojednostavnjenja usluga. U zdravstvenom sektoru vlada je donijela mjere za promicanje sprečavanja bolesti te promicanje politika javnog zdravstva. Osim toga, poduzeto je više koraka za poboljšanje učinkovitosti i održivosti zdravstvenog sektora, primjerice s pomoću centralizirane javne nabave i veće uporabe generičkih lijekova. Nastavlja se bolnička reforma, ali je planiranje i provedba proračuna u bolnicama i dalje važno pitanje. Zakašnjela plaćanja (dugovi) i dalje rastu, što upućuje na slabosti u mehanizmima računovodstvene kontrole i praksama upravljanja. Točna i uravnotežena izrada proračuna, poboljšane kontrole i učinkovita provedba zakona o kontroli obveza mogli bi pomoći smanjenju dugova te poboljšati učinkovitost i kvalitetu u tom sektoru. Visoki i rastući troškovi povezani sa starenjem još uvijek predstavljaju rizik za fiskalnu održivost. Srednjoročno se očekuje da viši fiskalni rizici budu u velikoj mjeri povezani s troškovima financiranja mirovina. Ocjenjuje se da su dugotrajni fiskalni rizici u zemlji niski, uglavnom zahvaljujući mirovinskim reformama i pod pretpostavkom scenarija nepromijenjenih politika te činjenice da postoji daljnje smanjenje ovisnosti mirovinskog sustava o proračunskim prijenosima. Restrukturiranje poduzeća u državnom vlasništvu kako bi ih se učinilo fiskalno održivijima još nije u potpunosti riješeno. Poduzeća u državnom vlasništvu koja nadzire odjel za praćenje Ministarstva financija bilježila su u drugom kvartalu 2016. ukupnu zaduženost u iznosu od 32 milijarde EUR. Okvirom s utvrđenim ciljevima kojima bi se zajamčila financijska održivost poduzeća u državnom vlasništvu moglo bi se doprinijeti smanjenju njihove ovisnosti o prijenosima iz državnog proračuna i smanjiti visoku razinu duga.

               (10)

               Portugalsko tržište rada u 2016. i dalje se oporavljalo, uz stalno poboljšanje pokazatelja tržišta rada te prvenstveno smanjenje stope nezaposlenosti. Za znatan udio otvorenih novih radnih mjesta sklapaju se ugovori na neodređeno radno vrijeme. Razina privremenih ugovora, međutim, i dalje je stabilna na visokim razinama. Velika segmentacija tržišta rada negativno utječe na profesionalne prilike i prihode, posebno među mladima. U siječnju 2017. Portugal je preoblikovao svoj program potpore za zapošljavanje radi promicanja zapošljavanja na neodređeno vrijeme. Međutim njegov očekivani učinak na smanjenje segmentacije čini se ograničenim jer se očekuje da će relativno malo ljudi biti obuhvaćeno tim programom. Iako su nedavnim reformama tržišta rada poboljšani poticaji za otvaranje radnih mjesta, neki aspekti pravnog okvira još uvijek mogu odvratiti poduzeća od zapošljavanja radnika na neodređeno vrijeme. Konkretno, poslodavci su suočeni s nesigurnostima u pogledu troškova davanja otkaza za pojedinačne otkaze stalno zaposlenim radnicima za koje se utvrdi da su bili nepošteni. Razlog je dijelom mogućnost da se radnik ponovno vrati na radno mjesto ako se utvrdi da je otkaz bio nepošten te neučinkovitost pravnih postupaka.

               (11)

               S padom nezaposlenosti od 2014. smanjuje se i apsolutni broj dugotrajno nezaposlenih osoba. Međutim, više od polovice nezaposlenih osoba bez posla je godinu dana ili više i taj se udio s oporavkom ne smanjuje. Visoke razine dugotrajne nezaposlenosti i nezaposlenosti mladih povećavaju rizik da će se osobe bez posla isključiti s tržišta rada, postupno izgubiti svoje vještine i zapošljivost te će stoga također negativno opteretiti potencijalni rast. Nezaposlenost mladih, iako još uvijek znatna, smanjuje se zahvaljujući nizu mjera koje su poduzete proteklih godina, uključujući mjerama u okviru Jamstva za mlade (6). Time se može djelomično objasniti zašto je udio mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju niži od prosjeka Unije. Portugal poduzima i mjere za pojednostavnjivanje aktivnih politika tržišta rada i rješavanje problema nezaposlenosti mladih. One obuhvaćaju uvođenje poticaja za zapošljavanje (olakšicama u području socijalne sigurnosti) u travnju 2017., usmjerenih na zapošljavanje mladih i dugotrajno nezaposlenih osoba na neodređeno vrijeme. Međutim, kako bi se osigurala učinkovita aktivacija dugotrajno nezaposlenih osoba ključno je da javne službe za zapošljavanje učinkovito surađuju sa socijalnim službama kako bi se bolje utvrdile i riješile potrebe te skupine. Važan korak u tom smjeru bilo bi otvaranje najavljenih servisa za zapošljavanje po načelu „sve na jednome mjestu”.

               (12)

               Prateći najavljeni raspored, vlada je u 2017. treću godinu za redom povećala minimalnu plaću. Očekuje se da će najnovije povećanje, u iznosu većem od očekivanog povećanja inflacije i prosječne produktivnosti, minimalnu plaću učiniti sve više obvezujućom, jer je udio obuhvaćenih zaposlenika u 2016. već iznosio petinu ukupno zaposlenih. Povećanja minimalne plaće doprinose smanjenju visokog siromaštva unatoč zaposlenju i mogu pozitivno utjecati na agregatnu potražnju. Međutim, mogu dovesti do rizika za zapošljavanje, osobito za niskokvalificirane osobe. Ti se rizici u sadašnjem kontekstu oporavka nisu materijalizirali, no i dalje su izazov. Vlada prati učinak kretanja minimalne plaće putem kvartalnih izvješća koja se objavljuju i o kojima se raspravlja sa socijalnim partnerima.

               (13)

               Portugal je zabilježio znatna poboljšanja svojih obrazovnih rezultata, što je vidljivo u najnovijim rezultatima istraživanja OECD-ova Programa za međunarodnu procjenu učenika (PISA). Portugal, međutim, ostaje među zemljama OECD-a s najvišim stopama ponavljanja razreda, što dokazano povećava rizik ranog napuštanja škole i znatno utječe na troškove obrazovanja. Ukupna razina vještina radne snage i dalje je među najnižima u Europi i koči inovacijski potencijal i konkurentnost zemlje. Nadalje, digitalne vještine i dalje su prepreka za unapređivanje vještina radne snage. Približno 22 % radne snage u Portugalu ne posjeduje digitalne vještine (većinom zato što ne upotrebljavaju internet redovito), što je približno dvaput više od prosjeka Unije. Vlada je poduzela mjere za promicanje obrazovanja odraslih i poticanje digitalnih vještina, prvenstveno uspostavljanjem programa „Qualifica” i pokretanjem nacionalne inicijative za digitalne vještine (Inicijativa INCoDe2030). Kako bi se osigurala njihova učinkovitost, bit će ključno da se njima pružaju kvalitetne mogućnosti za unapređivanje vještina i prekvalifikaciju radnika, u skladu s potrebama tržišta rada. Vlada je poduzela i niz mjera za potporu suradnje između visokoškolskih ustanova i poslovnog sektora, posebno u pogledu istraživačkih rezultata i aktivnosti. Međutim, strukture sveučilišta trebale bi se prilagoditi kako bi pogodovale ovoj suradnji.

               (14)

               Iako se situacija popravlja, visoka razina korporativnih loših kredita, uz nisku profitabilnost, izloženost rizicima državnog duga i slabe zaštitne slojeve kapitala, i dalje je izazov za bankovni sektor. Pogoršanje kvalitete imovine, posebice u korporativnom sektoru, negativno utječe na profitabilnost bankovnog sektora. To je jedan od faktora, zajedno sa slabim zaštitnim slojevima kapitala, koji ograničavaju produktivnu dodjelu kredita i ulaganja. Iako razina loših kredita opada, omjer loših kredita i dalje je visok (19,5 % u odnosu na 19,6 % na kraju 2015.) i još je u porastu za neke sektore gospodarstva, posebno za poduzeća aktivna u građevinskom gospodarskom sektoru i gospodarskom sektoru nekretnina. Poduzeti su određeni koraci za rješavanje visoke razine loših kredita. Ipak, još uvijek je potrebna sveobuhvatna strategija za osiguranje znatnog smanjenja razine lošeg duga, uključujući olakšavanje razvoja sekundarnih tržišta kako bi se bankama omogućilo da prodaju dijelove svojih portfelja u poteškoćama.

               (15)

               Kreditni uvjeti postupno se poboljšavaju na strani ponude i potražnje, ali pristup financiranju za MSP-ove i dalje treba poboljšati. Postotak portugalskih MSP-ova koji nisu uspjeli dobiti puni iznos zatraženih zajmova narastao je sa 34 % na 42 % u odnosu na prosjek Unije koji se smanjuje i koji je iznosio 30 % u 2016. Inovativna i konkurentna poduzeća sa snažnim potencijalom rasta imala bi koristi od lakšeg pristupa kapitalu. Time bi se smanjila njihova ovisnost o financiranju zaduživanjem i olakšao njihov pristup financiranju, a poduzećima omogućilo da se prošire i iziđu na međunarodno tržište. Razlika u trošku kapitala između investicija financiranih zaduživanjem i onih financiranih vlasničkim kapitalom u 2016. bila je peta najviša u Uniji i znatno iznad prosjeka Unije. Iako su promjene u poreznom režimu smanjile poticaje za financiranje zaduživanjem, prerano je da bi se mogao uočiti ikakav učinak na relativno visoku sklonost zaduživanju u području oporezivanja trgovačkih društava. U srpnju 2016. portugalska tijela pokrenula su program Capitalizar, osmišljen uglavnom za poticanje privatnih ulaganja. Programom se uspostavljaju nove kreditne linije za MSP-ove, osnivaju specijalizirani fondovi koji će sudjelovati u privatnim ulaganjima i uvode promjene poreznog režima za potporu ulaganjima. Istodobno, vlada je uspostavila još jedan program (Programa Semente) za osiguravanje financiranja za novosnovana poduzeća i mala poduzeća u njihovim početnim fazama (početni kapital). Program će im pomoći pojačati financiranje vlasničkim kapitalom davanjem poreznih olakšica pojedinačnim ulagačima koji kupe nove dionice u tim poduzećima u razdoblju od najviše tri godine. Očekuje se da će oba programa poboljšati financiranje poduzeća u Portugalu, pod uvjetom da se brzo i u potpunosti provedu.

               (16)

               Komisija je u siječnju 2017. u okviru paketa mjera za uklanjanje prepreka na tržištima usluga dala smjernice svim državama članicama o potrebi nacionalne reforme za reguliranje profesionalnih usluga s visokim potencijalom rasta i otvaranja radnih mjesta. Preporuke za reformu usmjerene su na širok raspon zahtjeva proizašlih iz komparativne analize temeljene na duhu i obavljenom radu u okviru postupka uzajamnog ocjenjivanja s državama članicama tijekom posljednje tri godine. Portugal je aktivno sudjelovao tom ocjenjivanju. Portugal u svojem nacionalnom akcijskom planu objašnjava da u idućim godinama ne očekuje veće izmjene zbog toga što se glavne reforme i revizija reguliranih profesija provode od 2011. Smjernice koje je dala Komisija nadopuna su ocjenjivanja u okviru europskog semestra 2017. posebno uzimajući u obzir zahtjeve koji su primjenjivi na te profesije. Postoje znatne regulatorne i administrativne prepreke u pristupu pružanju usluga u nekoliko sektora. Određene reforme usmjerene na građevinarstvo i najrestriktivnije poslovne usluge, uključujući regulirane profesije, dogovorene su tijekom programa financijske pomoći, no prekinute su ili su poništene. Podzakonski akti kojima se reguliraju određene profesije manje su ambiciozni od okvirnog zakona u smislu otvaranja tih profesija tržišnom natjecanju. Također izazivaju zabrinutost u pogledu izravnog ili neizravnog učinka ograničavanja tržišnog natjecanja na tržištu profesionalnih usluga.

               (17)

               Niske razine učinkovitosti i transparentnosti i dalje su prisutne u javnoj upravi Portugala. Tržišno natjecanje u postupku javne nabave i dalje je ograničeno. Unatoč napretku, još uvijek postoje nedostaci u pogledu transparentnosti i pouzdanosti podataka i postupaka u pogledu javne nabave. Transparentnost u pogledu koncesijskih ugovora i javno-privatnih partnerstava i dalje koče javni naručitelji kojima nedostaje stručnost za upravljanje složenim ugovorima. Upotreba postupka izravne dodjele u javnoj nabavi i dalje je visoka. Nedavno je pokrenuta revizija Zakonika o javnoj nabavi, a Komisija će pozorno pratiti njezinu provedbu. Administrativno opterećenje i nedostatak homogenih provedbenih praksi u zemlji odgađaju reformu postupaka. Unatoč određenom napretku prisutna su kašnjenja u pojednostavnjenju lokalnih i središnjih administrativnih postupaka te slaba koordinacija među različitim razinama javne uprave. Portugalske vlasti odobrile su novi program za pojednostavnjenje pod nazivom SIMPLEX+. On sadržava prilično ambiciozan paket mjera za građane i poduzeća. Te su mjere obećavajuće te je potrebno osigurati ranu provedbu paketa SIMPLEX+ kako bi program mogao početi imati djelotvoran učinak. Većina mjera uključenih u paket koje se odnose na poduzeća sada se počinju provoditi. Uspješnost pravosudnog sustava Portugala još uvijek je ispod prosjeka Unije. U Portugalu su pokazatelji učinkovitosti u predmetima građanskih, trgovačkih i poreznih sporova i dalje slabi. To negativno utječe na dinamiku poduzeća i privlačenje izravnih ulaganja iz inozemstva. Učinkovitost poreznih i upravnih sudova i dalje je izazov u smislu stope rješavanja predmeta, a postupci i dalje traju predugo. Još je uvijek potrebno do 40 mjeseci za zaključivanje sudskih stečajnih postupaka, što dovodi do sumnji oko učinkovitosti okvira SIREVE.

               (18)

               Portugal napreduje u povećanju transparentnosti i suzbijanju korupcije u javnoj upravi, no nema sveobuhvatnu strategiju. Čini se da je antikorupcija postala pravi prioritet državnog tužiteljstva te su uspostavljeni učinkovitiji postupci za upravljanje predmetima i resursima. Ipak, još nije jasno hoće li to utjecati na poboljšanja konačnih stopa kažnjavanja korupcije na visokoj razini i primjenu kazni koje sadržavaju bolje preventivne mjere. U pogledu preventivnog djelovanja, planovi za sprečavanje korupcije koji su sastavljeni za svaku javnu instituciju do sada su bili uglavnom samo formalne prirode. Nisu u potpunosti prilagođeni svakoj organizaciji niti su dopunjeni odgovarajućim praćenjem.

               (19)

               Komisija je u okviru europskog semestra 2017. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Portugala i objavila je u izvješću za tu zemlju za 2017. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2017. i Nacionalni program reformi za 2017. te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Portugalu u proteklim godinama. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Portugalu, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine Unije.

               (20)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2017., a njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (21)

               Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2017. i Program stabilnosti za 2017. Preporuke Vijeća u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku,

         PREPORUČUJE da Portugal 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               Osigurati trajno smanjenje prekomjernog deficita. U 2018. nastaviti s ulaganjem znatnog fiskalnog napora, u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, uzimajući u obzir potrebu za jačanjem oporavka koji je u tijeku i osiguravanjem održivosti javnih financija Portugala. Iskoristiti neočekivane prihode kako bi ubrzao smanjivanje udjela duga opće države u BDP-u. Pojačati nastojanja za proširenje opsega analize rashoda kako bi se njome obuhvatio značajan dio potrošnje opće države i to u različitim područjima politika. Pojačati kontrolu rashoda, troškovnu učinkovitost i odgovarajuću izradu proračuna, posebno u zdravstvenom sektoru, s naglaskom na smanjenje dugova u bolnicama, te osigurati održivost mirovinskog sustava. Povećati financijsku održivost poduzeća u državnom vlasništvu pravovremenim određivanjem ciljeva učinkovitosti za pojedine sektore u sklopu proračuna za 2018., ne bi li se poboljšao ukupni neto prihod poduzeća u državnom vlasništvu i smanjilo opterećenje državnog proračuna.

               2.

               Promicati zapošljavanje na neodređeno vrijeme, uključujući preispitivanjem pravnog okvira. Osigurati učinkovito uključivanje dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada. Zajedno sa socijalnim partnerima osigurati da kretanja minimalne plaće nemaju negativan utjecaj na zapošljavanje niskokvalificiranih radnika.

               3.

               Pojačati napore za čišćenje bilanci kreditnih institucija primjenom sveobuhvatne strategije uklanjanja loših kredita, uključujući pojačavanjem sekundarnog tržišta za lošu imovinu. Poboljšati pristup kapitalu, posebno za novoosnovana poduzeća te mala i srednja poduzeća.

               4.

               Provesti plan za daljnje smanjenje administrativnog opterećenja i ukloniti regulatorne prepreke u građevinarstvu i poslovnim uslugama do kraja 2017. Povećati učinkovitost rješavanja stečajnih i poreznih postupaka.

      Sastavljeno u Bruxellesu 11. srpnja 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         T. TÕNISTE

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  SL C 92, 24.3.2017., str. 1.

      (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (5)  Neto državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

      (6)  Preporuka Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Jamstva za mlade (SL C 120, 26.4.2013., str. 1.).

      (7)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 11. srpnja 2017. o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije za 2017.

text:
               9.8.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 261/105

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 11. srpnja 2017.
   o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije za 2017.
   (2017/C 261/23)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2017. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je Slovenija utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 9. i 10. ožujka 2017. Vijeće je 21. ožujka 2017. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”) (3).

               (2)

               Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Slovenija bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, koja je navedena u preporukama od 1. do 3. u nastavku.

               (3)

               Izvješće za Sloveniju za 2017. objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Slovenije u rješavanju preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke za tu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Slovenije u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, koji su također objavljeni 22. veljače 2017. U svojoj analizi Komisija je zaključila da u Sloveniji postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, osjetljiva su područja slabosti bankarskog sektora, korporativna zaduženost i fiskalni rizici. Zahvaljujući ponovnom rastu, neravnoteže se postupno ublažavaju. Korporativni se sektor znatno razdužio i ponovno su pokrenuta privatna ulaganja, među ostalim u obliku izravnih stranih ulaganja, iako su razine ulaznih inozemnih stranih ulaganja i dalje niske u odnosu na usporediva gospodarstva u regiji. Javni je dug dosegao vrhunac u 2015. i očekuje se njegovo smanjenje u sljedećim godinama. Osim napretka postignutog u području restrukturiranja bankarskog sektora, došlo je i do brzog pada udjela loših kredita te se očekuje da će se on i dalje smanjivati. Vlada je poduzela mjere potrebne za konsolidaciju i restrukturiranje bankarskog sektora te za bolje upravljanje poduzećima u državnom vlasništvu. Međutim, kako bi se riješio problem korporativnog duga i uklonile preostale slabosti financijskog sektora, osigurala dugoročna održivost javnih financija te poboljšalo poslovno okružje, potrebno je donijeti daljnje mjere politika.

               (4)

               Slovenija je 28. travnja 2017. dostavila svoj Program stabilnosti za 2017., a 3. svibnja 2017. svoj Nacionalni program reformi za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (5)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESI fondovi) za razdoblje 2014.–2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (6)

               Na Sloveniju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2017. očekuje da će se ukupni deficit povećati na 0,8 % BDP-a u 2017. te doseći suficit od 0,4 % BDP-a u 2020. Planira se ostvarenje srednjoročnog proračunskog cilja, odnosno strukturno uravnoteženog proračuna koji ne poštuje zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu, do 2020. Međutim, na temelju ponovno izračunanog (5) strukturnog salda srednjoročni proračunski cilj neće se ostvariti do kraja programa. Prema Programu stabilnosti za 2017. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 77,0 % BDP-a u 2017. te se nastaviti smanjivati do 67,5 % BDP-a u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je. Istodobno nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za potporu planiranim ciljevima od 2017. nadalje.

               (7)

               U Programu stabilnosti Slovenije za 2017. upućuje se na znatan učinak iznimnog priljeva izbjeglica na proračun u 2016. i 2017. te pružaju odgovarajući dokazi o opsegu i prirodi tih dodatnih proračunskih troškova. U skladu s podacima Komisije prihvatljivi dodatni rashodi za izniman priljev izbjeglica iznosili su 0,07 % BDP-a u 2016. Taj je iznos nepromijenjen u odnosu na nacrt proračunskog plana za 2017. kojim se potvrđuju projekcije Programa stabilnosti za 2016. U Programu stabilnosti za 2017. zatraženo je 0,07 % BDP-a, od čega će Komisija razmotriti učinak povećanja od 0,01 % BDP-a. Odredbama iz članka 5. stavka 1. i članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 uzimaju se u obzir ti dodatni rashodi jer su priljev izbjeglica i mjere sigurnosti povezani s neuobičajenim događajima, njihov je utjecaj na javne financije Slovenije znatan, a održivost ne bi bila ugrožena ako se dopusti privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Stoga, kako bi se u obzir uzeli ti dodatni proračunski troškovi, smanjena je potrebna prilagodba prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja za 2016. U pogledu 2017., konačna će se ocjena, uključujući prihvatljive iznose, izraditi u proljeće 2018. na temelju zabilježenih podataka koje su dostavila slovenska nadležna tijela.

               (8)

               Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Sloveniji da ostvari godišnju fiskalnu prilagodbu od najmanje 0,6 % BDP-a prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2017. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2017. postoji rizik određenog odstupanja od tog zahtjeva u 2017.

               (9)

               S obzirom na njezinu fiskalnu situaciju, a posebno razinu njezina duga, očekuje se da Slovenija 2018. ostvari dodatnu prilagodbu prema ostvarenju odgovarajućeg srednjoročnog proračunskog cilja. Prema zajednički dogovorenoj matrici prilagodbe u okviru Pakta o stabilnosti i rastu ta prilagodba trebala bi dovesti do stope nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (6) koja ne premašuje 0,6 %. To bi odgovaralo strukturnoj prilagodbi od 1 % BDP-a. Ne bude li promjene u politikama, postojat će rizik od znatnog odstupanja od tog zahtjeva u 2018. Predviđa se da će Slovenija poštovati pravilo o dugu u 2017. i 2018. Općenito, Vijeće smatra da Slovenija treba biti spremna poduzeti dodatne mjere u 2017. te da će u 2018. biti potrebno još takvih mjera kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1466/97, ocjenom proračunskih planova i rezultata trebao bi se uzeti u obzir proračunski saldo države članice s obzirom na cikličke uvjete. Kako se navodi u komunikaciji Komisije o europskom semestru 2017. koja prati ovogodišnje preporuke za pojedine zemlje, ocjenom nacrta proračunskog plana za 2018. i naknadnom ocjenom proračunskih rezultata za 2018. morat će se uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike kojim se doprinosi i jačanju oporavka koji je u tijeku i osiguravanju održivosti javnih financija Slovenije. U tom kontekstu Vijeće prima na znanje da Komisija namjerava izvršiti cjelovitu ocjenu u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, posebno s obzirom na cikličku situaciju u Sloveniji. Osim toga, konkretno u slučaju Slovenije postoji velika nesigurnost u pogledu cikličkog položaja zbog izrazito velikog pada gospodarstva u razdoblju 2008.–2013. te opsežnih strukturnih reformi i reformi financijskog sektora koje se trenutačno provode.

               (10)

               Zakonom o fiskalnom pravilu donesenim u srpnju 2015. uveden je srednjoročni proračunski okvir opće države. Za njegovu operativnost potrebne su određene izmjene Zakona o javnim financijama. Vlada se na početku obvezala na donošenje revidiranog Zakona o javnim financijama u roku od šest mjeseci nakon donošenja Zakona o fiskalnom pravilu. Međutim, taj se rok neprestano odgađao, tako da revidirani zakon još nije poslan parlamentu na razmatranje. Revidirani Zakon o javnim financijama jedan je od pravnih instrumenata kojima se u nacionalno zakonodavstvo prenosi Direktiva Vijeća 2011/85/EU (7), koju su države članice bile dužne prenijeti do kraja 2013. Članovi fiskalnog vijeća imenovani su 21. ožujka 2017.

               (11)

               Visok javni dug od 79,7 % BDP-a u 2016. slaba je točka javnih financija u Sloveniji. Slovensko stanovništvo stari brže nego stanovništvo u većini država članica. Slovenija se suočava s velikim rizicima za dugoročnu održivost javnih financija te od svih država članica ima najveći pokazatelj nedostatka dugoročne održivosti, što proizlazi iz predviđenog povećanja javnih rashoda povezanih s mirovinama te rashoda u području zdravstva i dugotrajne skrbi.

               (12)

               Vlada je predložila prijedloge reforme zdravstvenog sustava. Zakon o zdravstvenoj skrbi i zdravstvenom osiguranju, koji je u središtu reforme, poslan je u veljači 2017. na javnu raspravu, a planira ga se proslijediti Nacionalnoj skupštini do ljeta 2017. Važno je poštovati predviđeni vremenski raspored, tako da zakon može stupiti na snagu već u 2017. U prosincu 2016. predstavljeni su prijedlozi izmjena Zakona o zdravstvenoj djelatnosti i Zakona o pravima pacijenata te je donesen novi Zakon o ljekarničkoj djelatnosti. Preostale izazove čine upravljanje bolnicama i njihovo poslovanje, nadzorna uloga primarne skrbi u bolničkoj skrbi, sustavi plaćanja u bolnicama, procjene zdravstvene tehnologije i informatički sustavi. Osim toga, i dalje se nedovoljno iskorištavaju pogodnosti centralizirane javne nabave medicinskih proizvoda i usluga, a u pripremi je nova centralizirana javna nabava lijekova s pomoću koje bi javna nabava mogla postati transparentnija i isplativija. Napredak reforme dugotrajne skrbi također je velik izazov. Naime, u Sloveniji ne postoji integrirani sustav dugotrajne skrbi. Trenutačno se priprema pilot-projekt kojim bi se odredile potrebe dugotrajne skrbi.

               (13)

               U travnju 2016. vlada je donijela bijelu knjigu o mirovinama te pokrenula javnu raspravu o budućnosti mirovinskog sustava. Međutim, i dalje nema zakonodavnih prijedloga u tom području. Budući izazovi jesu osiguravanje dugoročne održivosti i adekvatnosti mirovinskog sustava prilagođavanjem zakonske dobi za umirovljenje dužem očekivanom životnom vijeku i promicanjem kasnijeg umirovljenja te povećanje opsega dopunskog mirovinskog osiguranja kako bi se na primjeren način uzela u obzir promjenjivost karijera te smanjili rizici od siromaštva u starijoj dobi.

               (14)

               Situacija na tržištu rada i socijalni trendovi nastavili su se poboljšavati. Otvaranje radnih mjesta je u porastu, a nezaposlenost se smanjuje. Smanjio se broj osoba suočenih s rizikom od siromaštva i socijalne isključenosti, no taj je broj za starije osobe i dalje iznad prosjeka Unije. Zbog poboljšane situacije na tržištu rada pruža se mogućnost zapošljavanja starijih radnika, no njihove su stope sudjelovanja i dalje niske. Posljednjih godina sve češće se odlazi u mirovinu iz sustava osiguranja za slučaj nezaposlenosti. Dugotrajna nezaposlenost i dalje je veća od razina zabilježenih prije krize, a dugotrajno nezaposleni čine više od polovine svih nezaposlenih. Više od 40 % svih dugotrajno nezaposlenih osobe su starije od 50 godina, a gotovo polovina njih nezaposleni su dvije godine ili više. Pripremljeni su analiza i akcijski plan u cilju povećavanja stope zaposlenosti starijih radnika i o njima se raspravljalo sa socijalnim partnerima. Pravovremenom provedbom akcijskog plana može se pomoći pri boljem uključivanju starijih radnika na tržište rada. Stopa zaposlenosti niskokvalificiranih radnika i dalje je niska te je daleko ispod razine zabilježene prije krize i prosjeka Unije. U planu provedbe aktivne politike tržišta rada donesenom u siječnju 2016. nastavlja se s primjenom postojećeg pristupa, a izdaci u tom području i dalje su niski. Stariji i niskokvalificirani radnici i dalje su nedovoljno zastupljeni u mjerama aktivne politike tržišta rada. Unatoč reformi iz 2013., segmentacija tržišta rada i dalje je izazov.

               (15)

               Premda je razina loših kredita još visoka, ona se znatno smanjuje. Središnja banka Slovenije provela je brojne mjere kojima se banke potiču da na održiv način smanje svoje loše kredite. Popuštaju pritisci na smanjenje duga, ali se nastavljaju smanjivati kreditni tokovi prema poduzećima. Napredak u smanjenju duga neujednačeno se odvijao u pojedinačnim poduzećima. Spajanjem triju banaka u 2016. napreduje konsolidacija i restrukturiranje bankarskog sektora. Slovenija se obvezala prodati najmanje 50 % svojeg udjela u vlasništvu najveće banke u državnom vlasništvu do 31. prosinca 2017. i dodatnih 25 % minus jednu dionicu do 31. prosinca 2018. Revizijama zakonodavnog okvira dodatno se ojačao kapacitet korporativnog restrukturiranja Društva za upravljanje bankarskom imovinom. Razina loših kredita i dalje je visoka među MSP-ima. Kako bi se riješilo to pitanje, uz pomoć Svjetske banke pripremljen je sustavni pristup za izlazak MSP-ova iz loših kredita. Osim toga, vlada je donijela zakon o osnivanju središnjeg kreditnog registra radi učinkovitijeg upravljanja rizikom i smanjenja rizika zaduženosti.

               (16)

               Pristup kreditno sposobnih poduzeća alternativnim izvorima financiranja vrlo je ograničen. Slovenski poduzetnički fond te Slovenska izvozna i razvojna banka (SID banka) uglavnom su uveli nove dužničke instrumente za MSP-e, među ostalim mikrokredite. Slovenski poduzetnički fond proveo je 2016. program početnog kapitala kojim se koristi otprilike 50 MSP-a. Drugi alternativni financijski instrumenti, uključujući rizični i vlasnički kapital uz korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova, mogli bi biti velik izvor dodatnog financiranja, ali se uglavnom još ne iskorištavaju.

               (17)

               Provodi se strategija razvoja javne uprave 2015.–2020. te je ostvaren određen napredak. Međutim, određene se mjere odgađaju, primjerice donošenje Zakona o državnim službenicima. Ocjenjuje se da se vladinim programom smanjivanja administrativnog opterećenja od 2009. do 2015. uštedjelo ukupno 365 milijuna EUR, te se provelo gotovo 60 % od 318 mjera smanjivanja administrativnog opterećenja. Međutim, složeni i dugi administrativni postupci i dalje koče privatna ulaganja, posebno u području građevinarstva i prostornog planiranja. Unatoč dodatnom poboljšanju učinkovitosti i kvalitete pravosudnog sustava, u trgovačkim predmetima i dalje se dugo čeka na prvo saslušanje, a tužbe se ne mogu podnijeti u elektroničkom obliku. Premda su donesene određene ključne reforme za borbu protiv korupcije, kao što je program nulte tolerancije na korupciju, percepcija korupcije i dalje je negativna, a čini se da utječe na poslovne odluke. Nakon početnog napretka u modernizaciji reguliranja profesija, reforme su se usporile. Uklanjanjem ograničenja u odnosu na reguliranje profesija moglo bi se doprinijeti konkurentnosti na tržištima tih profesija.

               (18)

               Državno uplitanje u gospodarstvo i dalje je veliko unatoč programu privatizacije pokrenutom u 2013. U Sloveniji je država najveći poslodavac, upravitelj imovinom i korporativni dužnik. Visoka razina državnog vlasništva i slabo korporativno upravljanje imali su velike fiskalne i ekonomske posljedice. One su u razdoblju 2007.–2014. procijenjene na 13 milijardi EUR, odnosno otprilike jednu trećinu BDP-a, uglavnom zbog stabilizacijskih mjera financijskog sektora i izgubljene dobiti poduzeća u državnom vlasništvu u odnosu na usporediva poduzeća u privatnom sektoru. Rezultati poduzeća u državnom vlasništvu počeli su se poboljšavati kao rezultat novog sustava korporativnog upravljanja, ali su rizici i dalje prisutni. Do kraja 2015. rezultati su upućivali na veću profitabilnost poduzeća kojima upravlja Slovenski državni holding, premda nisu ostvarila prijelazni cilj iz strategije upravljanja. Vlada je u siječnju 2017. potvrdila plan upravljanja imovinom za 2017. u kojem su kvantificirani pokazatelji uspješnosti pojedinačnih poduzeća u državnom vlasništvu i ažuriran popis imovine za prodaju. Istodobno se još čeka na reviziju strategije upravljanja imovinom, koju je parlament potvrdio 2015., jer je vlada odgodila svoju odluku za drugu polovinu 2017. Premda je novi predsjednik upravnog odbora imenovan krajem veljače 2017., nadzorni odbor još nije uspostavljen.

               (19)

               Komisija je u okviru europskog semestra 2017. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Slovenije i objavila je u izvješću za tu zemlju za 2017. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2017. i Nacionalni program reformi za 2017. te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Sloveniji u proteklim godinama. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Sloveniji, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine Unije.

               (20)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2017., a njegovo je mišljenje (8) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (21)

               Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2017. i Program stabilnosti za 2017. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 3. u nastavku,

         PREPORUČUJE da Slovenija 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               U 2018. nastaviti s ulaganjem znatnog fiskalnog napora, u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, uzimajući u obzir potrebu za jačanjem oporavka koji je u tijeku i osiguravanjem održivosti javnih financija Slovenije. Donijeti i provesti predloženu reformu zdravstvenog sustava te donijeti planiranu reformu sustava dugotrajne skrbi, povećanjem troškovne učinkovitosti i dostupnosti te jačanjem kvalitetne skrbi. U potpunosti iskoristiti potencijal centralizirane javne nabave u sektoru zdravstva. Donijeti mjere potrebne za osiguravanje dugoročne održivosti i adekvatnosti mirovinskog sustava.

               2.

               Pojačati napore za povećanje zapošljivosti niskokvalificiranih i starijih radnika, osobito s pomoću ciljanih mjera cjeloživotnog učenja i mjera aktivacije.

               3.

               Poboljšati uvjete financiranja, uključujući olakšavanjem trajnog rješavanja loših kredita i pristupa alternativnim izvorima financiranja. Osigurati potpunu provedbu strategije društva za upravljanje bankarskom imovinom. Smanjiti administrativno opterećenje poduzeća koje proizlazi iz propisa o prostornom planiranju i građevinskih dozvola te osigurati dobro upravljanje poduzećima u državnom vlasništvu.

      Sastavljeno u Bruxellesu 11. srpnja 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         T. TÕNISTE

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  SL C 92, 24.3.2017., str. 1.

      (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (5)  Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

      (6)  Neto državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

      (7)  Direktiva Vijeća 2011/85/EU od 8. studenoga 2011. o zahtjevima za proračunske okvire država članica (SL L 306, 23.11.2011., str. 41.).

      (8)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2016. o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2016.

text:
               18.8.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 299/49

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 12. srpnja 2016.
   o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2016.
   (2016/C 299/12)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2016. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Mađarska utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)

               Izvješće za Mađarsku za 2016. objavljeno je 26. veljače 2016. U njemu je ocijenjen napredak Mađarske u provedbi preporuka za Mađarsku koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak Mađarske u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 8. ožujka 2016. predstavila rezultate detaljnog preispitivanja. U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Mađarskoj ne postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, iako su velike potrebe povezane s produljenjem roka otplate vanjskog duga i udio loših kredita i dalje razlozi za zabrinutost, smanjeni su rizici povezani s vanjskim i unutarnjim obvezama.

               (3)

               Mađarska je 29. travnja 2016. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2016. i svoj Program konvergencije za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera koje povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               U Programu konvergencije navodi se znatan učinak iznimnog priljeva izbjeglica na proračun, a u dodatku od 6. svibnja pružaju se odgovarajući dokazi o opsegu i prirodi tih dodatnih proračunskih troškova. Prema ocjeni Komisije prihvatljivi dodatni rashodi iznosili su 0,04 % BDP-a u 2015., a trenutačno se u 2016. ne očekuju dodatni troškovi. Odredbama iz članka 5. stavka 1. i članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 uzimaju se u obzir ti dodatni rashodi jer je priljev izbjeglica izvanredan događaj, a njegov utjecaj na javne financije Mađarske je znatan te održivost ne bi bila ugrožena ako se dopusti odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju. Stoga, kako bi se u obzir uzeli ti troškovi, smanjena je potrebna prilagodba prema srednjoročnom proračunskom cilju za 2015. Završna ocjena u pogledu mogućeg dodatnog odstupanja u 2016., uključujući i prihvatljive iznose, bit će pripremljena u proljeće 2017. na temelju zabilježenih podataka koje su dostavila mađarska nadležna tijela.

               (6)

               Mađarska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu i pravilom o dugu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2016. planira povećanje ukupnog deficita na 2,4 % BDP-a u 2017. i nakon toga postupno smanjenje na 1,2 % BDP-a do 2020. Vlada planira postupno poboljšanje strukturnog salda kako bi ostvarila svoj revidirani srednjoročni proračunski cilj – strukturni deficit od 1,5 % BDP-a do 2019. Međutim, ponovno izračunani (4) strukturni deficit ostao bi viši od srednjoročnog proračunskog cilja. Prema Programu konvergencije očekuje se da će se udio državnog duga u BDP-u postupno smanjiti sa 75,3 % u 2015. na ispod 65 % u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uglavnom je uvjerljiv do 2017., a nakon toga sve je povoljniji. Mjere potrebne za postizanje planiranog ciljanog deficita od 2017. nadalje nisu dovoljno utvrđene, osobito za razdoblje nakon 2017. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2016. postoji velik rizik od znatnog odstupanja od potrebne prilagodbe u 2016. te, ne bude li promjene u politikama, u 2016. i 2017. zajedno. Istodobno se predviđa da će Mađarska ispuniti zahtjeve referentnog mjerila za smanjenje duga u 2016 i 2017. Na temelju ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2016., Vijeće smatra da postoji rizik od toga da Mađarska neće biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će radi osiguranja usklađenosti za obje godine biti potrebno donijeti dodatne mjere.

               (7)

               Unutarnje su financijske neravnoteže smanjene, a bankovni je sustav manje osjetljiv, no izazovi i dalje postoje. Znatan je napredak ostvaren u smanjenju duga privatnog sektora, u kojem su u prošlosti uglavnom prevladavale strane valute. Kreditiranje kućanstava pokazuje znakove oporavka, ali još mora doći do preokreta u korporativnom kreditiranju. Profitabilnost bankovnog sektora počela se oporavljati, čemu pogoduje sve povoljnije gospodarsko okruženje i ublažavanje prethodnih politika u pogledu oporezivanja banaka. Međutim, banke su oprezne u pogledu kreditiranja iako su dobro kapitalizirane i s visokim stupnjem likvidnosti. Glavni izazov koji banke još moraju riješiti jest smanjenje i dalje visokog udjela loših kredita koji sprečavaju nova kreditiranja i opterećuju stvaranje profita. Rizici nepredviđenih obveza povezani sa sve većim državnim vlasništvom u bankovnom sektoru i dalje su visoki.

               (8)

               Usprkos nedavnim znatnim poboljšanjima poreznih politika i porezne uprave oslanjanje Mađarske na sektorske poreze i dalje potencijalno sprečava ulaganja. Selektivna priroda tih poreza uzrokuje poremećaje u sektorima. Iako i dalje postoji nekoliko sektorskih poreza, namet na kreditne institucije znatno je smanjen, a progresivne su stope naknada za nadzor hrane ukinute. Porezni klin na rad za osobe s niskim primanjima i dalje je visok, posebno za osobe bez djece. To može negativno utjecati na njihovu zapošljivost, a može i ograničiti ulaganja. Poduzete su mjere smanjenja poreznog klina (uključujući smanjenje jedinstvene stope poreza za porez na osobni dohodak od jednog postotnog boda i povećanje obiteljske porezne olakšice za zaposlene osobe s dvoje djece). Međutim, mjere nisu dovoljno dobro usmjerene kako bi imale bitniji učinak za osobe s niskim primanjima. Postoji mogućnost preusmjeravanja oporezivanja s rada na područja koja manje štete rastu. Doneseno je nekoliko mjera poboljšanja usklađenosti i smanjenja troškova usklađivanja iako su troškovi porezne discipline i dalje visoki. Usprkos poboljšanjima proteklih godina Mađarska i dalje mora raditi na poboljšanju učinkovitosti ubiranja poreza. Vlada je najavila veliku institucijsku reformu koja će se pokrenuti u 2016. i koja je usmjerena na poboljšanje učinkovitosti porezne uprave.

               (9)

               Ograničen napredak postignut je u pogledu promicanja tržišnog natjecanja i transparentnosti u postupku javne nabave (primjerice donošenjem novog zakona o javnoj nabavi, za koji još treba ocijeniti usklađenost sa zakonodavstvom EU-a), ali nepredvidive regulatorne izmjene i administrativno opterećenje otežavaju privatno poslovanje i ulaganja. Velik broj neobjavljenih pregovaračkih postupaka i ugovora dodijeljenih na temelju samo jedne ponude pokazuje da je razina tržišnog natjecanja u javnoj nabavi i dalje niska. Vlada je u svibnju 2016. predstavila strategiju e-nabave. Potrebno je pratiti njezinu provedbu i učinak na poboljšanje učinkovitosti i transparentnosti, a opasnost od korupcije i dalje postoji. Potrebne su izmjene kako bi novi Nacionalni akcijski program za suzbijanje korupcije (NAP) za razdoblje 2015. – 2018. bio učinkovitiji u sprečavanju korupcije u javnim ustanovama i primjeni odvraćajućih sankcija. Vlada nije obnovila prije preuzetu obvezu da će revidirati zakon o zviždačima iz 2013., u kojem nedostaju odredbe kojima bi se na odgovarajući način zviždači zaštitili od odmazde. Planovi u okviru NAP-a da se revidira sustav imovinskih kartica nisu dovoljno ambiciozni, a novim zakonodavnim izmjenama iz 2015. uvedena su dodatna ograničenja javnog pristupa informacijama. Vlada je poduzela mjere smanjenja administrativnog opterećenja, ali mađarski restriktivni propisi u uslužnom sektoru i nestabilno regulatorno okružje i dalje su izvor zabrinutosti za poduzeća te stvaraju neizvjesnost za ulagače. Ograničenja u pogledu osnivanja poduzeća i operativna ograničenja u maloprodajnom sektoru znatne su prepreke ulasku na tržište i širenju. Marže u mađarskom maloprodajnom sektoru treće su po visini u Uniji i u posljednjih deset godina sve više rastu, dok je pokazatelj učinkovitosti dodjele sredstava među najnižima u Uniji.

               (10)

               Nedavni su pomaci na tržištu rada u Mađarskoj povoljni, a nezaposlenost je pala na razinu prije krize. Otvaranje radnih mjesta u privatnom sektoru ubrzava se, ali je smanjenju nezaposlenosti doprinio i program javnih radova. Taj je program glavna aktivna politika tržišta rada u Mađarskoj. Njegov se proračunski trošak u posljednjih pet godina povećao za više od četiri puta. Međutim, čini se da se programom nedovoljno poboljšava ponovno uključivanje sudionika na otvoreno tržište rada. U prvoj polovini 2015. stopa uspješnog prelaska iz programa u redovito zaposlenje iznosila je 13,1 %, ali se oko 60 % sudionika koji su u tom razdoblju izišli iz programa vratilo u program u roku od 180 dana. To uvelike dovodi do rizika da se sudionici nađu zatvorenima u tom programu, posebno za niskokvalificirane radnike i osobe u regijama u nepovoljnom položaju. Iako je program usmjeren na dugotrajno nezaposlene, niskokvalificirane i nezaposlene koji žive u regijama u nepovoljnom položaju, 47 % sudionika u 2015. imalo je srednje ili visoko obrazovanje. Omjer nezaposlenih osoba koje sudjeluju u javnim radovima znatan je i u regijama s uspješnim tržištima rada. Čini se da će zbog nedavne reforme javne službe za zapošljavanje program postati manje učinkovit. Administrativna složenost mehanizama upravljanja – nadležnost za javnu službu za zapošljavanje trenutačno dijele četiri ministarstva, mogla bi znatno ugroziti učinkovito upravljanje i povećanu usmjerenost na rezultate. Najdulje razdoblje primanja naknada za nezaposlenost iznosi tri mjeseca, najkraće je u Uniji i znatno je kraće od razdoblja koje je u prosjeku potrebno za pronalaženje posla. Pokazatelji siromaštva popravljaju se, ali su i dalje visoki, posebno među najugroženijim skupinama, a to su Romi i djeca. Pokrivenost odgovarajućom socijalnom pomoći i dalje treba rješavati, a posljednjim bi se reformama još više mogli ograničiti uvjeti pristupa brojnim naknadama.

               (11)

               Prosječna uspješnost mađarskih učenika u osnovnim vještinama u okviru OECD-ova Programa za međunarodnu procjenu učenika (PISA) iz 2012. ispod je prosjeka EU-a, a udio učenika s lošim rezultatima povećao se u razdoblju od 2009. do 2012. Utjecaj društveno-gospodarske pozadine i položaja škole na rezultate obrazovanja među najvećima je u Uniji. Selektivnost obrazovnog sustava povećava razlike u uspješnosti učenika u različitim vrstama škola i te se razlike s vremenom povećavaju. Nedostatak jednakog pristupa kvalitetnom redovitom obrazovanju posebno je izražen među romskim stanovništvom. Uz iznimku predškolskog obrazovanja koje se posljednjih godina znatno poboljšalo, razlike u stopama završetka obrazovanja između romskog i neromskog stanovništva i dalje su velike na svim ostalim razinama obrazovanja, odnosno u osnovnom, srednjem i visokom obrazovanju. Rano napuštanje školovanja i dalje je učestalo među Romima. Mađarska je uvela niz mjera kojima želi učinkovitije suzbiti postizanje loših rezultata. Međutim, važni podaci o provedbi tih mjera nisu dostupni, što otežava procjenu njihova mogućeg učinka. Još nije razvijen sustavan pristup promicanju uključivog redovitog obrazovanja. Najavljeni provedbeni plan strategije ranog napuštanja školovanja još nije objavljen. Prijelaz između različitih oblika i stupnjeva obrazovanja i dalje je otežan, a provedba nedavnih reformi strukovnog obrazovanja trebala bi se usmjeriti na olakšavanje prijelazâ.

               (12)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu mađarske ekonomske politike te ju je objavila u Izvješću za Mađarsku za 2016. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Mađarskoj u proteklim godinama. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Mađarskoj nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog gospodarskog upravljanja EU-om pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 3. u nastavku.

               (13)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje (5) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

         PREPORUČUJE Mađarskoj da u 2016. i 2017. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.

               Zbog velikog rizika od znatnog odstupanja ostvariti godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,3 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2016. i 0,6 % BDP-a u 2017., poduzimanjem potrebnih strukturnih mjera, osim ako se srednjoročni proračunski cilj ostvari uz niži napor.

               2.

               Dalje smanjivati sektorske poreze i porezni klin za osobe s niskim primanjima. Pojačati transparentnost i tržišno natjecanje u postupku javne nabave s pomoću e-nabave, češćom objavom poziva na nadmetanje i dodatnim poboljšanjem okvira za borbu protiv korupcije. Poboljšati regulatorno okružje u uslužnom i maloprodajnom sektoru ublažavanjem restriktivnih propisa i osiguravanjem predvidivosti.

               3.

               Olakšati prelazak iz programa javnih radova na primarno tržište rada i pojačati ostale aktivne politike tržišta rada. Poboljšati pokrivenost odgovarajućom socijalnom pomoći i naknadama za nezaposlenost. Poduzeti mjere radi poboljšanja rezultata obrazovanja i povećati sudjelovanje ugroženih skupina u uključivom redovitom obrazovanju, prije svega Roma.

      Sastavljeno u Bruxellesu 12. srpnja 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. KAŽIMÍR

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

      (3)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (4)  Strukturni saldo, prema novom izračunu Komisije, na temelju informacija u Programu konvergencije, prema usuglašenoj metodologiji.

      (5)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 11. srpnja 2017. o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Švedske za 2017.

text:
               9.8.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 261/119

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 11. srpnja 2017.
   o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Švedske za 2017.
   (2017/C 261/26)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2017. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrdila da je Švedska jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)

               Izvješće za Švedsku za 2017. objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Švedske u rješavanju preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke za tu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Švedske u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, koji su također objavljeni 22. veljače 2017. U svojoj analizi Komisija je zaključila da u Švedskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, kontinuirani rast cijena stambenih nekretnina s već precijenjenih početnih razina i kontinuirani rast duga kućanstava predstavljaju rizik od nepravilnog ispravljanja neravnoteža. Iako se čini da su banke adekvatno kapitalizirane, nepravilno ispravljanje neravnoteža moglo bi utjecati i na financijski sektor jer su banke sve izloženije hipotekama kućanstava. U takvim bi slučajevima moglo doći do učinka prelijevanja na susjedne zemlje jer su švedske bankarske grupacije sustavno važne za nordijsko-baltičku regiju. Švedska nadležna tijela vrlo su svjesna sve većih rizika i posljednjih su godina poduzete mjere za ograničavanje rasta hipotekarnog duga i povećanje stanogradnje. Međutim, dosad provedene mjere politika nisu bile dovoljne za rješavanje problema preopterećenja u sektoru stambenih nekretnina. Općenito gledano, još postoje nedostaci u području politika koje se odnose na oporezivanje stambenih nekretnina, na makrobonitetni okvir te na uklanjanje uskih grla u području nove stambene ponude i prepreka učinkovitoj uporabi postojećih stambenih objekata.

               (3)

               Švedska je 28. travnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017. i svoj Program konvergencije za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (4)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESI fondovi) za razdoblje 2014.–2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Švedska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2017. planira ostvariti suficit od 0,3 % BDP-a u 2017. te tijekom programskog razdoblja nastaviti ispunjavati srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 1 % BDP-a. Prema Programu konvergencije za 2017. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u 2017. smanjiti na 39,5 % te se nastaviti smanjivati do 31,4 % u 2020. Snažan gospodarski rast i zdrave javne financije trebali bi biti glavni pokretači smanjenja udjela duga opće države u BDP-u. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2017. predviđa se da će strukturni saldo bilježiti suficit od 0,4 % BDP-a u 2017. i suficit od 0,8 % BDP-a u 2018., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Na temelju ocjene programa konvergencije za 2017. i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2017. Vijeće smatra da će prema procjenama Švedska 2017. i 2018. ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (6)

               Dug kućanstava i dalje raste u odnosu na već visoke početne razine. Taj se dug u 2016. povećao za 7,1 %, čime se približio udjelu od 86 % BDP-a i približno 180 % raspoloživog dohotka, a uzrokovao ga je prije svega veći broj hipotekarnih kredita povezan s kontinuiranim rastom cijena stambenih nekretnina. Raspodjela razina duga postala je sve više nejednaka, s povećanim udjelom kućanstava s novim hipotekarnim kreditom (16,4 % u 2016.), koji su se zadužili čak do razine od 600 % svojeg raspoloživog dohotka. Vlada je poduzela određene bitne makrobonitetne mjere, uključujući uvođenje u 2016. novog zahtjeva za otplatu novih hipotekarnih kredita, ali je i dalje nejasno hoće li te mjere imati dovoljan učinak u srednjoročnom razdoblju. Vlada je u veljači 2017. pokrenula zakonodavni postupak za povećanje zakonskih ovlasti makrobonitetnog tijela kako bi osigurala da u budućnosti ono može pravodobno uvesti moguće makrobonitetne mjere i upotrijebiti širi raspon alata. Očekuje se da će te zakonodavne izmjene stupiti na snagu do veljače 2018. Prilagodbom fiskalnih poticaja, primjerice postupnim ograničavanjem poreznog odbitka za plaćanja hipotekarnih kamata ili povećanjem periodičnih poreza na nepokretnu imovinu, doprinijelo bi se ograničavanju rasta duga kućanstava, ali vlada nije ostvarila napredak u tom smislu.

               (7)

               U Švedskoj su od sredine 1990.-ih godina brzo i kontinuirano rasle cijene stambenih nekretnina. Te cijene i dalje brzo i kontinuirano rastu, osobito u glavnim urbanim područjima. Među glavnim pokretačima tog rasta velikodušne su porezne olakšice za vlasništvo nad stambenim nekretninama i hipotekarne kredite, prilagodljivi kreditni uvjeti zajedno s relativno niskim stopama otplate hipotekarnih kredita i trenutačan manjak stambene ponude. Taj je manjak povezan sa strukturnim nedostacima na tržištu stambenih nekretnina. Gradnja stambenih objekata i dalje je u porastu, ali ni približno ne udovoljava novim potrebama izgradnje. Vladin plan za tržište stambenih nekretnina od 22 točke usmjeren je na uklanjanje određenih temeljnih uzroka manjka stambenih nekretnina, a uključuje mjere za povećanje količine dostupnog zemljišta za izgradnju, smanjenje građevinskih troškova i skraćivanje rokova za postupke planiranja. Međutim, nekim drugim strukturnim nedostacima, kao što je slabo tržišno natjecanje u građevinskom sektoru, nije posvećena odgovarajuća pozornost. Manjak stambenih nekretnina pogoršan je preprekama koje onemogućuju učinkovitu upotrebu postojećih zaliha stambenih nekretnina. Švedsko strogo regulirano tržište najma nekretnina stvara učinke ograničavanja pristupa (lock-in) i podjele na „uključene/isključene” (insider/outsider), no nisu poduzete značajne mjere politike kako bi se u određivanje najamnina uvelo više fleksibilnosti. Na tržištu stanova u kojima žive njihovi vlasnici relativno visok porez na kapitalne dobitke smanjuje mobilnost vlasnika stanova. Uvedena je privremena reforma pravila za odgodu poreza na kapitalne dobitke pri transakcijama s nepokretnom imovinom, ali vjerojatno će imati samo ograničen učinak. Nedostatak dostupnih i povoljnih stambenih nekretnina može ograničiti i mobilnost na tržištu rada i učinkovitu integraciju migranata na tržište rada te doprinijeti međugeneracijskoj nejednakosti.

               (8)

               Švedska je 2016. imala jednu od najviših stopa zaposlenosti u Uniji (81,2 %) te je istodobno bilježila jednu od najnižih stopa dugotrajne nezaposlenosti. No još uvijek postoje izazovi, primjerice integriranje niskokvalificiranih osoba i migranata iz zemalja izvan EU-a na tržište rada te premošćivanje znatnog jaza u pogledu zaposlenosti žena rođenih izvan EU-a. Švedska je uložila znatan napor u prihvat tražitelja azila i integraciju izbjeglica i drugih imigranata. Moguća su daljnja poboljšanja jer je u 2016. samo trećina sudionika uvodnog programa bila zaposlena ili se obrazovala 90 dana nakon završetka programa te još nedostaju sveobuhvatni pristup i upravljanje u pogledu odgovarajućeg priznavanja kvalifikacija.

               (9)

               Prema rezultatima OECD-ova Programa za međunarodnu procjenu učenika (PISA) iz 2015. stjecanje osnovnih vještina petnaestogodišnjaka poboljšalo se nakon više godina sve lošijih rezultata. Ipak, udio učenika sa slabijim rezultatima i dalje je blizak prosjeku Unije, a jaz u uspješnosti povezan sa socijalno-ekonomskim položajem učenika proširio se. Mjere koje je vlada pokrenula za poboljšanje školskih rezultata i jednakosti zahtijevaju pomno praćenje, zajedno s inicijativama kojima je cilj integrirati novopridošle učenike-migrante u školski sustav.

               (10)

               Komisija je u okviru europskog semestra 2017. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Švedske i objavila je u izvješću za tu zemlju za 2017. Ocijenila je i Program konvergencije za 2017. i Nacionalni program reformi za 2017. te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Švedskoj u proteklim godinama. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Švedskoj, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine Unije.

               (11)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2017., a njegovo je mišljenje (4) da se očekuje da će Švedska ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (12)

               Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2017. i Program konvergencije za 2017. Njegove su preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene u preporuci 1. u nastavku,

         PREPORUČUJE da Švedska 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               Ukloniti rizike povezane s dugom kućanstava, osobito postupnim ograničavanjem poreznog odbitka za plaćanja hipotekarnih kamata ili povećanjem periodičnih poreza na nepokretnu imovinu uz istodobno ograničavanje kreditiranja pri pretjeranom omjeru duga i dohotka. Promicati ulaganje u stambene nekretnine i poboljšati učinkovitost tržišta stambenih nekretnina, među ostalim uvođenjem veće fleksibilnosti pri određivanju cijena najma te revizijom strukture poreza na kapitalne dobitke.

      Sastavljeno u Bruxellesu 11. srpnja 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         T. TÕNISTE

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (4)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Komisije оd 27. studenoga 2013. o pravu na pravnu pomoć za osumnjičene ili optužene osobe u kaznenom postupku

text:
               24.12.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 378/11

         PREPORUKA KOMISIJE
   оd 27. studenoga 2013.
   o pravu na pravnu pomoć za osumnjičene ili optužene osobe u kaznenom postupku
   2013/C 378/03
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               Cilj je ove Preporuke jačati pravo na pravnu pomoć za osumnjičene ili optužene osobe u kaznenom postupku i za tražene osobe u postupcima na temelju europskog uhidbenog naloga u skladu s Okvirnom odlukom Vijeća 2002/584/PUP (1) u cilju nadopune i učinkovitog ostvarivanja prava na pristup odvjetniku kako je predviđeno u Direktivi 2013/48/EU Europskog parlamenta i Vijeća (2).

               (2)

               Pravo na pravnu pomoć u kaznenom postupku sadržano je u članku 47. stavku 3. Povelje o temeljnim pravima Europske unije („Povelja”) i u članku 6. stavku 3. točki (c) Europske konvencije o ljudskim pravima („EKLJP”). Priznato je i u članku 14., stavku. 3. točki (d) ICCPR-a. Temeljna načela na kojima bi se trebao temeljiti sustav pravne pomoći navedena su u Načelima i smjernicama Ujedinjenih naroda o pristupu pravnoj pomoći u sustavima kaznenog pravosuđa, koje je Glavna skupština donijela 20. prosinca 2012.

               (3)

               Područje primjene i sadržaj prava na pristup odvjetniku utvrđeni su u Direktivi 2013/48/EU i ništa se u ovoj Preporuci ne smije tumačiti kao ograničenje prava predviđenih u toj Direktivi.

               (4)

               Osumnjičena ili optužena osoba u kaznenom postupku ima pravo pristupa odvjetniku od trenutka kada ju nadležno tijelo obavijesti, službenim putem ili na neki drugi način, da je osumnjičena ili optužena za počinjenje kaznenog djela i bez obzira je li lišena slobode. To se pravo primjenjuje do okončanja postupka, odnosno, konačne odluke o pitanju je li osumnjičena ili optužena osoba počinila kazneno djelo, uključujući, ako je primjenjivo, izricanje kazne i rješavanje žalbe. Isti rokovi trebali bi se primjenjivati na pravo na pravnu pomoć.

               (5)

               Pojam „odvjetnik” u ovoj Preporuci odnosi se na bilo koju osobu koja je, u skladu s nacionalnim pravom, kvalificirana i ovlaštena, uključujući putem akreditacije ovlaštenog tijela, davati pravne savjete i pomoć osumnjičenim ili optuženim osobama.

               (6)

               „Pravna pomoć” znači financijska sredstva i pomoć države članice kojom se osigurava učinkovito ostvarivanje prava na pristup odvjetniku. Financijskim sredstvima trebali bi se pokriti troškovi obrane i postupaka za osumnjičene ili optužene osobe u kaznenom postupku i tražene osobe u postupcima na temelju europskog uhidbenog naloga.

               (7)

               Osumnjičene ili optužene osobe i tražene osobe koje nemaju dovoljno financijskih sredstava da pokriju neke ili sve troškove obrane i postupka trebale bi imati pristup pravnoj pomoći, ako je takva pomoć potrebna u interesu pravde.

               (8)

               Osumnjičena ili optužena osoba ne bi trebala morati dokazati bez razumne sumnje da nema dovoljno financijskih sredstava, kako je utvrđeno u sudskoj praksi Europskog suda za ljudska prava. U cilju utvrđivanja je li u „interesu pravde” potrebno pružiti besplatnu pravnu pomoć, Europski sud za ljudska prava smatrao je da treba uzeti u obzir nekumulativne kriterije težine kaznenog djela, težine moguće kazne, složenost predmeta i osobnu situaciju osumnjičene ili optužene osobe.

               (9)

               Osim toga, Europski sud za ljudska prava smatrao je da, kada postoji mogućnost lišavanja slobode, kriterij „interesa pravde” treba u načelu smatrati ispunjenim.

               (10)

               Odluku o tome hoće li u kaznenom postupku biti odobrena pravna pomoć treba donijeti dovoljno na vrijeme kako bi osumnjičena ili optužena osoba mogla na konkretan i učinkovit način iznijeti svoju obranu.

               (11)

               S obzirom na neovisnost odvjetnika, o načinu obrane dogovaraju se osumnjičena ili optužena osoba ili tražena osoba i njezin zastupnik. Kako bi se osigurao visoki profesionalni standard pravne pomoći kojom se osigurava pošteno suđenje, države članice trebale bi uspostaviti učinkovite sustave za opće osiguranje kvalitete odvjetnika koji pružaju pravnu pomoć. Države članice trebale bi u tu svrhu uspostaviti programe akreditacije odvjetnika koji pružaju pravnu pomoć. U svakom slučaju, države članice trebaju osigurati poduzimanje odgovarajućih mjera u slučaju očitog propusta u pružanju pravne pomoći ili ako su države članice o tome u dovoljnoj mjeri obaviještene.

               (12)

               Branitelji, te osoblje uključeno u donošenje odluke o pravu na pravnu pomoć, kao što su tužitelji, suci i članovi odbora za dodjelu pravne pomoći, moraju proći odgovarajuće osposobljavanje u cilju promicanja prava na učinkovit pristup pravnoj pomoći.

               (13)

               S obzirom na važnost povjerljivosti odnosa između odvjetnika i stranke, mjerodavna nadležna tijela trebala bi, u što većoj mogućoj mjeri prilikom izbora odvjetnika za pravnu pomoć, uzimati u obzir želje i izbor osumnjičene ili optužene osobe. Međutim, u sudskoj praksi Europskog suda za ljudska prava, priznato je da se te želje mogu zanemariti ako postoje važni i dovoljni razlozi na temelju kojih se može smatrati da je to nužno u interesu pravde.

               (14)

               Ovom Preporukom štite se temeljna prava i poštuju načela priznata u Povelji o temeljnim pravima Europske unije i u Europskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda. Ovom se Preporukom posebno nastoji promicati pravo na slobodu, pravo na pošteno suđenje i pravo na obranu. U skladu s tim ju je potrebno tumačiti i provoditi.

               (15)

               Ako Povelja o temeljnim pravima Europske unije sadrži prava koja odgovaraju pravima zajamčenima u Europskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, značenje i područje primjene tih prava trebali bi biti jednaki onima propisanima u Konvenciji. Odgovarajuće odredbe ove Preporuke potrebno je stoga tumačiti i provoditi na način koji je u skladu s tim pravima, kako su ona protumačena u sudskoj praksi Europskog suda za ljudska prava.

               (16)

               Države članice dužne su obavijestiti Komisiju o poduzetim aktivnostima za praćenje provedbe ove Preporuke.

               (17)

               U roku od 48 mjeseci od priopćenja o ovoj Preporuci, Komisija bi trebala ocijeniti je li potrebno dalje djelovati, uključujući donošenjem zakonodavnih mjera, kako bi se osiguralo potpuno ispunjenje ciljeva ove Preporuke,

         OVIME PREPORUČUJE:
   ODJELJAK 1.

      PREDMET I PODRUČJE PRIMJENE

               1.

               Ovom se Preporukom jača pravo na pravnu pomoć za osumnjičene ili optužene osobe u kaznenom postupku i za tražene osobe u postupcima na temelju europskog uhidbenog naloga u cilju učinkovitog ostvarivanja prava na pristup odvjetniku u skladu s Direktivom 2013/48/EU.

               2.

               Osumnjičene ili optužene osobe u kaznenim postupcima trebale bi imati pravo na pravnu pomoć od trenutka kada su osumnjičene da su počinile kazneno djelo. To bi se pravo trebalo primjenjivati do okončanja postupka.

         ODJELJAK 2.

      PRISTUP PRAVNOJ POMOĆI

      Pravo na pravnu pomoć

               3.

               Države članice trebaju poduzeti odgovarajuće mjere kako bi osigurale da osumnjičene ili optužene osobe i tražene osobe imaju pravo primiti učinkovitu pravnu pomoć u cilju osiguranja prava na pošteno suđenje u skladu s ovom Preporukom.

               4.

               Osumnjičenim ili optuženim i traženim osobama treba se najmanje osigurati pravna pomoć ako nemaju dovoljno financijskih sredstava za pokrivanje dijela ili svih troškova obrane i postupka zbog svoje ekonomske situacije („provjera imovinskog stanja”) i/ili ako je ta pomoć potrebna u interesu pravde („provjera opravdanosti”).

               5.

               Potrebno je poduzeti sve potrebne mjere kako bi sve odgovarajuće informacije o pravnoj pomoći u kaznenom postupku bile lako dostupne i razumljive osumnjičenim ili optuženim osobama i traženim osobama, uključujući informacije o tome kako i gdje zatražiti takvu pomoć, transparentne kriterije o tome kada osoba može dobiti pravnu pomoć te informacije o mogućnostima žalbe u slučaju da im pristup pravnoj pomoći nije odobren ili su dobili nedovoljnu pravnu pomoć odvjetnika koji pruža pravnu pomoć.

      Provjera imovinskog stanja

               6.

               Kada se prilikom ocjenjivanja prava na pravu pomoć (provjera imovinskog stanja) primjenjuje zahtjev nedovoljnih financijskih sredstava, imovinsko stanje podnositelja zahtjeva potrebno je ocijeniti na temelju objektivnih čimbenika kao što su prihod, kapital, obiteljska situacija, standard života i troškovi branitelja. Kada se pravna pomoć pruža djetetu, potrebno je uzeti u obzir vlastitu imovinu djeteta, a ne imovinu njegovih roditelja ili nositelja roditeljske odgovornosti.

               7.

               Ako se za potrebe provjere imovinskog stanja uzima u obzir prihod domaćinstva, a pojedini članovi obitelji u međusobnom su sukobu ili nemaju jednak pristup obiteljskom prihodu, za potrebe provjere imovinskog stanja potrebno je uzeti u obzir samo prihod osobe koja traži pravnu pomoć.

               8.

               Prilikom utvrđivanja ima li osumnjičena ili optužena ili tražena osoba dovoljno financijskih sredstava, potrebno je uzeti u obzir sve odgovarajuće okolnosti.

               9.

               Ako država članica odredi prag iznad kojeg se smatra da osoba može djelomično ili potpuno snositi troškove obrane i postupka, ona, prilikom određivanja tog praga, treba uzeti u obzir čimbenike iz stavka 6. Osim toga, postojanje takvog praga ne bi smjelo onemogućiti osobama koje su iznad tog praga da dobiju pravnu pomoć za pokrivanje dijela ili svih troškova, ako u određenom slučaju nemaju dovoljno financijskih sredstava.

               10.

               Osumnjičene ili optužene osobe i tražene osobe ne bi trebale biti obvezne dokazati izvan sumnje da nemaju dovoljno financijskih sredstava za pokrivanje troškova obrane i postupka.

      Provjera opravdanosti

               11.

               Kada se primjenjuje zahtjev je li osiguranje pravne pomoći u interesu pravde (provjera opravdanosti), trebala bi se obuhvatiti ocjena složenosti predmeta, socijalna i osobna situaciju osumnjičene ili optužene osobe ili tražene osobe, težina kaznenog djela i težina moguće kazne. Potrebno je uzeti u obzir sve odgovarajuće okolnosti.

               12.

               U situacijama kada je osoba osumnjičena ili optužena za počinjenje kaznenog djela kažnjivog zatvorskom kaznom i u situacijama kada je pravna pomoć obavezna, potrebno je smatrati da je dodjela pravne pomoći u interesu pravde.

               13.

               Kada se pravna pomoć dodjeljuje osumnjičenim ili optuženim osobama ili traženim osobama na temelju provjere opravdanosti, u slučaju konačne osude može se tražiti povrat troškova pravne pomoći, pod uvjetom da osoba u trenutku povrata ima dovoljno financijskih sredstava, kako je utvrđeno u skladu s točkama 6. do 10.

      Odluke o zahtjevima za pravnu pomoć

               14.

               Odluke o dodjeli pravne pomoći treba bez odlaganja donijeti neovisno nadležno tijelo u roku koji omogućuje osumnjičenim ili optuženim osobama i traženim osobama da pripreme učinkovitu i konkretnu obranu.

               15.

               Osumnjičene ili optužene osobe i tražene osobe trebale bi imati pravo na preispitivanje odluka kojima se potpuno ili djelomično odbija njihov zahtjev za pravnu pomoć.

               16.

               Ako su zahtjevi u cijelosti ili djelomično odbijeni, razloge za odbijanje treba navesti u pisanom obliku.

         ODJELJAK 3.

      UČINKOVITOST I KVALITETA PRAVNE POMOĆI

      Kvaliteta pravne pomoći pružene u okviru sustava pravne pomoći

               17.

               Pravna pomoć koja se pruža u okviru sustava pravne pomoći treba biti visoke kvalitete u cilju osiguranja pravičnosti postupka. U tu svrhu u državama članicama treba uspostaviti sustav za osiguranje kvalitete odvjetnika koji pružaju pravnu pomoć.

               18.

               Potrebno je uspostaviti mehanizme kojima se nadležnim tijelima omogućuje da zamijene odvjetnike koji pružaju pravnu pomoć ili da se od njih zahtjeva da ispune svoje obveze, u slučaju da pomoć koju pružaju nije odgovarajuća.

      Akreditacija

               19.

               U svakoj državi članici treba se uspostaviti i održavati sustav akreditacije odvjetnika koji pružaju pravnu pomoć.

               20.

               Pozivaju se države članice da uspostave kriterije za akreditaciju odvjetnika za pružanje pravne pomoći, uzimajući u obzir najbolju praksu.

      Osposobljavanje

               21.

               Osoblje uključeno u donošenje odluka o pravnoj pomoći u kaznenim postupcima treba proći odgovarajuće osposobljavanje.

               22.

               Kako bi se osiguralo pružanje visokokvalitetnih pravnih savjeta i pomoći, potrebno je poticati osposobljavanje i razvoj programa osposobljavanja za odvjetnike koji pružaju usluge pravne pomoći.

               23.

               Akreditacija odvjetnika koji pružaju usluge pravne pomoći treba, u što većoj mjeri, biti povezana s obvezom trajnog stručnog osposobljavanja.

      Imenovanje odvjetnika za pružanje pravne pomoći

               24.

               Pri odabiru odvjetnika za pružanje pravne pomoći, nacionalni sustavi za pravnu pomoć trebali bi u što većoj mogućoj mjeri uzeti u obzir želje i odabir osumnjičenih ili optuženih i traženih osoba.

               25.

               Sustavom pravne pomoći trebalo bi nastojati osigurati kontinuitet pravnog zastupanja od strane istog odvjetnika, ako tako želi osumnjičena ili optužena osoba ili tražena osoba.

               26.

               Potrebno je uspostaviti transparentne i pouzdane mehanizma kako bi se osiguralo da osumnjičene ili optužene i tražene osobe mogu, bez nedopuštenog utjecaja, donijeti informiranu odluku o pravnoj pomoći u okviru sustava pravne pomoći.

         ODJELJAK 4.

      PRIKUPLJANJE PODATAKA I PRAĆENJE

      Prikupljanje podataka

               27.

               Države članice trebale bi prikupljati podatke o pitanjima važnim za praćenje provedbe ove Preporuke.

      Praćenje

               28.

               Države članice trebale bi obavijestiti Komisiju o mjerama poduzetim za provedbu ove Preporuke u roku od (36 mjeseci od priopćenja).

         ODJELJAK 5.

      ZAVRŠNE ODREDBE

               29.

               Ova je Preporuka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 27. studenoga 2013.

            Za Komisiju

         Viviane REDING

            Potpredsjednica

      (1)  Okvirna odluka Vijeća 2002/584/PUP od 13. lipnja 2002. o europskom uhidbenom nalogu i postupcima predaje između država članica (SL L 190, 18.7.2002., str. 1.).

      (2)  Direktiva 2013/48/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o pravu na pristup odvjetniku u kaznenom postupku i u postupku na temelju europskog uhidbenog naloga te o pravu na obavješćivanje treće strane u slučaju oduzimanja slobode i na komunikaciju s trećim osobama i konzularnim tijelima (SL L 294, 6.11.2013., str. 1.).