title: Preporuka Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reforme Češke za 2013. i davanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Češke za razdoblje 2012.-2016.

text:
               30.7.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 217/14

      PREPORUKA VIJEĆA

   od 9. srpnja 2013.
   o nacionalnom programu reforme Češke za 2013. i davanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Češke za razdoblje 2012.-2016.
   2013/C 217/04
   Ovaj tekst još nije preveden na hrvatski jezik i stoga se prvo objavljuje na engleskom jeziku. Objava na hrvatskom jeziku uslijedit će čim prijevod bude dostupan.
   THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,
   Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Articles 121(2) and 148(4) thereof,
   Having regard to Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies (1), and in particular Article 9(2) thereof,
   Having regard to the recommendation of the European Commission,
   Having regard to the conclusions of the European Council,
   Having regard to the opinion of the Employment Committee,
   Having regard to the opinion of the Economic and Financial Committee,
   Having regard to the opinion of the Social Protection Committee,
   Having regard to the opinion of the Economic Policy Committee,
   Whereas:

               (1)

               On 26 March 2010, the European Council agreed to the Commission’s proposal to launch a new strategy for jobs and growth, Europe 2020, based on enhanced coordination of economic policies, which focuses on the key areas where action is needed to boost Europe’s potential for sustainable growth and competitiveness.

               (2)

               On 13 July 2010, the Council adopted a recommendation on the broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Union (2010 to 2014) and, on 21 October 2010, it adopted a decision on guidelines for the employment policies of the Member States (2), which together form the ‘integrated guidelines’. Member States were invited to take the integrated guidelines into account in their national economic and employment policies.

               (3)

               On 29 June 2012, the Member States’ Heads of State or Government decided on a Compact for Growth and Jobs, providing a coherent framework for action at national, EU and euro area levels using all possible levers, instruments and policies. They decided on action to be taken at the level of the Member States, in particular expressing full commitment to achieving the objectives of the Europe 2020 strategy and to implementing the country-specific recommendations.

               (4)

               On 10 July 2012, the Council adopted a Recommendation (3) (‘the 2012 Recommendation’) on the Czech Republic’s National Reform Programme for 2012 and delivered its opinion on the Czech Republic’s Convergence Programme for 2012-2015.

               (5)

               On 28 November 2012, the Commission adopted the Annual Growth Survey, marking the start of the 2013 European Semester for economic policy coordination. Also on 28 November 2012, the Commission, on the basis of Regulation (EU) No 1176/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 November 2011 on the prevention and correction of macroeconomic imbalances (4), adopted the second Alert Mechanism Report, in which the Czech Republic was not identified as one of the Member States for which an in-depth review would be carried out.

               (6)

               The European Parliament has been duly involved in the European Semester, in accordance with Regulation (EC) No 1466/97, and, on 7 February 2013, adopted a resolution on employment and social aspects in the Annual Growth Survey 2013 and a resolution on the contribution to the Annual Growth Survey 2013.

               (7)

               On 14 March 2013, the European Council endorsed the priorities for ensuring financial stability, fiscal consolidation and action to foster growth. It underscored the need to pursue differentiated, growth-friendly fiscal consolidation, to restore normal lending conditions to the economy, to promote growth and competitiveness, to tackle unemployment and the social consequences of the crisis, and to modernise public administration.

               (8)

               On 17 April 2013, the Czech Republic submitted its 2013 National Reform Programme and, on 26 April 2013, its Convergence Programme for the period 2012-2016. In order to take account of their interlinkages, the two Programmes have been assessed at the same time.

               (9)

               Based on the assessment of the Convergence Programme pursuant to Regulation (EC) No 1466/97, the Council is of the opinion that the Czech Republic has reduced the headline deficit by 1,4 % (5) of GDP from 2009 to 2012 due to substantial consolidation efforts and that, based on current expectations, it is on track to correct the excessive deficit. The macroeconomic scenario underpinning the budgetary projections in the Convergence Programme is plausible. According to the Convergence Programme, real GDP growth is expected to be at 0 % and 1,2 % in 2013 and 2014, respectively, compared to -0,4 % and 1,6 % in 2013 and 2014 respectively in the Commission services 2013 spring forecast. The objective of the budgetary strategy outlined in the Convergence Programme is to keep the general government deficit below the 3 % of GDP Treaty reference value. The general government deficit target of 2,8 % of GDP in 2013 is in line with the deadline for correcting the excessive deficit set out in the Council Recommendation of 2 December 2009. The Commission services 2013 spring forecast projects the government deficit at 2,9 % and 3 % of GDP in 2013 and 2014, respectively. There is a risk of worse-than-expected budgetary outcome in 2013 stemming from additional corrections in EU funds reimbursements. On the positive side, one-off revenues related to the planned auction of new telecom frequency bands could result in a better-than-expected budgetary outcome in 2013.
               The Convergence Programme confirms the previous medium-term objective (MTO) of a deficit of 1 % of GDP, which adequately reflects the requirements of the Stability and Growth Pact. The (recalculated) structural budget deficit is projected to increase by 0,3 %, 0,2 % and 0,5 % of GDP in 2014, 2015 and 2016 respectively; therefore no adjustment towards the MTO is foreseen in the Convergence Programme, which is not in line with the Stability and Growth Pact. The rate of growth of government expenditure complies with the expenditure benchmark of the Stability and Growth Pact in 2014 but deviates by 0,3 % and 0,5 % of GDP in 2015 and 2016 respectively, assuming improvements of 0,5 % of GDP towards the MTO judged as appropriate by the Commission. According to the Convergence Programme, the debt-to-GDP ratio is forecast to continue to increase over the programme period, albeit at a slowing pace, and to reach 51,9 % of GDP in 2016.

               (10)

               Swift and durable recovery is hindered in the Czech Republic by repeated cuts in public investment expenditure. Safeguarding growth-enhancing expenditure with a high multiplicative effect, including projects co-financed by EU funds, would not only help buttress recovery but could also contribute to tackling the long-term challenges. Substantial growth effects could follow from prioritising expenditure on measures aiming at increasing employment, research and innovation, education, childcare facilities and infrastructure projects. At the same time, ensuring legality, regularity and efficiency of such spending is the key.

               (11)

               Limited progress was made in 2012 on tax reform. While the real estate transfer tax was increased, no steps were taken to raise the very low level of recurrent property taxes. Plans to introduce a CO2 tax and abolish exemptions from excise duties on natural gas for heating have been dropped. The implicit tax rate on energy is below the EU average and vehicle circulation taxes remain very low. Structural challenges also remain in taxation of labour, in particular affecting low-income earners and part-time workers. Only marginal steps were taken to reduce discrepancies in the tax treatment of employees and the self-employed. The Czech Republic also has room to further improve the efficiency of its tax administration. As regards personal and company income taxes, the Government is planning to establish a Single Collection Point in 2015, which could effectively streamline the tax administration and help reduce the complexity of the current system. However, a drawback of the reform is that the tax bases for personal income tax, health and social contributions will not be harmonised, thereby leaving a large part of the potential benefits of the reform unexploited.

               (12)

               The Czech Republic has a sustainability gap of 5,0 % of GDP, which is above the EU average. This gap largely reflects the projected long-term cost of ageing, which is driven by the expected increases in pension expenditure and in healthcare and long-term care spending. The statutory retirement age is rising slowly in particular for men. Increasing the effective retirement age by better aligning the retirement age or pension benefits to changes in life expectancy, compared to current legislation would significantly strengthen the sustainability of the system. Complementing these changes with a review of the indexation formula basing it on prices, would generate savings when implemented over the long run.

               (13)

               Contrary to the 2012 Recommendation, the Government introduced a pre-retirement scheme in 2013, which offers the possibility of drawing a pension up to five years before reaching the statutory retirement age. The pre-retirement pensions are going to be paid from the (third) pension savings pillar. However, the pillar enjoys a substantial state subsidy through direct co-payments and tax deductibility of contributions. Irrespective of whether the eligibility criteria for gaining access to the scheme will be effectively met by only a limited number of persons, as the Government expects, the measure allows beneficiaries to use the previously accrued public subsidy for a purpose that goes against policies to promote longer working lives.

               (14)

               The expected increase in healthcare and long-term care spending also provides a substantial contribution to the cost of ageing and a large sustainability gap. Reforms aimed at improving the efficiency of the healthcare system via cost containment and more market-oriented solutions have been implemented in recent years in the Czech Republic. However, problems still exist. Compared to other Member States, the Czech healthcare system tends to be excessively centred on hospital care, which gives rise to inefficiencies. There is scope to improve the provision of care in the most clinically appropriate and cost-effective way, for example by moving to day-of-surgery admission and reducing inappropriate lengths of stay in acute care hospitals.

               (15)

               Recent projections of the Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD) show that full convergence of the female and male employment rates would halt the projected decline of the total labour force and increase GDP per capita by as much as 16,5 % by 2030. On 22 May 2013, the Government proposed a draft Act to introduce ‘child groups’ led by professional nannies, accompanied by tax subsidies for care providers and participating families. This is a step in the right direction but is only a partial response to the issue. Because of a continued shortage of childcare facilities, in particular for under three year olds, there is a need for further increase of budgetary support to public pre-school childcare facilities. The employability and labour-market participation of disadvantaged people also remains a problem: there is scope for increasing the efficiency and effectiveness of public employment services.

               (16)

               The recommendation in the 2012 Recommendation on public administration specifically mentioned the need to increase the efficiency of public administration and step up the fight against corruption. However, only limited progress has been made in adopting the priority legal acts under the Czech anti-corruption strategy for 2011-2012. A new anti-corruption strategy for 2013-2014, adopted by the Government in January 2013, needs to be followed up by the urgent adoption of outstanding priority acts, such as the Public Servants Act. This new Act will need to adequately separate political appointees from non-political staff, guarantee independence of state officials and create a well-functioning career system to reduce high staff turnover. The Czech Republic has made substantial progress in implementing the Public Procurement Act, which came into force in April 2012. However, difficulties in implementing the Public Procurement Act have been reported by local authorities. As regards the implementation of EU funds, most of the measures included in the action plan to strengthen the management and control system were implemented by the end of 2012. However, the Czech authorities will need to ensure continuous monitoring of the action plan.

               (17)

               At the level of compulsory education, Czech pupils attain broadly average results in international comparisons. In mathematics and science, however, the education outcomes have worsened rapidly over time. The Czech authorities have responded with a set of measures which entails the development of minimum education standards, which are to be used for nationwide testing of pupils. However, a more integrated system should be developed, ensuring that pupils, teachers and schools that underperform in the tests receive systematic support would further raise the level of ambition of the reform. The main challenge facing the Czech higher education system is to ensure that the rising number of students is equipped with the skills needed to succeed in the labour market. A reform of the Higher Education Act is being discussed to introduce differentiated funding arrangements and enhance accreditation. These are relevant and ambitious proposals, although their actual impact will depend on the final design of the reform. The authorities also plan to adopt revised evaluation standards for funding of research institutions. Increasing the share of quality indicators, including enhancing the collaboration with the business sector, would help the Czech research and innovation system reach a higher level of excellence.

               (18)

               The Czech Republic is amongst the Member States with the highest number of regulated professions. A public consultation on the review of the regulatory framework for professions was conducted in 2012 and results are to be presented in 2013. This is an important step in order to reduce or eliminate barriers to those professions for which regulation is not proven necessary or considered excessive (including the length of mandatory traineeships) and for which an easier access could unlock further employment and growth. Despite improvements in recent years, the Czech Republic has still one of the highest energy intensities in the Union and low efficiency in buildings.

               (19)

               In the context of the European Semester, the Commission has carried out a comprehensive analysis of the Czech Republic’s economic policy. It has assessed the National Reform Programme and the Convergence Programme. It has taken into account not only their relevance for sustainable fiscal and socioeconomic policy in the Czech Republic but also their compliance with EU rules and guidance, given the need to reinforce the overall economic governance of the Union by providing EU-level input into future national decisions. Its recommendations under the European Semester are reflected in recommendations (1) to (7) below.

               (20)

               In the light of this assessment, the Council has examined the Convergence Programme, and its opinion (6) is reflected in particular in recommendation (1) below,

         HEREBY RECOMMENDS that the Czech Republic take action within the period 2013-2014 to:

               1.

               Implement as envisaged the budget for the year 2013 so as to correct the excessive deficit in 2013 in a sustainable manner and achieve the structural adjustment effort specified in the Council recommendations under the EDP. For the year 2014 and beyond, reinforce and rigorously implement the budgetary strategy, supported by sufficiently specified measures, in order to ensure an adequate fiscal effort to make sufficient progress towards the MTO. Prioritise growth-enhancing expenditure including committing on time remaining projects co-financed by EU funds under the current financial framework.

               2.

               Reduce the high level of taxation on labour by shifting taxation to areas less detrimental to growth, such as recurrent taxes on housing and vehicle circulation taxes. Further reduce discrepancies in the tax treatment of employees and the self-employed. Improve tax compliance and reduce compliance costs by establishing a Single Collection Point and harmonising the tax bases for personal income tax and health and social contributions.

               3.

               Increase the effective retirement age by aligning retirement age or pension benefits to changes in life expectancy, and review the indexation mechanism. Accompany the increase in retirement age with measures promoting employability of older workers and reduce early exit pathways. In particular, remove the public subsidy for the pre-retirement scheme. Take measures to significantly improve cost-effectiveness of healthcare expenditure, in particular for hospital care.

               4.

               Make additional efforts to strengthen the efficiency and effectiveness of the public employment service. Increase significantly the availability of inclusive childcare facilities with a focus on children up to three years old, and the participation of Roma children, in particular by adopting and implementing the law on provision of childcare services and strengthening the capacities of both public and private childcare services.

               5.

               Ensure implementation of the anti-corruption strategy for 2013-2014. Adopt the Public Servants Act that should ensure a stable, efficient and professional state administration service. Improve the management of EU funds in view of the 2014-2020 programming period. Strengthen the capacity for implementation of public tenders at local and regional level.

               6.

               Establish a comprehensive evaluation framework in compulsory education and take targeted measures to support schools that rank low in educational outcomes. Adopt measures to enhance accreditation and funding of higher education. Increase the share of performance-based funding of research institutions.

               7.

               Drawing on the ongoing review, proceed with a reform of regulated professions, by reducing or eliminating entry barriers and reserves of activities where they are unjustified. Take further measures to improve energy efficiency in the buildings and industry sectors.

      Done at Brussels, 9 July 2013.

            For the Council

            The President

         R. ŠADŽIUS

      (1)  OJ L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  Maintained for 2013 by Council Decision 2013/208/EU of 22 April 2013 on guidelines for the employment policies of the Member States (OJ L 118, 30.4.2013, p. 21).

      (3)  OJ C 219, 24.7.2012, p. 17.

      (4)  OJ L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (5)  The general government deficit for 2012 includes the one-off deficit-increasing impact of the adoption of the Law on Financial Compensation to Churches (1,5 % of GDP).

      (6)  Under Article 9(2) of Regulation (EC) No 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2016. o Nacionalnom programu reformi Irske za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Irske za 2016.

text:
               18.8.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 299/65

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 12. srpnja 2016.
   o Nacionalnom programu reformi Irske za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Irske za 2016.
   (2016/C 299/16)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2016. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Irska utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. Tu je Preporuku Europsko vijeće potvrdilo 18. i 19. veljače 2016., a Vijeće donijelo 8. ožujka 2016. (3) Kao zemlja čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost gospodarstava u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Irska bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu te Preporuke.

               (2)

               Izvješće za Irsku za 2016. objavljeno je 26. veljače 2016. Njime je ocijenjen napredak Irske u provođenju preporuka za Irsku koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak Irske u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće je obuhvaćalo i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 8. ožujka 2016. predstavila rezultate detaljnog preispitivanja. U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Irskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, neophodno je suočiti se s visokim razinama neto vanjskih obveza i javnog i privatnog duga, koji unatoč poboljšanjima predstavljaju ranjivosti.

               (3)

               Irska je 29. travnja 2016. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2016. i svoj Program stabilnosti za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera koje povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Nakon obustave postupka u slučaju prekomjernog deficita Irska je obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe prijelaznom pravilu o dugu. U svojem Programu stabilnosti za 2016., koji se temelji na pretpostavci o nepromijenjenim politikama, vlada planira postupna poboljšanja ukupnog salda do postizanja suficita od 0,4 % BDP-a u 2018. Očekuje se ostvarenje revidiranog srednjoročnog proračunskog cilja, strukturnog deficita od 0,5 % BDP-a, do 2018. Međutim, godišnja promjena ponovno izračunanog (5) strukturnog salda od 0,1 % BDP-a u 2016. ne osigurava dostatan napredak prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u pasti na 88,2 % BDP-a u 2016. i da će se nastaviti smanjivati do razine od 85,5 % BDP-a u 2017. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je. Međutim, mjere potrebne za podupiranje planiranih ciljeva u pogledu deficita od 2017. nadalje nisu dovoljno određene. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2016. postoji rizik od određenog odstupanja od preporučene fiskalne prilagodbe u 2016., ali predviđa se da će Irska ispunjavati zahtjeve u 2017. ne bude li promjene u politikama. Predviđa se da će Irska biti usklađena s prijelaznim pravilom o dugu u 2016. i 2017. Vijeće na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2016. smatra da da će Irska uglavnom biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. No za osiguravanje usklađenosti u 2016. ipak će biti potrebne dodatne mjere.

               (6)

               Nastojanja za proširenje porezne osnovice bila su ograničena, a nedavne porezne mjere bile su usmjerene na porezne rezove i olakšice. Potrebno je dodatno napredovati prema učinkovitijem poreznom sustavu koji više pogoduje rastu. Irska nadležna tijela trenutačno provode program revizija poreznih rashoda, čiji će rezultati biti objavljeni u godišnjem izvješću. Međutim, postupkom revizije nisu obuhvaćeni porezni rashodi povezani s PDV-om te ima još prostora za proširenje porezne osnovice povećanjem najmanje distorzivnih poreza.

               (7)

               Troškovna učinkovitost, jednak pristup i održivost i dalje su ključni izazovi s kojima se suočava zdravstveni sustav. Prisutan je napredak u određenim područjima reformi, ali troškovi farmaceutskih proizvoda, posebno zbog visokog troška lijekova sa samo jednim dobavljačem, i dalje negativno utječu na troškovnu učinkovitost. Sustavi financijskog upravljanja i informacijski sustavi još su slabi, a nejednak pristup primarnoj zdravstvenoj zaštiti i dalje predstavlja problem. Oko 40 % stanovništva ima besplatan pristup uslugama liječnika opće prakse, dok ostali snose puni trošak. Prisutna je znatna nesigurnost u pogledu opsežne reforme zdravstvenog sustava s obzirom na nedoumice u pogledu modela univerzalnog zdravstvenog osiguranja.

               (8)

               Treba se posvetiti infrastrukturnim potrebama radi promicanja održivog i uravnoteženog rasta u budućnosti. Nakon vrhunca od 5,2 % BDP-a u 2008. javno ulaganje palo je na 1,8 % BDP-a u 2013., prije laganog oporavka u 2014., kada je još bilo znatno ispod prosjeka EU-a. Osim toga, čini se da je zbog krize došlo do strukturnog zaokreta u sastavu rashoda opće države, odnosno pomaka s ulaganja prema tekućoj potrošnji. U razdoblju 2010. – 2013. kapitalni rashodi iznosili su u prosjeku tek 4,8 % ukupnih rashoda, što je manje od polovice dugoročnog prosjeka za razdoblje 1995. – 2008. Sedam godina znatnog smanjivanja državnog ulaganja imalo je negativan učinak na kvalitetu i primjerenost infrastrukture te državne potpore za nematerijalna ulaganja. Prisutne su važne slabosti u pogledu kapaciteta u području stambenih nekretnina, javnog prijevoza, vode i ublažavanja klimatskih promjena. U glavnim urbanim područjima države potražnja za novim stambenim prostorima trenutačno uvelike premašuje ponudu. Kao posljedica toga u 2014. naglo su porasle cijene stambenih nekretnina i najamnine u urbanim područjima, prije usporavanja njihova rasta u 2015. Trenutačno nema naznaka precijenjenosti, ali ograničenja građevinskog sektora i ponude stambenih prostora, uključujući neka ograničenja povezana s javnom infrastrukturom, mogla bi, ako se ne riješe, dovesti do rizika od neravnoteža. Promjena državnih rashoda utjecala je i na potporu javnog sektora za istraživanja i razvoj te inovacije, koja je 2014. bila ispod razine iz 2007. U pogledu istraživanja i razvoja u javnom sektoru kao postotka BDP-a Irska je trenutačno na 22. mjestu u Uniji. To ima negativan učinak na konkurentnost malih i srednjih poduzeća.

               (9)

               Nezaposlenost je pala ispod prosjeka EU-a te je u ožujku 2016. iznosila 8,6 %. Međutim, dugotrajna nezaposlenost i nizak intenzitet rada kućanstava i dalje izazivaju zabrinutost. Konkretno, iako se stopa dugotrajne nezaposlenosti posljednjih nekoliko godina smanjila, udio dugotrajno nezaposlenih osoba još je visok te je u četvrtom tromjesečju 2015. iznosio 56,3 %, što je iznad prosjeka EU-a od 48,3 %. U 2014. (zadnji usporedivi podaci) postotak stanovništva koje živi u kućanstvima s vrlo niskim intenzitetom rada bio je najviši u EU-u te je iznosio 21,1 %, a osobito je prevladavao u jednoroditeljskim kućanstvima. Udio djece (u dobi od 0 do 17 godina) kojoj prijeti siromaštvo ili socijalna isključenost pao je na 30,3 % u 2014., ali i dalje je veći od prosjeka EU-a od 27,8 %. Odgovarajuća brojka djece kojoj prijeti siromaštvo ili socijalna isključenost za jednoroditeljska kućanstva (62,5 % u 2014.) mnogo je veća od prosjeka EU-a (48,2 %).

               (10)

               Irska je započela s provedbom programa JobPath za rad na potrebama dugotrajno nezaposlenih osoba te razvija aktivacijski pristup za poticanje osoba s potencijalom i željom za aktivnijom ulogom u radnoj snazi. Proširenje službi pružanja potpore u traženju zaposlenja onima koji su obično isključeni iz tržišta rada, uključujući osobe s invaliditetom i one koje su dužne skrbiti o drugima, i dalje je izazov. Sveukupno gledano, sustav socijalne skrbi bio je uspješan u suzbijanju učinaka krize na siromaštvo i nejednakost, ali još su prisutne prepreke uključivom rastu. Postignut je određeni napredak u postupnom smanjenju naknada, ali i dalje je prisutna zabrinutost u pogledu zamki neaktivnosti za određena kućanstva. Neto troškovi skrbi o djeci u Irskoj, izraženi kao postotak plaće, među najvišima su u Uniji, drugi po visini za parove te najviši za samohrane roditelje. I dalje su prisutni razlozi za zabrinutost u pogledu kvalitete ponude skrbi o djeci. Primjerice, u 2014. postotak osoba s diplomom koje rade u sektoru ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja (15 %) i dalje je bio znatno ispod preporučene razine. I dalje su prisutne neusklađenosti postojećih i traženih vještina, a u određenim područjima pojavio se i manjak vještina, dok su mogućnosti za unapređenje vještina i prekvalifikaciju još nedostatne, te bi smanjenje rashoda za obrazovanje moglo imati negativan učinak na buduće obrazovne rezultate.

               (11)

               Visoka razina zaduženosti privatnog sektora odraz je tekućih problema u pogledu umanjenja vrijednosti kredita. Krajem lipnja 2015. nekonsolidirani dug privatnog sektora iznosio je 266,3 % BDP-a, što je znatno iznad prosjeka europodručja. Iako je zahvaljujući gospodarskom oporavku i aktivnostima restrukturiranja udio loših kredita u opadanju, krajem 2015. i dalje je bio među najvećima u europodručju te je iznosio preko 16 % svih kredita domaćih banaka. Nadalje, 14,7 % hipoteka nije plaćeno na vrijeme krajem 2015., a hipoteke s čijim se plaćanjem kasni više od dvije godine činile su gotovo 10 % ukupnog salda hipotekarnih kredita. Iako se postiže napredak, restrukturiranje hipoteka uglavnom je privremeno, što upućuje na rizik od ponovnog neispunjavanja obveza, posebno u slučaju makroekonomskog pogoršanja ili vanjskog šoka. Komercijalni krediti za nekretnine koje drže domaće banke te krediti za mala i srednja poduzeća te poslovni krediti i dalje su problematična područja, s udjelom loših kredita od 37,3 % odnosno 13,8 %. Iako se postiže napredak, bit će potrebno mnogo više vremena i truda za održivo restrukturiranje tih računa. I dalje se nedostatno primjenjuju postupci osobnog stečaja, stečaj, postupak examinership (sudska zaštita za društva u poteškoćama u okviru irskog zakona) te ostala sredstva djelomičnog otpisa dugova namijenjena ponovnoj uspostavi održivosti kućanstava i poduzeća. Uvođenje središnjeg kreditnog registra sporo je, iako je on ključan za podupiranje razboritog kreditiranja.

               (12)

               Zakon o uređenju pravnih usluga iz 2015. donesen je, ali su u kasnijoj fazi postupka učinjeni ustupci pravnim profesijama, čime je znatno ublažena početna ambicija reforme. Provedba novog okvira tek je započela i prerano je s punim pouzdanjem tvrditi da će se njime potaknuti tržišno natjecanje i smanjiti troškovi. Pravne usluge pružaju se u svim sektorima gospodarstva, a njihova cijena utječe na konkurentnost Irske. Stvarno smanjenje troškova može se ostvariti samo ako odredbe o jačanju tržišnog natjecanja i smanjenju troškova iz planiranog regulatornog okvira postanu zakon nakon postupaka javnog savjetovanja ili ako se uključe u propise koje treba donijeti regulatorno tijelo u području pravnih usluga.

               (13)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu irske ekonomske politike i objavila je u Izvješću za Irsku za 2016. Ocijenila je i Program stabilnosti, Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Irskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Irskoj, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog gospodarskog upravljanja EU-om pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 3. u nastavku.

               (14)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je ispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (15)

               Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. i 3. u nastavku.

         PREPORUČUJE da Irska u 2016. i 2017. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               Nakon ispravljanja prekomjernog deficita ostvariti godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2016. i 2017. Neočekivane prihode proizašle iz jakih gospodarskih i financijskih uvjeta te iz prodaje imovine iskoristiti za ubrzanje smanjenja duga. Smanjiti ranjivost na gospodarske fluktuacije i šokove, među ostalim proširivanjem porezne osnovice. Povećati kvalitetu rashoda, posebno povećanjem troškovne učinkovitosti zdravstvene skrbi i davanjem prednosti državnim kapitalnim rashodima u području istraživanja i razvoja te javne infrastrukture, posebno prometa, vodnih usluga te stambenih nekretnina.

               2.

               Proširiti i ubrzati provedbu politika aktivacije za povećanje radnog intenziteta kućanstava te riješiti problem rizika od siromaštva djece. Poduzeti mjere za poticanje zapošljavanja postupnim ukidanjem socijalnih naknada te dodatnih isplata. Poboljšati dostupnost kvalitetne i cijenom pristupačne skrbi o djeci tijekom punog radnog vremena.

               3.

               Ostvariti održiva rješenja za restrukturiranje radi smanjenja loših kredita, osiguravanja održivosti duga kućanstava te poticanja zajmodavaca na smanjenje duga pretjerano zaduženih, ali održivih poduzeća. Ubrzati postupno uvođenje potpuno operativnog središnjeg kreditnog registra kojim će biti obuhvaćene sve kategorije zajmodavaca i dužnika.

      Sastavljeno u Bruxellesu 12. srpnja 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. KAŽIMÍR

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  SL C 96, 11.3.2016., str. 1.

      (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (5)  Strukturni saldo prema novom izračunu Komisije na temelju informacija u Programu konvergencije, prema usuglašenoj metodologiji.

      (6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


				|

		52014DC0402

			Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Belgije za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Belgije za 2014. /* COM/2014/0402 final */

Preporuka za
PREPORUKU VIJEĆA
o nacionalnom programu reformi Belgije za
2014.
i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Belgije za 2014.
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148.
stavak 4.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ)
br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i
nadzora i koordinacije ekonomskih politika[1],
a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ)
br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o
sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža[2], a posebno njezin
članak 6. stavak 1.,
uzimajući u obzir preporuku Europske
komisije[3],

uzimajući u obzir rezolucije Europskog
parlamenta[4],
uzimajući u obzir zaključke
Europskog vijeća,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
zapošljavanje,
uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog
i financijskog odbora,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
socijalnu zaštitu,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
ekonomsku politiku,
budući da:
(1)
Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010.
prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa
2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom će
se usredotočiti na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje
kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i konkurentnosti.
(2)
Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju
prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske
politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010.
donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica,
koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su
da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i
politikama zapošljavanja.
(3)
Predsjednici država i vlada donijeli su 29. lipnja
2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za
djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja koristeći
se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su
da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su
izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije „Europa 2020.” i
provedbi preporuka po državama članicama.
(4)
Vijeće je 9. srpnja 2013.
donijelo preporuku o nacionalnom programu reformi Belgije za 2013. i dostavilo
mišljenje o belgijskom ažuriranom programu stabilizacije za razdoblje 2012. –
2016. U skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013[5], Komisija je 15. studenoga 2013. dostavila
svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Belgije za 2014[6].
(5)
Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji
pregled rasta[7],
čime je označen početak Europskog semestra usklađivanja
ekonomskih politika za 2014. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU)
br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja[8], u kojemu Belgiju
smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno
preispitivanje.
(6)
Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013.
prioritete za osiguranje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i
mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom
fiskalnom konsolidacijom kojom se potiče rast, ponovnom uspostavom
uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti,
rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te
modernizacijom javne uprave.
(7)
Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate
svojeg detaljnog preispitivanja za Belgiju[9]
na temelju članka 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 o sprečavanju i
ispravljanju makroekonomskih neravnoteža. Na temelju analize Komisije
moguće je zaključiti da se Belgija i dalje suočava s
makroekonomskim neravnotežama, što zahtijeva praćenje i političko
djelovanje. Pozornost i dalje treba usmjeriti osobito na kretanje vanjske
konkurentnosti robe jer bi stalno pogoršanje ugrozilo makroekonomsku
stabilnost.
(8)
Belgija je 30. travnja 2014. podnijela svoj
nacionalni program reformi za 2014. i svoj program stabilizacije za 2014. Kako
bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.
(9)
Cilj je proračunske strategije utvrđene
programom stabilizacije za 2014. postići uravnoteženi proračun u
strukturnom smislu do 2016. i srednjoročni cilj do 2017. Program
potvrđuje prijašnji srednjoročni cilj od 0,75 % BDP-a, koji
odražava ciljeve Pakta o stabilnosti i rastu, ali je njegovo postizanje
odgođeno za 2017., odnosno godinu nakon one određene prošlogodišnjim
programom. Predviđeni godišnji napredak u smjeru postizanja
srednjoročnog cilja u skladu je s prilagodbom koja se zahtijeva Paktom o
stabilnosti i rastu. Prema programu, referentno mjerilo za rashode u
programskom je razdoblju uglavnom dostignuto. Dug koji je u 2013. iznosio
101,5 % BDP-a premašuje referentnu vrijednost iz Ugovora u iznosu od
60 % BDP-a i, prema programu se očekuje da će postupno opadati
do otprilike 93 % BDP-a u 2017. Općenito gledajući, ciljevi
programa u skladu su sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Vjerodostojan
je makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska
predviđanja u programu, a koji je pripremila neovisna institucija (Državni
ured za planiranje). Predviđanja rasta bliska su predviđanjima iz
Komisijine proljetne prognoze 2014. Fiskalna putanja još nije potvrđena
odgovarajućim mjerama. Iz Komisijine proljetne prognoze proizlazi da u
2014. neće doći do strukturnog poboljšanja, te će, temeljem
uobičajene pretpostavke o neizmijenjenoj politici, doći do
strukturnog pogoršanja u 2015. To ugrožava postizanje ciljeva, a moglo bi
dovesti i do znatnog odstupanja od prilagodbe usmjerene prema ostvarenju
srednjoročnog cilja u razdoblju 2014. – 2015. Nadalje, prema Komisijinoj proljetnoj
prognozi Belgija neće biti u skladu s pravilom o dugu ni 2014. ni 2015. Na
osnovi ocjene programa i Komisijine proljetne prognoze, a na temelju Uredbe
Vijeća (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da je Belgija spustila
svoj deficit opće države znatno ispod 3 % BDP-a u 2013., ali postoji
opasnost da od 2014. znatno odstupi od zahtjeva preventivnog dijela.
(10)
Belgija je ostvarila velik napredak u uvođenju
dodatnih dogovora o strukturnom usklađivanju. Sporazumom o suradnji u
području fiskalnog usklađivanja sklopljenim krajem 2013. donosi se
pravilo o strukturnom proračunskom saldu (definiranom u skladu sa
srednjoročnim ciljem) na razini opće države, kako se zahtijeva
Fiskalnim ugovorom. Nadalje, njime se formalizira uspostavljena praksa
usklađivanja tako što (i) uloga međuvladina „Savjetodavnog odbora” u
postupku postaje službena, a (ii) savjetodavna uloga Visokog financijskog
vijeća izraženija. Osim toga, u sporazumu se predviđa i jačanje
nadzorne uloge Visokog vijeća uvođenjem eksplicitnog mehanizma
korekcije u slučaju znatnog odstupanja od dogovorenih ciljeva. Kako bi se
ciljevi nakon 2014. učinili obvezujućima, mogli bi biti potrebni
dodatni dogovori.
(11)
Iako je Belgija nedavno uspjela zaustaviti rast
udjela javnog duga, teret je javnog duga koji iznosi 101,5 % BDP-a visok,
a postoje i znatne postojeće i buduće obveze koje proizlaze iz
mirovinskih izdvajanja. Ako se te obveze namjerava podmiriti i istovremeno
održati visoki životni standard, potrebno je ograničiti buduće
proračunske troškove, povećati stope aktivnosti i zaposlenosti te
poboljšati međunarodnu konkurentnost. Belgija se i dalje suočava s
bitnim izazovima u svakom od navedenih područja. Iako je Belgija poduzela
korake u pravom smjeru čiji će učinci biti vidljivi tijekom
narednih godina, bit će potrebno ambicioznije djelovanje, tim više što i
trgovački partneri provode sve veći broj reformi.
(12)
Cjelokupna razina oporezivanja u Belgiji jedna je
od najviših u EU-u, a porezno opterećenje uvelike je usmjereno ka radu,
što uzrokuje jedan od najvećih poreznih klinova u EU-u.  Brojne posebnosti
poreznog sustava štetne su za okoliš, poput poreznog postupanja u pogledu
službenih automobila. Poduzete su određene ciljane mjere za smanjenje troškova
rada za posebne skupine i smanjenje jaza između bruto i neto plaća na
dnu platne ljestvice. No nije došlo ni do kakvog znatnog prebacivanja poreznog
opterećenja na osnove koje manje štete rastu. Pokrenuta su prva
razmatranja o sveobuhvatnoj poreznoj reformi kojom bi se olakšalo postizanje
održivosti javnih financija, podržali konkurentnost i rast zaposlenosti te
očuvao okoliš. Takvom sveobuhvatnom poreznom reformom moralo bi se poreze
prebaciti s rada, pojednostavniti porezni sustav, povećati
učinkovitost PDV-a, proširiti porezne osnovice, smanjiti porezne rashode,
zatvoriti praznine u zakonu i postupno ukinuti subvencije štetne za okoliš.
(13)
Predviđa se da će Belgija biti
suočena s bitnim učinkom starenja stanovništva te da će troškovi
starenja porasti za više od 8 % BDP-a između 2010. i 2060., osobito u
pogledu mirovina i dugoročne skrbi. Nedavno pokrenuta reforma socijalne
skrbi za starije osobe imat će pozitivan učinak na njihovo
zapošljavanje. Unatoč tomu, s obzirom na razmjere izazova, za postizanje
fiskalne održivosti potrebni su dodatni napori. Pritom se mora uzeti u obzir
potreba da programi socijalnog osiguranja za starije osobe i dalje budu
primjereni. Potrebne su mjere za povezivanje zakonski određene dobi za
umirovljenje s razvojem očekivanog životnog vijeka, kako bi se smanjio jaz
između zakonski određene i stvarne dobi za umirovljenje i poboljšala
isplativost javne potrošnje na usluge dugoročne skrbi.
(14)
Belgija se suočava s kroničnim
nedostatkom iskorištenosti rada. Stope aktivnosti i zaposlenosti stagniraju ili
su ispod prosjeka EU-a, dok je dugoročna nezaposlenost kao postotak ukupne
nezaposlenosti i dalje visoka. U većini je slučajeva veliki porezni
klin na rad, u kombinaciji sa sustavom naknada, uzrok brojnih zamki
nezaposlenosti i neaktivnosti za većinu kategorija radnika. Iako su
poduzete mjere za smanjenje zamki nezaposlenosti za osobe s vrlo niskim
plaćama, ta se zamka za većinu drugih kategorija proširila, dok je
zamka neaktivnosti i dalje sveprisutna. Uz još uvijek visoke troškove rada,
politikama zapošljavanja obično se rizik svodi na najmanju mjeru i
kažnjavaju se osobe izvan sustava poput mladih, niskokvalificiranih osoba i
osoba migrantskog podrijetla koji, zajedno sa starijim radnicima, predstavljaju
stopu sudjelovanja na tržištu rada koja je ispod prosjeka EU-a. Snažna zaštita
osoba unutar sustava u slučaju kada promjena radnog mjesta podrazumijeva i
gubitak prava (npr. otpremnina, prijevremeno umirovljenje, naknade za radni
staž) destimulira profesionalnu mobilnost u pogledu radnih mjesta i područja
rada. Takvo inertno stanje čini aktivne politike tržišta rada u Belgiji
relativno neučinkovitima te dovodi do stanja u kojem u nekim
područjima i sektorima postoji visoka nezaposlenost, a u drugima tržište
rada s viškom radnih mjesta i nedostatak kvalificiranih radnika, koji ometa
rast. Tijekom posljednje godine bitno je porasla nezaposlenost mladih, s
velikim nejednakostima po regijama i skupinama. Rješavanje
strukturnog problema neusklađenosti vještina morat će ići ruku
pod ruku sa suzbijanjem gorućeg problema ranog prekida školovanja i mladih
koji napuštaju obrazovanje bez kvalifikacije. Šestom
državnom reformom nudi se mogućnost poboljšanja učinkovitosti i
usmjeravanja politika zapošljavanja, pod uvjetom da se optimizira interakcija
federalne i regionalne razine.
(15)
U Belgiji se konkurentnost i dalje pogoršava, između
ostalog u pogledu aspekata koji se ne odnose na troškove. Naime, smanjuje se
sposobnost proizvodnje da se tržišno natječe na međunarodnoj razini,
što se odražava u sve manjim maržama za proizvođače i ukidanju radnih
mjesta. Belgija se tradicionalno oslanja na indeksiranje plaća za
održavanje kupovne moći. Unatoč tomu prekoračenja u ukupnom
rastu plaća ispravljena su kasno i u nedovoljnoj mjeri. Nadalje, zbog
središnje norme za plaće nije moguće uvijek na odgovarajući
način odraziti razvoj sektorske produktivnosti i uvjete lokalnog tržišta
rada. Kao posljedica toga, plaće su porasle brže od produktivnosti, što je
dovelo do gubitka radnih mjesta i konkurentnosti. U savjetovanju sa socijalnim
partnerima te u skladu s nacionalnom praksom, Belgija bi trebala provesti
reformu svojeg sustava za određivanje plaća kako bi omogućila
veću sektorsku disperziju plaća te kako bi se plaće bolje
uskladile s razvojem produktivnosti. Cijene u maloprodajnom sektoru i dalje su
više od onih u susjednim zemljama, dok ograničenja u profesionalnim
uslugama onemogućuju razvoj inovativnih poslovnih modela i otežavaju
ulaganja. Tarife za distribuciju električne energije
i dalje su među najvišima u Europi, a njihova planirana regionalizacija
pridonosi osjećaju nesigurnosti u pogledu budućeg razvoja troškova
distribucije za krajnje korisnike, s obzirom na to da trenutačna zamrznuta
tarifa ne pokriva rastuće troškove distributera. Ako
namjerava održati visoke plaće istovremeno stvarajući nova radna
mjesta, Belgija mora proizvoditi i na svjetskim tržištima prodavati
sofisticiraniju robu s višom dodanom vrijednošću nego što to
trenutačno čini. U Belgiji nema dovoljno brzo rastućih
poduzeća u inovativnim sektorima. Podrška inovacijama smatra se
presloženom i vrlo rascjepkanom. Ako i dođe do procvata djelatnosti visoke
vrijednosti, njihov rast često ometa nedostatak dovoljno kvalificirane
radne snage.
(16)
Očekuje se da Belgija neće ostvariti svoj
cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova za 15 % do 2020. u
sektorima izvan sustava trgovanja emisijama EU-a. Iako neke inicijative
postoje, čini se da ne idu u istom pravcu, dok je i dalje nejasan
kombinirani učinak mjera na smanjenje emisija, osobito u sektoru prometa i
građevinarstva. Smanjenje PDV-a na električnu energiju moglo bi
dodatno ugroziti napore uložene u tom smislu. Pregovori o sporazumu o suradnji
i podjeli tereta između federalne razine i regija nisu rezultirali jasnom
raspodjelom napora. U usporedbi s većinom drugih zemalja preopterećenost
cestovnog prometa predstavlja velik teret za belgijsko gospodarstvo. Zbog
tolike ozbiljnosti problema potreban je sveobuhvatan politički odgovor
kojim bi se uzela u obzir mogućnost naplate naknada za
preopterećenost na cestama u različitim razdobljima, preispitalo
povoljno porezno postupanje u pogledu privatne upotrebe službenih automobila i
kartica za gorivo te povećala učinkovitost javnog prijevoza.
(17)
Komisija je u okviru europskog semestra provela
sveobuhvatnu analizu belgijske ekonomske politike. Ocijenila je program
stabilizacije i nacionalni program reformi. U obzir je uzela njihov značaj
za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Belgiji, ali i poštovanje
pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja
Europskom unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim
odlukama. Komisijine preporuke u okviru europskog semestra navedene su u
preporukama 1. do 6. u nastavku.
(18)
S obzirom na ovu ocjenu Vijeće je analiziralo
belgijski program stabilizacije, a njegovo je mišljenje[10] navedeno u preporuci
1. u nastavku.
(19)
S obzirom na detaljno preispitivanje Komisije i ovu
ocjenu Vijeće je analiziralo nacionalni program reformi i program
stabilizacije. Njegove preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU)
br. 1176/2011 navedene su u preporukama 2., 4. i 5. u nastavku.
(20)
U kontekstu europskog semestra Komisija je provela
i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Na temelju te
analize Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama
članicama čija je valuta euro. Belgija bi također trebala
osigurati cjelovitu i pravovremenu provedbu tih preporuka.
OVIME PREPORUČUJE Belgiji da u
razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kojima je cilj:
1.           nakon
smanjenja prekomjernog deficita, ojačati proračunske mjere za 2014. s
obzirom na novi jaz od 0,5 % BDP-a na temelju Komisijine proljetne
prognoze 2014., u kojoj se upućuje na rizik od znatnog odstupanja u
pogledu zahtjevâ Pakta o stabilnosti i rastu. Bitno ojačati
proračunsku strategiju u 2015. kako bi se osigurala potrebna prilagodba od
0,6 % BDP-a prema ostvarenju srednjoročnog cilja, čime bi se
osigurala i usklađenost s pravilom o dugu. Zatim, do ostvarenja
srednjoročnog cilja, nastaviti planiranu godišnju strukturnu prilagodbu
prema ostvarenju srednjoročnog cilja u skladu sa zahtjevom godišnje
strukturne prilagodbe od najmanje 0,5 % BDP-a ili više u dobrim
gospodarskim uvjetima i prema potrebi kako bi se osigurala usklađenost s
pravilom o dugu i kako bi se osigurao održivi trend smanjivanja visokog udjela
duga opće države. Na svim razinama vlasti osigurati uravnoteženi doprinos
ostvarenju fiskalnih pravila, uključujući pravilo o strukturnom
proračunskom saldu, s pomoću obvezujućeg instrumenta s jasnom
podjelom ciljeva u okviru srednjoročne perspektive planiranja.
2.           poboljšati ravnotežu i
pravednost cjelokupnog poreznog sustava i pripremiti sveobuhvatnu poreznu
reformu kojom će se omogućiti prebacivanje poreza s rada na osnove
koje imaju više potencijala za rast, pojednostavnjenjem poreznog sustava,
zatvaranjem praznina u zakonu, povećanjem učinkovitosti PDV-a,
proširenjem poreznih osnovica, smanjenjem poreznih rashoda i postupnim
ukidanjem subvencija štetnih za okoliš.
3.           ograničiti rast
buduće javne potrošnje povezane sa starenjem stanovništva, osobito u
pogledu mirovina i dugoročne skrbi, ulaganjem većih napora u
smanjenje jaza između stvarne i zakonski određene dobi za
umirovljenje, poticanjem smanjenja mogućnosti prijevremenog napuštanja
zaposlenja, promicanjem aktivnog starenja, usklađivanjem zakonski
određene dobi za umirovljenje i zahtjeva za trajanje radnog vijeka s
promjenama očekivanog životnog vijeka te poboljšanjem isplativosti javne
potrošnje na usluge dugoročne skrbi.
4.           povećati sudjelovanje na
tržištu rada smanjenjem financijskih nepoticajnih mjera za zapošljavanje,
povećanjem pristupa tržištu rada za skupine u nepovoljnom položaju poput
mladih i osoba migrantskog podrijetla, poboljšanjem profesionalne mobilnosti i
rješavanjem nedostatka i neusklađenosti vještina kao i ranog prekida
školovanja. U cijeloj zemlji ojačati partnerstva između javnih
tijela, javnih službi za zapošljavanje i obrazovnih ustanova kako bi se mladima
osigurala pravovremena podrška prilagođena njihovim potrebama.
5.           ponovno uspostaviti
konkurentnost daljnjim provođenjem reforme sustava određivanja
plaća, uključujući indeksiranje plaća, u suradnji sa
socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama, kako bi se osiguralo
da razvoj plaća odražava razvoj produktivnosti na razini sektora i/ili
poduzeća, kao i gospodarske okolnosti te prema potrebi osigurava
učinkovite automatske ispravke; jačanjem tržišnog natjecanja u
maloprodajnom sektoru, uklanjanjem prekomjernih ograničenja u sektoru
usluga, među ostalim profesionalnih usluga i rješavanjem rizika od daljnjih
povećanja troškova za distribuciju električne energije; promicanjem
inovacije s pomoću racionaliziranih programa poticaja i smanjenih
administrativnih prepreka; te daljnjim provođenjem koordiniranih politika
obrazovanja i osposobljavanja kojima se rješava sveprisutna neusklađenost
vještina i regionalne nejednakosti u ranom prekidu školovanja.
6.           osigurati ostvarenje ciljeva
smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2020. u aktivnostima izvan
sustava trgovanja emisijskim jedinicama, osobito u pogledu građevinarstva
i prometa. Osigurati da je doprinos prometnog sektora u skladu s ciljem
smanjenja preopterećenosti cestovnog prometa. Usuglasiti se oko jasne
raspodjele napora i tereta među federalnim i regionalnim tijelima.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 209, 2.8.1997., str. 1.
[2]               SL L 306, 23.11.2011., str. 25.
[3]               COM(2014) 402 završna verzija.
[4]               P7_TA(2014)0128 i P7_TA(2014)0129.
[5]               SL L 140, 27.5.2013., str. 11.
[6]               C(2013) 8000 završna verzija
[7]               COM(2013) 800 završna verzija.
[8]               COM(2013) 790 završna verzija.
[9]               SWD(2014) 75 završna verzija.
[10]             Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe Vijeća
(EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Komisije (EU) 2015/976 оd 19. lipnja 2015. o praćenju prisutnosti tropanskih alkaloida u hrani (Tekst značajan za EGP)

text:
               23.6.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 157/97

         PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2015/976
   оd 19. lipnja 2015.
   o praćenju prisutnosti tropanskih alkaloida u hrani
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               Znanstveni odbor za kontaminante u prehrambenom lancu („CONTAM”) Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) donio je mišljenje o tropanskim alkaloidima u hrani i hrani za životinje (1).

               (2)

               Najviše se istraživalo tropanske alkaloide (-)-hiosciamin i (-)-skopolamin. Atropin je racemična smjesa (-)-hiosciamina i (+)-hiosciamina od kojih samo (-)-enantiomer hiosciamina pokazuje antikolinergičko djelovanje.

               (3)

               Dobro je poznata prisutnost tropanskih alkaloida u rodu Datura. Datura stramonium široko je rasprostranjena u umjerenim i tropskim regijama i iz tog razloga sjemenke biljke Datura stramonium pronađene su kao nečistoće u sjemenkama lana, soji, sirku, prosu, suncokretu i heljdi te njihovim proizvodima. Sjemenke biljke Datura stramonium ne mogu se lako ukloniti iz sirka, prosa i heljde sortiranjem i čišćenjem.

               (4)

               Potrebno je više podataka o prisutnosti tropanskih alkaloida u hrani. Potrebno je i shvatiti poljoprivredne uvjete pod kojima se tropanski alkaloidi pojavljuju u poljoprivrednim sirovinama.

               (5)

               Stoga je primjereno preporučiti praćenje prisutnosti tropanskih alkaloida u hrani,

         DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

               1.

               Države članice trebale bi uz aktivno sudjelovanje subjekata u poslovanju s hranom provoditi praćenje prisutnosti tropanskih alkaloida u hrani, a posebno za:

                           —

                           žitarice i proizvode dobivene od žitarica, posebno (po redoslijedu važnosti)

                                       —

                                       heljda, sirak, proso, kukuruz te brašno od heljde, sirka, prosa i kukuruza

                                       —

                                       hrana na bazi žitarica za dojenčad i malu djecu

                                       —

                                       žitne pahuljice za doručak

                                       —

                                       proizvodi mlinarske industrije

                                       —

                                       žitarice za prehranu ljudi

                           —

                           proizvode bez glutena

                           —

                           dodatke prehrani, čajeve i biljne infuzije

                           —

                           mahunarke (bez mahuna), sjemenke mahunarki i uljarice te proizvode dobivene od njih.

               2.

               Trebalo bi analizirati barem tropanske alkaloide atropin i skopolamin te, ako je moguće, zasebno analizirati enantiomere hiosciamina i analizirati druge tropanske alkaloide.

               3.

               Kako bi se osigurala reprezentativnost uzoraka u seriji, države članice trebale bi slijediti postupke uzorkovanja utvrđene u Uredbi Komisije (EZ) br. 401/2006 (2).

               4.

               Kao metodu analize za praćenje bilo bi poželjno upotrebljavati tekućinsku kromatografiju visoke djelotvornosti – masenu spektrometriju/(masenu spektrometriju) (HPLC-MS/(MS) ili, ako HPLC-MS/(MS) nije moguća, upotrijebiti plinsku kromatografiju – masenu spektrometriju (GC-MS).
               Granica kvantifikacije (LOQ) za atropin (racemična smjesa enantiomera hiosciamina) i skopolamin trebala bi biti niža od 5 μg/kg i ne viša od 10 μg/kg za poljoprivredne sirovine, sastojke, dodatke prehrani i biljne čajeve te bi trebala biti niža od 2 μg/kg za gotove prehrambene proizvode (npr. žitne pahuljice za doručak) i 1 μg/kg za hranu na bazi žitarica za dojenčad i malu djecu.

               5.

               Države članice trebale bi uz aktivno sudjelovanje subjekata u poslovanju s hranom provesti ispitivanja za utvrđivanje poljoprivrednih uvjeta koji dovode do prisutnosti tropanskih alkaloida u hrani, ako se primijete znatne razine tropanskih alkaloida.

               6.

               Države članice trebale bi osigurati da se EFSA-i analitički rezultati dostavljaju redovito, a najkasnije do listopada 2016., u formatu za podnošenja podataka EFSA-e u skladu sa zahtjevima iz Smjernica EFSA-e za standardni opis uzorka (SSD) za hranu i hranu za životinje (3) te njezinim dodatnim posebnim zahtjevima za izvješćivanje.

      Sastavljeno u Bruxellesu 19. lipnja 2015.

            Za Komisiju

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            Član Komisije

      (1)  Odbor CONTAM EFSA-e (Znanstveni odbor EFSA-e za kontaminante u prehrambenom lancu), 2013. Znanstveno mišljenje o tropanskim alkaloidima u hrani i hrani za životinje. EFSA Journal 2013.;11(10):3386, 113 str. doi:10.2903/j.efsa.2013.3386.

      (2)  Uredba Komisije (EZ) br. 401/2006 od 23. veljače 2006. o utvrđivanju metoda uzorkovanja i analize za službenu kontrolu razina mikotoksina u hrani (SL L 70, 9.3.2006., str. 12.).

      (3)  http://www.efsa.europa.eu/en/datex/datexsubmitdata.htm


title: Preporuka Vijeća od 17. veljače 2015. o razrješnici koja se daje Komisiji u vezi s provedbom operacija Europskog razvojnog fonda (deveti ERF) za financijsku godinu 2013.

text:
               24.2.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 66/2

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 17. veljače 2015.
   o razrješnici koja se daje Komisiji u vezi s provedbom operacija Europskog razvojnog fonda (deveti ERF) za financijsku godinu 2013.
   (2015/C 66/02)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. (1) i izmijenjen Sporazumom potpisanim u Luxembourgu 25. lipnja 2005. (2),
   uzimajući u obzir Unutarnji sporazum između predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o financiranju i upravljanju potporom Zajednice u okviru Financijskog protokola Sporazuma o partnerstvu između afričkih, karipskih i pacifičkih država i Europske zajednice i njezinih država članica potpisanog u Cotonouu (Benin) 23. lipnja 2000. i o dodjeljivanju financijske pomoći prekomorskim zemljama i područjima na koja se primjenjuje četvrti dio Ugovora o EZ-u (3) (dalje u tekstu „Unutarnji sporazum”) kojim se uspostavlja, između ostalog, deveti Europski razvojni fond (deveti ERF), a posebno njegov članak 32. stavak 3.,
   uzimajući u obzir Financijsku uredbu od 27. ožujka 2003. koja se primjenjuje na 9. Europski razvojni fond (4), a posebno njezine članke od 96. do 103.,
   razmotrivši račun prihoda i rashoda i bilancu stanja koja se odnosi na operacije devetog ERF-a na dan 31. prosinca 2013. i godišnje izvješće Revizorskog suda o djelatnostima koje financiraju 8., 9. i 10. Europski razvojni fond (ERF-ovi), što se tiče financijske godine 2013., zajedno s odgovorima Komisije sadržanima u tom godišnjem izvješću (5),
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 32. stavkom 3. Unutarnjeg sporazuma, Europski parlament treba, na preporuku Vijeća, Komisiji dati razrješnicu za financijsko upravljanje devetim ERF-om.

               (2)

               Sveukupna provedba operacija devetog ERF-a tijekom financijske godine 2013. od strane Komisije je zadovoljavajuća,

         OVIME PREPORUČUJE da Europski parlament Komisiji izda razrješnicu u vezi s provedbom operacija devetog ERF-a za financijsku godinu 2013.

      Sastavljeno u Bruxellesu 17. veljače 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         J. REIRS

      (1)  SL L 317, 15.12.2000., str. 3.

      (2)  SL L 287, 28.10.2005., str. 4.

      (3)  SL L 317, 15.12.2000., str. 355.

      (4)  SL L 83, 1.4.2003., str. 1.

      (5)  SL C 398, 12.11.2014., str. 289.


				|

		52014DC0415

			Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Latvije za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Latvije za 2014. /* COM/2014/0415 final - 2014/ () */

Preporuka za
PREPORUKU VIJEĆA
o nacionalnom programu reformi Latvije za
2014.
i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Latvije za 2014.
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148.
stavak 4.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ)
br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i
nadzora i koordinacije ekonomskih politika[1],
a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
uzimajući u obzir preporuku Europske
komisije[2],
uzimajući u obzir rezolucije Europskog
parlamenta[3],
uzimajući u obzir zaključke
Europskog vijeća,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
zapošljavanje,
uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog
i financijskog odbora,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
socijalnu zaštitu,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
ekonomsku politiku,
budući da:
(1)
Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010.
prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa
2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom
će se usredotočiti na glavna područja u kojima je potrebno
djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i
konkurentnosti.
(2)
Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju
prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske
politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010.
donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica,
koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su
da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i
politikama zapošljavanja.
(3)
Predsjednici država i vlada donijeli su 29. lipnja
2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za
djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja
koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama.
Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a
posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa
2020. i provedbi preporuka po državama članicama.
(4)
Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku o
nacionalnom programu reformi Latvije za 2013. i dostavilo mišljenje o
latvijskom ažuriranom programu konvergencije za razdoblje 2012. – 2016.
(5)
Komisija je 13. studenoga 2014. donijela Godišnji
pregled rasta[4],
čime je označen početak Europskog semestra koordinacije
ekonomske politike za 2013. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br.
1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja[5], u kojemu Latviju ne
smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno
preispitivanje.
(6)
Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013.
prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i
mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom
fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom
uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i
konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica
krize te modernizacijom javne uprave.
(7)
Latvija je 29. travnja 2014. podnijela svoj
nacionalni program reformi za 2014., a 30. travnja 2014. i program
stabilizacije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su
programa istodobno ocijenjena.
(8)
Cilj proračunske strategije iz programa
stabilizacije za 2014. postupno je smanjiti ukupni deficit i održati strukturni
saldo, što je u skladu sa srednjoročnim ciljem kada se u obzir uzme
dopušteno privremeno odstupanje od srednjoročnog cilja uzrokovano
sustavnom reformom mirovinskog sustava. Srednjoročni cilj u okviru
programa promijenjen je s -0,5 % na -1,0 % i novi srednjoročni
cilj odgovara ciljevima Pakta o stabilnosti i rastu. Predviđeno kretanje
ukupnog deficita u okviru latvijskog programa podrazumijeva postupno smanjenje
(ponovno) izračunanog strukturnog salda, iako i dalje u okvirima koje
dopušta provedba reforme mirovinskog sustava. Uzimajući u obzir dopušteno
odstupanje od srednjoročnog cilja, planirani strukturni deficit u skladu
je sa zahtjevima Pakta do 2016. Međutim predviđeni porast ponovno
izračunanog strukturnog salda u 2017. uzrokovat će odstupanje od
potrebnog kretanja prilagodbe prema ostvarivanju srednjoročnog cilja.
Općenito gledajući proračunska strategija iznesena u programu
uglavnom je u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Državni dug
trebao bi se zadržati znatno ispod 60 % BDP-a tijekom cijelog programskog
razdoblja uz pad na 31 % BDP-a do 2017. Makroekonomski scenarij na kojem
se temelje proračunska predviđanja u okviru programa, koji nije službeno
odobrilo neovisno tijelo, uvjerljiv je. Očekuje se da će gospodarski
rast tijekom programskog razdoblja ostati približno 4 % godišnje, a
predviđeni rast cijena je umjeren. Proračunskim scenarijem u okviru
programa predviđa se nagli pad udjela prihoda i rashoda države u BDP-u,
što odražava određene mjere za smanjenje prihoda u odnosu na ciljano
ograničenje rashoda. Povećani zahtjevi za sredstva u nekoliko
područja politika predstavljaju rizik za predviđena smanjenja rashoda
u okviru programa. U skladu s proljetnom prognozom Komisije 2014. fiskalna
politika u 2014. u skladu je sa zahtjevima Pakta, ali postoji rizik od
odstupanja u 2015. Na temelju ocjene programa i prognoze Komisije te u skladu s
Uredbom Vijeća (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da odstupanje
strukturnog deficita od srednjoročnog cilja u 2014. odražava učinak
sustavne reforme mirovinskog sustava, a nakon 2015. postoji rizik od odstupanja
od potrebnog kretanja prilagodbe.
(9)
Latvija je poduzela korake za smanjenje poreznog
opterećenja za osobe s niskim dohotkom i obitelji s uzdržavanim
članovima te za jačanje oporezivanja povezanog s imovinom i okolišem,
ali visina i priroda tih poreza ne utječu dovoljno na ponašanje
gospodarskih subjekata pa i dalje postoje određene subvencije štetne za
okoliš. Iako su nadležna tijela postigla određeni napredak u poboljšanju
poštovanja poreznih obveza i smanjenju udjela neprijavljene gospodarske
aktivnosti, osobito poboljšanjem ocjene rizika i strožim sankcijama za
prijevarno postupanje, i dalje su prisutni izazovi u području borbe protiv
poreznih prijevara i utaje poreza. Iako čini znatan udio ukupnog
oporezivanja, prihod od poreza na potrošnju ima osobito velik potencijal za
daljnje povećanje uz uvjet da se poboljša poštovanje poreznih obveza.
(10)
Usprkos prvobitnom ambicioznom planu reforme višeg
obrazovanja Latvija nije ostvarila napredak u osnivanju međunarodno
priznatog sustava akreditacija, planovi za uvođenje novog financijskog
modela su neizvjesni, konsolidacija ustanova za više obrazovanje je oslabljena,
a ograničenja upotrebe stranih jezika i dalje postoje. Stanje je takvo
usprkos činjenici da postoji velik prostor za reformu sustava višeg
obrazovanja, koji je prevelik za stanovništvo koje se smanjuje, nudi previše
različitih studijskih programa i nije pretjerano privlačan stranim
studentima i nastavnom osoblju. Rezultati prve neovisne ocjene upućuju na
to da se samo 10 % istraživačkih instituta obuhvaćenih ocjenom
može smatrati međunarodnim istraživačkim centrima na visokoj razini.
Intenzitet istraživanja i razvoja u 2012. iznosio je samo 0,66 % BDP-a pa
Latvija nije na dobrom putu da postigne svoj cilj u okviru strategije Europa
2020. u skladu s kojim bi 1,5 % BDP-a trebala namijeniti istraživanju i
razvoju.
(11)
Latvija je ostvarila napredak u borbi s nezaposlenošću
koja je znatno pala. Međutim nezaposlenost mladih i dalje je relativno
visoka i treba primijeniti mjere kojima će se obuhvatiti neregistrirani
mladi koji nisu zaposleni, ne obrazuju se ili se dalje ne osposobljavaju. Iako
je Latvija poduzela mjere za rješavanje problema neusklađenosti vještina i
potreba tržišta rada i kvalitete strukovnog obrazovanja, potrebni su daljnji
napori u tom području, osobito u poboljšanju kvalitete naukovanja i
razvoju sveobuhvatnog profesionalnog usmjeravanja. Područje primjene
aktivnih politika tržišta rada i dalje ostaje ograničeno, a one se
uglavnom temelje na javnim radovima.
(12)
Siromaštvo radno sposobnih osoba u Latviji i dalje
je vrlo veliko. Latvija je poduzela određene korake za reformu socijalne
pomoći i provela opsežnu ocjenu sustava socijalne sigurnosti koja
čini dobru osnovu za reformu utemeljenu na dokazima. Znatno je
povećala niz naknada za djecu i podigla neoporezivi prag za porez na
osobni dohodak za uzdržavane osobe. Međutim učinkovitost socijalne
zaštite u pogledu smanjenja siromaštva i dalje je niska, a razvoj
učinkovite mreže socijalne sigurnosti ostaje izazov. Općenito
gledajući visok je udio stanovništva izložen riziku od siromaštva ili
socijalne isključenosti, a to je još izraženije kada su u pitanju djeca.
Riziku od siromaštva i socijalne isključenosti osobito su izložene
obitelji s djecom, nezaposleni, osobe s invaliditetom i ljudi koji žive u
ruralnim područjima. Potrošnja Latvije za socijalnu zaštitu kao postotak
BDP-a najniža je u EU-u. Pristup sustavu zdravstvene skrbi ometaju troškovi,
uključujući visoka neposredna i uglavnom neformalna plaćanja, pa
zdravstvene potrebe velikog udjela stanovništva nisu zadovoljene. Postoji velik
prostor za poboljšanje učinkovitosti sustava, osiguranje ekonomičnog
financiranja i promicanje aktivnosti za sprječavanje bolesti.
(13)
Latvija je ostvarila određeni napredak u
otvaranju tržišta električne energije tržišnom natjecanju, a to će se
početkom 2015. proširiti i na sektor kućanstava. Latvija se u lipnju
2013. pridružila regionalnom skandinavsko-baltičkom tržištu Nord Pool Spot
namijenjenom sklapanju ugovora o električnoj energiji. Potrebno je daljnje
jačanje interkonekcija s energetskim tržištem EU-a jer Latvija
trenutačno ovisi o uvozu, a prekogranična elektroenergetska veza s
Estonijom uglavnom je preopterećena. Stoga je razvoj infrastrukture
ključan, a Latvija je suočena s velikim izazovima u području
rješavanja infrastrukturnih nedostataka. Određeni napredak postignut je i u sektoru prirodnog plina jer je
parlament odobrio izmjene Zakona o energetici kojima se predviđa postupno
otvaranje tržišta plina od travnja 2014., ali je njegovo potpuno otvaranje
odgođeno do 2017. Latvija je predložila uravnoteženu kombinaciju mjera
politike za uštedu energije u glavnim gospodarskim sektorima, a u
sljedećim godinama više od 70 % uštede energije ostvarit će se u
građevinskom sektoru. Međutim potrebno je dodatno poboljšati
učinkovitost u prometu, zgradama i sustavima grijanja.
(14)
Latvija je poduzela mnoge mjere za poboljšanje
kapaciteta pravosuđa kako bi se smanjili zaostaci i trajanje postupaka.
Međutim veliki zaostaci u pravosuđu i dalje su prijetnja poslovanju,
a potrebno je provesti i reforme za poboljšanje učinkovitosti i kvalitete
pravosuđa, uključujući u području stečaja,
posredovanja i arbitraže. Latvija je predstavila ambiciozne reforme javne
uprave, ali njihova provedba je spora i ne obuhvaća lokalne vlasti, a
reforma državnih poduzeća znatno kasni. Potrebne su
izmjene Zakona o tržišnom natjecanju kako bi Vijeće za konkurentnost
dobilo veću institucijsku i financijsku neovisnost za učinkovito
djelovanje protiv postupaka javnih i privatnih tijela kojima se ograničava
tržišno natjecanje.
(15)
Komisija je u okviru europskog semestra provela
sveobuhvatnu analizu latvijske ekonomske politike. Ocijenila je program
stabilizacije i nacionalni program reformi. U obzir je uzela njihov značaj
za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Latviji, ali i poštovanje
pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog
upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim
nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog
semestra navedene su u preporukama 1. do 5. u nastavku.
(16)
Vijeće je u okviru ovog ocjenjivanja
preispitalo latvijski program stabilizacije, a njegovo je mišljenje[6] navedeno u preporuci 1.
u nastavku.
(17)
Komisija je u okviru europskog semestra provela i
analizu ekonomske politike u cijelom europodručju. Na temelju te analize
Vijeće je donijelo preporuke za sve države članice čija je
valuta euro. Latvija bi trebala osigurati potpunu i pravodobnu provedbu i tih
preporuka.
OVIME PREPORUČUJE Latviji da u
razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kojima je cilj:
1.           Očuvati
dobar fiskalni položaj u 2014. i ojačati proračunsku strategiju u
2015. te osigurati da odstupanje od srednjoročnog cilja ostane
ograničeno na učinak sustavne reforme mirovinskog sustava. Nastaviti
rad na daljnjem smanjenju poreznog opterećenja za osobe s niskim dohotkom,
u kontekstu pomicanja poreznog opterećenja na poreze povezane s imovinom i
okolišem koji više potiču rast, i poboljšanjem poštovanja poreznih obveza
i naplate poreza.
2.           Osnažiti provedbu reforme
sustava višeg obrazovanja, osobito osnivanjem neovisne akreditacijske agencije
i uspostavom financijskog modela kojim se nagrađuje kvaliteta. Osigurati
profesionalno usmjeravanje na svim razinama obrazovanja, poboljšati kvalitetu
strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, uključujući jačanjem
naukovanja, te postići napredak u području zapošljivosti mladih,
uključujući uvođenjem mjera kojima će se obuhvatiti
neregistrirani mladi koji nisu zaposleni, ne obrazuju se ili se dalje ne
osposobljavaju. Poduzeti korake za razvoj integriranijeg i sveobuhvatnijeg
istraživačkog sustava, među ostalim i usmjeravanjem financiranja na
istraživačke institucije konkurentne na međunarodnoj razini.
3.           Provesti reformu socijalnu
pomoći i njezino financiranje kako bi se osigurala bolja pokrivenost,
prikladnost naknada, jačanje aktivacije i usmjerene socijalne usluge.
Povećati opseg aktivnih politika tržišta rada. Poboljšati troškovnu
učinkovitost, kvalitetu i pristupačnost sustava zdravstvene skrbi.
4.           Ubrzati razvoj
prekograničnih plinskih i elektroenergetskih interkonekcija sa susjednim
državama članicama kako bi se diverzificirali izvori energije i promicalo
tržišno natjecanje boljom integracijom baltičkih energetskih tržišta.
Uložiti napore kako bi se dodatno povećala energetska učinkovitost u
prometu, zgradama i sustavima grijanja.
5.           Završiti reforme pravosudnog
sustava, uključujući reforme okvira koji se odnose na stečaj,
posredovanje i arbitražu koje su u tijeku, kako bi se osiguralo pravno
okruženje koje više pogoduje poslovanju i potrošačima. Osnažiti reforme
javne administracije, među ostalim provođenjem reforme upravljanja u
državnim poduzećima i povećanjem institucijske i financijske
neovisnosti Vijeća za tržišno natjecanje.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 209, 2.8.1997., str. 1.
[2]               COM(2014) 415 završna verzija.
[3]               P7_TA(2014)0128 i P7_TA(2014)0129.
[4]               COM(2013) 800 završna verzija.
[5]               COM(2013) 790 završna verzija.
[6]               U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća
(EZ) br. 1466/97.