title: Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Portugala za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Portugala za 2020. 2020/C 282/22

text:
               26.8.2020

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 282/142

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 20. srpnja 2020.
      o Nacionalnom programu reformi Portugala za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Portugala za 2020.
      (2020/C 282/22)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Portugal jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

                  (2)

                  Izvješće za Portugal za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Portugala u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Portugala u ostvarenju njegovih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje na temelju članka 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Portugalu postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, u kontekstu niskog rasta produktivnosti slabe su točke velike neto vanjske obveze, privatni i javni dug te visok udio neprihodonosnih kredita.

                  (3)

                  Svjetska zdravstvena organizacija službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti COVID-19. Pandemija je ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača i negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

                  (4)

                  Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi biti predmet demokratskog nadzora i neovisnog sudskog preispitivanja.

                  (5)

                  Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio donijeti i odluku o usvajanju revidirane fiskalne putanje. Općom klauzulom o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

                  (6)

                  Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

                  (7)

                  Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

                  (8)

                  Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Te će izmjene osigurati dodatnu fleksibilnost, ali i znatno jednostavnije i povezanije procedure. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Portugal se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

                  (9)

                  Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će biti neravnomjerno raspoređene po portugalskim regijama zbog različitih modela specijalizacije, a najviše će se osjetiti u regijama koje se uvelike oslanjaju na turizam, kao što su Algarve te najudaljenije regije Madeira i Azori. Zbog toga je velik i rizik od povećanja regionalnih i teritorijalnih nejednakosti unutar Portugala. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

                  (10)

                  Portugal je 16. svibnja 2020. dostavio Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, programi su ocijenjeni istodobno.

                  (11)

                  Na Portugal se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Portugalu da se pobrine da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (7) u 2019. ne prijeđe 0,7 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % bruto domaćeg proizvoda (BDP). Ukupna Komisijina ocjena potvrđuje veliko odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2019. te u 2018. i 2019. kad se te dvije godine zajedno uzmu u obzir. Međutim, budući da je aktivirana opća klauzula o odstupanju, daljnji koraci za Portugal u okviru postupka zbog značajnog odstupanja nisu opravdani.

                  (12)

                  Vlada u Program stabilnosti za 2020. nije uključila makroekonomski scenarij i planove za saldo opće države i udio duga u BDP-u barem za 2020. Ali u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuje se da svakih 30 radnih dana, odnosno oko mjesec i pol ograničenja kretanja, u prosjeku može izazvati negativan učinak na godišnji BDP od 6,5 postotnih bodova. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. Neke rizike treba uzeti u obzir pri proračunskim projekcijama, a povezani su s naglim povećanjem nepredviđenih javnih obveza koje su povezane s javnim poduzećima i s mjerama koje se odnose na pandemiju bolesti COVID-19, a usmjerene su na privatni sektor. To je povrh prethodno ugovorenih nepredviđenih obveza.

                  (13)

                  Portugal je u okviru koordiniranog Unijina pristupa pandemiji bolesti COVID-19 odgovorio donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. U Programu stabilnosti za 2020. navode se procjene utjecaja tih mjera na proračun na mjesečnoj ili godišnjoj osnovi, a ne navodi se predviđeni ukupni godišnji iznos za 2020. Mjere uključuju, među ostalim, jednokratnu posebnu potporu poduzećima za nastavak poslovanja (508,0 milijuna EUR ili 0,3 % BDP-a), pojednostavnjeni program privremenog prekida rada ili skraćivanja redovnog radnog vremena („privremena nezaposlenost”, 373,3 milijuna EUR ili 0,2 % BDP-a po mjesecu primjene) te kupnju osobne zaštitne opreme u zdravstvenom sustavu (0,1 % BDP-a po mjesecu primjene) (8). Komisija procjenjuje da iz tih mjera u 2020. može proizaći ukupni izravni proračunski trošak od oko 2,5 % BDP-a. Osim toga, Portugal je najavio mjere koje će u pravilu doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća i kućanstava bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na otprilike 25,1 milijardu EUR odnosno 12,5 % BDP-a. Te mjere uključuju odgodu plaćanja poreza na dodanu vrijednost, poreza na osobni dohodak i poreza na dobit, socijalnih doprinosa (7,9 milijardi EUR ili 3,9 % BDP-a) te kreditne linije za koje jamči država i druge slične inicijative (4,0 milijardi EUR ili 2,0 % BDP-a). Općenito gledajući, mjere koje je Portugal poduzeo u skladu su sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Potpuna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

                  (14)

                  Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Portugalu deficit opće države iznositi 6,5 % BDP-a u 2020. te 1,8 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 131,6 % u 2020. te da će se u 2021. smanjiti na 124,4 %.

                  (15)

                  Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Portugal u 2020. planirao premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

                  (16)

                  Pandemija bolesti COVID-19 pogodila je Portugal početkom ožujka 2020. te je njegov zdravstveni sustav izložila velikom pritisku. Vlada je od 18. ožujka 2020. do 2. svibnja 2020. uvela izvanredno stanje u skladu s ustavom i brzo provela stroge i opsežne mjere protiv širenja zaraze kako bi što bolje smanjila mogućnost širenja bolesti i gubitka života. Portugal je poduzeo mjere kako bi omogućio zdravstvenom sustavu da bolje reagira i da se krivulja broja zaraženih izravna, kako bolnice ne bi bile preopterećene. Nacionalnim i globalnim mjerama sprečavanja širenja zaraze ozbiljno su ograničene gospodarske aktivnosti u većini sektora, što je posebice teško pogodilo turizam i povezane aktivnosti te pokvarilo socijalne i gospodarske izglede Portugala, a posebno njegovih mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (MSP). U 2020. predviđa se pad gospodarstva za 6,8 % te oporavak od 5,8 % u 2021.

                  (17)

                  Kako bi se ublažile izravne posljedice pandemije bolesti COVID-19 za zdravlje ljudi, u zdravstvu su nastali veliki rashodi. Bit će potrebna ulaganja kako bi se poboljšala otpornost zdravstvenog sustava, osigurala oprema, proizvodi i infrastruktura potrebni za jačanje kapaciteta za odgovor na krizne situacije, što se odnosi na intenzivnu njegu, testiranje, tehnološka i primijenjena medicinska istraživanja te dostupnost svima, i izvan urbanih područja, i u najudaljenijim regijama Madeiri i Azorima. Na početku pandemije bolesti COVID-19 postupno se provodio plan uvođenja novog modela upravljanja javnim bolnicama, uz znatna povećanja godišnjih proračuna. Nastavak njegove provedbe u ovom bi trenutku mogao pridonijeti jačanju otpornosti zdravstvenog sustava. COVID-19 pokazao je slabost portugalskih ustanova za dugotrajnu skrb, u kojima su zabilježene veće stope zaraze. Iako se u zadnjih desetak godina poboljšala teritorijalna pokrivenost ustanovama za dugotrajnu skrb, u svim je portugalskim regijama stopa pristupa i dalje niska. Istodobno, prije izbijanja pandemije bolesti COVID-19 predviđalo se da će se rashodi za zdravstvenu skrb dugoročno znatno povećati, izraženo kao postotak BDP-a. Za rješavanje trenutačne krize i izazova povezanih sa starenjem potreban je stalan trud da se poprave učinkovitost i kapaciteti zdravstvene i dugotrajne skrbi.

                  (18)

                  Nakon stalnih pozitivnih kretanja na tržištu rada od 2014. Portugal će se sada zbog pandemije suočiti s izvanrednim izazovima u području zapošljavanja. Prema Komisijinoj prognozi u 2020. očekuje se porast nezaposlenosti na 9,7 % aktivnog stanovništva, zatim spuštanje na 7,4 % u 2021., a u 2019. nezaposlenost je bila 6,5 %. Kako bi potaknuo zapošljavanje i ublažio rizik od gubitka radnih mjesta, Portugal je pojednostavnio i prilagodio upotrebu postojećeg programa privremenog prekida rada, odnosno skraćivanja redovnog radnog vremena. Ciljanom uporabom Unijinih i nacionalnih programa mogla bi se očuvati radna mjesta i gospodarska aktivnost, posebno u odnosu na MSP-ove. U fazi oporavka personalizirane i ciljane aktivne politike tržišta rada, osobito usavršavanje i prekvalifikacije, imat će odlučujuću ulogu u održavanju zapošljivosti radne snage na tržištu rada. Suradnja među poslodavcima, ustanovama za obrazovanje i osposobljavanje te javnim službama za zapošljavanje bit će ključna za rast zapošljavanja.

                  (19)

                  Kako se zbog pandemije bolesti COVID-19 nejednakosti ne bi pogoršale, potrebne su mjere za ublažavanje socijalnih učinaka i zaštitu ugroženih osoba. Među njima su programi naknada za nezaposlenost i potpora dohotku za najpogođenije radnike, uključujući samozaposlene osobe i radnike s nestandardnim ugovorima, te pristup uslugama i mjerama za poticanje ponovnog uključivanja na tržište rada. Provedba nacionalnog socijalnog kriznog plana u suradnji sa socijalnim partnerima i civilnim društvom mogla bi pridonijeti neposrednom i koordiniranom odgovoru i ublažavanju socijalnih posljedica krize. Pozitivan učinak na raspodjelu dohotka posljednjih godina imale su promjene politike kojima je zaustavljen pad učinkovitosti socijalnih transfera, npr. povećanje minimalnog dohotka, dodatak solidarnosti na naknade za starije osobe, na mirovine i obiteljske naknade. Međutim, udio stanovništva izloženog riziku od siromaštva u Portugalu socijalnim transferima (ne računajući mirovine) smanjen je za samo 23,8 % u 2018., što je znatno ispod prosjeka Unije od 34 %. Usto, primjerenost programa zajamčenog minimalnog dohotka među najnižima je u Uniji jer se njime osigurava dohodak koji čini samo 40 % iznosa nacionalnog praga siromaštva.

                  (20)

                  Zbog pandemije bolesti COVID-19 znatno su povećani zahtjevi za upotrebu digitalnih tehnologija kako bi se u kontekstu potrebnog donošenja mjera ograničavanja socijalnih kontakata osigurao kontinuirani pristup obrazovanju, osposobljavanju i poslovnoj aktivnosti. Portugalske škole i centri za osposobljavanje zatvoreni su i prekinuto je tradicionalno obrazovanje koje zahtijeva fizičku prisutnost te zamijenjeno ponudom učenja na daljinu. Oko 6 % kućanstava još nema pristup internetu, odnosno oko 50 000 učenika, a urbana i ruralna područja znatno se razlikuju po pristupu internetu i pokrivenosti telekomunikacijskom mrežom. Učenici boljeg socioekonomskog položaja imaju veće izglede za prevladavanje problema koje donosi učenje na daljinu. Portugal usto ima i izražen manjak digitalnih vještina. U 2019. 48 % stanovništva nije imalo osnovne digitalne vještine, što uključuje oko 26 % bez ikakvih digitalnih vještina, a udio onih koji se nikada nisu koristili internetom bio je dvostruko veći od prosjeka Unije. Trenutačne okolnosti zahtijevaju intenzivnu provedbu e-osposobljavanja, a onima koji su „digitalno isključeni” treba pomoći da svladaju prepreke koje im otežavaju učenje na daljinu. Usvajanjem digitalnih tehnologija u poduzećima kako bi se ponudili alternativni načini rada i digitalne usluge omogućio bi se kontinuitet poslovanja poduzećima čije se usluge mogu pružati na internetu i tako bi se ublažio učinak ograničenja u nekim sektorima. To je posebno važno u Portugalu čije gospodarstvo uglavnom karakteriziraju mikropoduzeća koncentrirana u tradicionalnim sektorima. Nedovoljna digitalna znanja među glavnim su čimbenicima koji ometaju digitalizaciju MSP-ova, a rezultat su općenito niske razine digitalne pismenosti među rukovoditeljima i zaposlenicima.

                  (21)

                  Kako bi se spriječili stečajevi koji se mogu izbjeći te kako bi poduzeća preživjela ovaj šok i ostala konkurentna, Portugal je donio niz mjera za pomoć održivim poduzećima, osobito MSP-ovima, kojima su naštetile mjere ograničavanja socijalnih kontakata, jer im je zbog tih mjera ograničeno poslovanje i pala je domaća i globalna potražnja. Tim je mjerama cilj pružanje potpore likvidnosti, a riječ je, među ostalim, o jamstvima koja financiraju država i javne financijske institucije, izravnim subvencijama, odgodama plaćanja poreza, smanjenju i odgodama plaćanja socijalnih doprinosa, kao i odgodama plaćanja stanarina te javnom moratoriju na bankovne kredite za kućanstva i poduzeća. Usmjerene su na najteže pogođene sektore, kao što su turizam, ugostiteljstvo i srodne gospodarske djelatnosti te na proizvodna i izvozna poduzeća. Važno je da javne institucije i privatni posrednici pravodobno i učinkovito provedu te mjere. U tom je kontekstu portugalska vlada pojednostavnila postupak za pristup kreditnim linijama, konkretno dokumentaciju koju poduzeća moraju dostaviti. U izradi i provedbi tih mjera potrebno je uzeti u obzir otpornost bankovnog sektora, zajedno s uvjetima financiranja gospodarstva. Dodatnim mjerama politike nastoji se pomoći poduzetništvu i samozaposlenima.

                  (22)

                  Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Ulaganja u istraživanje i inovacije, digitalizaciju, povezivost i zelenu tranziciju potiču rast i doprinijet će oporavku portugalskog gospodarstva i preusmjeriti ga prema dugoročnom održivom rastu. Ulaganjima u prometnu infrastrukturu, ponajviše zatvaranjem praznina u pogledu željezničkih veza sa Španjolskom i iskorištavanjem nedovoljno iskorištenog potencijala portugalskih luka, mogli bi se ublažiti nedostaci povezani s perifernim položajem Portugala. U Nacionalnom energetskom i klimatskom planu Portugala navode se velike potrebe za ulaganjima u energetsku i klimatsku tranziciju. I dalje postoji velik prostor za poboljšanje energetske učinkovitosti u zgradama i smanjenje potrošnje energije u poslovnom sektoru. Boljom energetskom povezanošću unutar Pirenejskog poluotoka moglo bi se omogućiti veće tržišno natjecanje i olakšati uporabu obnovljive energije. Ulaganja mogu pomoći i da se preduhitre negativni učinci klimatskih promjena, kao što su poplave i šumski požari, poboljša gospodarenje vodom i otpadom te da se razvije potencijal kružnoga gospodarstva. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmet prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Portugalu pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito na područjima iz Priloga D izvješću za Portugal za 2020. To bi mu omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

                  (23)

                  Zbog niza mjera koje se i dalje provode portugalski pravosudni sustav posljednjih je godina postao učinkovitiji. Međutim, pandemija i posljedična recesija mogu dovesti do povećanja broja sporova, što bi moglo pogoršati preostala uska grla, a to se posebno odnosi na dugotrajne postupke i velik broj neriješenih predmeta na upravnim i poreznim sudovima. Veća učinkovitost i otpornost pravosudnog sustava poboljšala bi poslovnu klimu, najviše u korist domaćih MSP-ova i ulagača.

                  (24)

                  Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za rješavanje srednjoročnih i dugoročnih strukturnih izazova. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na gospodarske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

                  (25)

                  Proteklih je godina zabilježeno nekoliko ukupnih poboljšanja u portugalskom bankovnom sustavu. Parametri profitabilnosti popravili su se zahvaljujući naporima da se poveća učinkovitost tog sektora te smanje rezervacije i umanjenja vrijednosti. Zahvaljujući povećanoj profitabilnosti bankovni je sustav nastavio jačati stope kapitala. No razina vlastitih sredstava i dalje je ispod prosjeka Unije. Udio neprihodonosnih kredita nastavio je s višegodišnjim trendom smanjenja, ali je i dalje dvostruko veći nego u Uniji. Kapacitet generiranja dohotka i dalje je problematičan jer su kamatne stope niske, a portugalsko gospodarstvo još karakterizira velika zaduženost. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19, niske kamatne stope i određena izloženost zemljama koje ovise o nafti stvorit će izazove za bankovni sektor i odrazit će se na kreditnu kvalitetu odobrenih zajmova.

                  (26)

                  Kao jedan od ključnih čimbenika zbog kojih banke ne mogu brzo rješavati problem neprihodonosnih kredita utvrđeni su dugotrajni postupci u slučaju nesolventnosti. Oni uvelike utječu i na određivanje cijena takve imovine na sekundarnom tržištu jer su rezultati, s aspekta isplata vjerovnicima, nezadovoljavajući. Raščlambom neprihodonosnih kredita pokazuje se da je i dalje visok udio korporativnih kredita (oko dvije trećine), a oni su najmanje prikladni za brzi i standardizirani pristup. Posljednjih je godina uvedeno više izmjena i u postupku u slučaju nesolventnosti i u građanskom ovršnom postupku. Daljnje prilagodbe, posebno radi sprečavanja neopravdanih odgoda, pomogle bi i vjerovnicima i zajmoprimcima, a zajmoprimcima bi omogućile nov početak.

                  (27)

                  Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može pridonijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Portugal će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

                  (28)

                  Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka pandemije bolesti COVID-19. Portugal bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebao osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro.

                  (29)

                  Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Portugala i objavila je u Izvješću za Portugal za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Portugalu prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Portugalu nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (30)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (9) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

                  (31)

                  Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. U preporukama za pojedinu zemlju iz 2020. vodi se računa o potrebi borbe protiv pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanja gospodarskog oporavka kao nužnom prvom koraku kako bi se omogućila prilagodba neravnoteža. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2020. koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 2., 3. i 4.,

            PREPORUČUJE da Portugal u 2020. i 2021. poduzme djelovanje kojemu je cilj:

                  1.

                  Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održalo gospodarstvo i pružila potpora oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Ojačati otpornost zdravstvenog sustava i omogućiti jednak pristup kvalitetnoj zdravstvenoj i dugotrajnoj skrbi.

                  2.

                  Potaknuti zapošljavanje i naglasiti važnost mjera za očuvanje radnih mjesta. Osigurati dovoljnu i učinkovitu socijalnu zaštitu i potporu dohotku. Potaknuti upotrebu digitalnih tehnologija radi jednakog pristupa kvalitetnom obrazovanju i osposobljavanju te povećanja konkurentnosti poduzeća.

                  3.

                  Provesti privremene mjere kojima će poduzećima omogućiti pristup likvidnosti, posebno MSP-ovima. Dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, posebno u čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, željezničku infrastrukturu i inovacije.

                  4.

                  Povećati učinkovitost upravnih i poreznih sudova.

         Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

               Za Vijeće

               Predsjednica

            J. KLOECKNER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

         (3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 129.

         (4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

         (5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

         (6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

         (7)  Neto primarni državni rashodi uključuju ukupne državne rashode bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti pokriveni prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade u slučaju nezaposlenosti. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

         (8)  Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi iz 2020. učinci na proračun izraženi su kao postotak BDP-a u 2020 (200,4 milijarde EUR).

         (9)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2020. 2020/C 282/23

text:
               26.8.2020

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 282/149

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 20. srpnja 2020.
      o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2020.
      (2020/C 282/23)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Rumunjska jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

                  (2)

                  Izvješće za Rumunjsku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Rumunjske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Rumunjske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Rumunjskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Slabe točke posebice su povezane s troškovnom konkurentnošću i povećanjem deficita tekućeg računa u kontekstu ekspanzivne fiskalne politike i nepredvidljivog poslovnog okružja.

                  (3)

                  Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

                  (4)

                  Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

                  (5)

                  Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju državama članicama može se dopustiti privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Općom klauzulom o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

                  (6)

                  Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

                  (7)

                  Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

                  (8)

                  Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Rumunjska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

                  (9)

                  Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog znatnih razlika u ulaganjima i produktivnosti rada te različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u rumunjskim regijama. To uključuje znatan rizik od povećanja regionalnih nejednakosti unutar Rumunjske jer bi se mogao preokrenuti već uočeni trend laganog smanjenja nejednakosti između glavnog grada i ostalih regija ili između urbanih i ruralnih područja. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

                  (10)

                  Rumunjska je 8. svibnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 14. svibnja 2020. svoj Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa procijenjena istodobno.

                  (11)

                  Rumunjska je trenutačno obuhvaćena korektivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (12)

                  Vijeće je 3. travnja 2020. donijelo Odluku (EU) 2020/509 (7) u kojoj je utvrdilo da u Rumunjskoj postoji prekomjerni deficit zbog neusklađenosti s kriterijem deficita u 2019. Taj se zaključak temeljio na ažuriranim fiskalnim ciljevima vlade, koji su odražavali podatke o dotadašnjem izvršenju proračuna za tu godinu. Ostvareni deficit opće države u iznosu od 4,3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. potvrdio je to kršenje. Kršenje je bilo posljedica stalnog gomilanja fiskalnih neravnoteža zbog ekspanzivne fiskalne politike koja se provodila od 2016. u razdoblju snažnog gospodarskog rasta. Zbog sustavnih i opetovanih odstupanja od nacionalnih fiskalnih pravila tijekom tog razdoblja ta su pravila postala uglavnom nedjelotvorna. Štoviše, Rumunjska je višekratno propustila poduzeti djelotvorne mjere kao odgovor na preporuke Vijeća koje su joj upućene u kontekstu postupka zbog značajnog odstupanja. Vijeće je 3. travnja 2020. izdalo i Preporuku (8) s ciljem okončanja stanja prekomjernog državnog deficita u Rumunjskoj najkasnije do 2022.

                  (13)

                  Dugoročna održivost javnih financija Rumunjske bila je ugrožena i prije izbijanja bolesti COVID-19 zbog velikih proračunskih deficita i predviđenog znatnog povećanja troškova zbog starenja stanovništva, posebno mirovina. Starosne mirovine povećane su za 15 % u rujnu 2019., a zakonom o mirovinskom osiguranju donesenom u ljeto 2019. predviđeno je povećanje za 40 % u rujnu 2020. i ponovni izračun povoljnije mirovine u rujnu 2021. Stoga bi se rashodi za mirovine znatno povećali u razdoblju od 2020. do 2022. Rizici za fiskalnu održivost dodatno su porasli zbog učinaka pandemije bolesti COVID-19 na gospodarsku aktivnost i fiskalnog napora koji je potrebno uložiti u njihovo ublažavanje. Zbog prethodnih odluka o fiskalnoj politici Rumunjska raspolaže malim fiskalnim rezervama za ublažavanje posljedica pandemije bolesti COVID-19.

                  (14)

                  Vlada u svojem Programu konvergencije za 2020. planira da će se ukupni saldo od deficita od 4,3 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 6,7 % BDP-a u 2020. te da će se udio duga opće države u BDP-u s 35,2 % u 2019. povećati na 40,9 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. Osim toga, postoje rizici koje treba uzeti u obzir pri proračunskim projekcijama, odnosno čini se da neke stavke prihoda nisu procijenjene u skladu s temeljnim makroekonomskim predviđanjima, dok se čini da se umjerenost nekih stavki tekućih rashoda temelji na mjerama fiskalne konsolidacije koje nisu navedene u Programu.

                  (15)

                  Rumunjska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu konvergencije za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 1,2 % BDP-a. Među tim su mjerama naknada zaposlenicima za očuvanje radnih mjesta i slične naknade za druge kategorije radnika, rashodi za medicinsku opremu i drugi rashodi za pomoć u suzbijanju bolesti COVID-19 te bonusi zdravstvenim djelatnicima koji rade s pacijentima zaraženima bolešću COVID-19. Osim toga, vlada je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka. Te mjere uključuju odgodu plaćanja poreza, ubrzavanje povrata poreza na dodanu vrijednost (PDV), kreditna jamstva za mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), privremeni moratorij na plaćanje obroka bankovnih zajmova za kućanstva i MSP-ove te odgodu plaćanja najamnina i režija za MSP-ove. Mjere koje je rumunjska vlada poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020.

                  (16)

                  Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, saldo opće države u Rumunjskoj iznositi -9,2 % BDP-a u 2020. te -11,4 % BDP-a u 2021. Komisija predviđa da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. dosegnuti 46,2 %.

                  (17)

                  Rumunjska je 16. ožujka 2020. proglasila izvanredno stanje. Od 25. ožujka 2020. zatvorene su sve škole i trgovine, osim onih koje prodaju proizvode za osnovne potrebe, i uvedena su ograničenja prelaska granice. Kretanje u javnim prostorima dopušteno je samo u ograničenim slučajevima, uz strože mjere za osobe starije od 65 godina. Rumunjska je uvela i zabranu putovanja u određene zemlje i stavila više gradova u strogu karantenu. Posljedice te situacije osjetile su se u proizvodnom sektoru gospodarstva jer su mjere ograničenja kretanja jako negativno utjecale na gospodarsku aktivnost. U industrijskom sektoru više je proizvođača u drugoj polovini ožujka obustavilo proizvodnju, uz snažne učinke prelijevanja u ključnim sektorima, kao što je automobilska industrija. Slično se događa i u sektorima maloprodaje i ugostiteljstva. Ukupni učinak gurnut će 2020. gospodarstvo u recesiju. Izvanredno stanje okončano je 14. svibnja 2020., a Rumunjska je najavila da će postupno ukidati mjere ograničenja kretanja. Od 15. svibnja 2020. uvedene su mjere za olakšavanje kretanja unutar gradova, djelomično ponovno otvaranje maloprodaje i obveznu uporabu zaštitnih maski u zatvorenim javnim i komercijalnim prostorima, javnom prijevozu i na radnim mjestima. Neki proizvođači iz automobilske industrije postupno su nastavili poslovanje krajem travnja i početkom svibnja 2020. Vlada priprema dodatne mjere usmjerene na ponovno pokretanje gospodarstva.

                  (18)

                  Zbog pandemije zdravstveni sustav izložen je dosad nezabilježenom pritisku. U tom su sustavu i prije krize postojali strukturni nedostaci, kao što su niski javni rashodi za zdravstvo i nejednak pristup zdravstvenoj skrbi. U tom je kontekstu ključan izazov poboljšati otpornost zdravstvenog sustava i njegovu sposobnost odgovora na iznenadne šokove. Rumunjska je u okviru neposrednog odgovora kupila ključne proizvode iz područja medicine i uključila zdravstvene troškove povezane s bolešću COVID-19 u minimalni paket naknada za osobe koje nemaju zdravstveno osiguranje. Otpornost zdravstvenog sustava slabija je zbog znatnog nedostatka zdravstvenih djelatnika, uključujući liječnike obiteljske medicine, zastarjelih zdravstvenih objekata, manjka proizvoda iz područja medicine, nedovoljne osposobljenosti zdravstvenih djelatnika te ograničene povezanosti i integracije različitih razina zdravstvene zaštite. Broj osoba s nezadovoljenim potrebama za zdravstvenom skrbi bio je u porastu i prije krize uzrokovane bolešću COVID-19 te se dostupnost zdravstvene skrbi vjerojatno pogoršala. Pandemija je dodatno istaknula nejednakosti među regijama i razlike u pokrivenosti zdravstvenom skrbi za skupine s niskim primanjima i starije osobe. Dugoročno gledano, starenje stanovništva i migracije izazovi su zbog kojih je održivost zdravstvenog sustava pod sve većim pritiskom. U kontekstu bolesti COVID-19 jednako je važno dobro usmjerenim mjerama javne politike rješavati strukturna pitanja, uključujući razvoj preventivne i izvanbolničke skrbi te skrbi u zajednici. Za jačanje rumunjskog zdravstvenog sustava bit će potrebna dugoročna ulaganja kako bi se osiguralo dovoljno zdravstvenih djelatnika i opreme, poboljšala tehnološka i primijenjena istraživanja te pokrivenost zdravstvenim uslugama i njihova dostupnost svim građanima, i onima u izvangradskim područjima, među ostalim korištenjem uslugama e-zdravstva.

                  (19)

                  Brz gospodarski rast posljednjih godina doveo je do poboljšanja socijalnih uvjeta. Bruto raspoloživi dohodak kućanstava u 2019. povećao se za 5,7 %. Rizik od siromaštva i socijalne isključenosti bio je 2019. među najvišima u Uniji (31,2 %), iako je u stalnom padu. Međutim, zbog učinka pandemije na gospodarstvo socijalni uvjeti mogli bi se pogoršati. Očekuje se da će se siromaštvo i socijalna isključenost, uključujući siromaštvo djece, siromaštvo unatoč zaposlenju i dohodovne nejednakosti povećavati, pri čemu su među najizloženijima ranjive skupine kao što su radnici s nestandardnim ugovorima, neprijavljeni radnici, samozaposlene osobe, Romi, osobe s invaliditetom, starije osobe i beskućnici. Opseg i primjerenost mjera socijalne zaštite te djelotvornost poreznog sustava i sustava naknada u preraspodjeli dohotka i dalje su ograničeni. Djeca u ruralnim područjima i ilegalnim naseljima imaju ograničen pristup kvalitetnom ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju, odgovarajućoj prehrani, zdravstvenoj skrbi i stanovanju. Socijalni transferi imaju vrlo ograničen učinak na smanjenje siromaštva, a pokazatelj socijalne referentnosti na kojem se temelji većina socijalnih naknada nije ažuriran od 2008. Primjerenost potpore minimalnom dohotku i dalje je među najnižima u Uniji. Iako je odluka o reformi minimalnog dohotka za uključivanje donesena 2016., njezina je provedba ponovno odgođena za 2021. Socijalne i osnovne usluge i dalje su uglavnom nedostatne, među ostalim u područjima kao što su vodoopskrba i sanitarni uvjeti, energija i stanovanje. Nadalje, raspodjela po regijama neujednačena je i obilježena velikim nejednakostima između ruralnih i urbanih područja. To može ograničiti sposobnost ublažavanja učinaka pandemije. I dalje je neiskorišten potencijal socijalne ekonomije za poboljšanje socijalnih uvjeta.

                  (20)

                  U 2019. nastavila su se pozitivna kretanja na tržištu rada, ali i dalje su prisutne nejednakosti među regijama, ruralnim i urbanim područjima te socioekonomskim skupinama. Zabilježene su visoke razine neaktivnosti, posebno među ženama, mladima, niskokvalificiranim osobama, osobama s invaliditetom i starijim osobama. U kontekstu izbijanja bolesti COVID-19 postojeći problemi, uključujući brz rast nezaposlenosti i neaktivnost, vjerojatno će se produbiti. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. očekuje se porast nezaposlenosti na 6,5 % u 2020. i oporavak na 5,4 % u 2021. Neprijavljeni rad i dalje predstavlja izazov, a njegov negativan učinak u sadašnjem bi se kontekstu mogao pojačati, zbog čega je važno promicati prelazak na prijavljeni rad. Stoga je ključno pravodobno uvesti prilagođene usluge usmjerene na potrebe osjetljivih skupina i radnika pogođenih krizom. Uz nedavno pokrenuti program za očuvanje radnih mjesta, omogućivanje pristupa programima skraćenog radnog vremena, promicanje mjera dohodovne potpore te omogućivanje fleksibilnih radnih uvjeta i rada na daljinu za ugrožene radnike, uz sudjelovanje socijalnih partnera, ključni su za jačanje kratkoročne i dugoročne otpornosti tržišta rada.

                  (21)

                  Kontinuirana neusklađenost vještina s tržištem rada i nedostatak vještina, što dodatno pogoršavaju demografska kretanja i ograničena relevantnost obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada, bili su prepreka potencijalu gospodarskog rasta Rumunjske i prije pandemije. Udio od 1,3 % odraslih osoba koje su 2019. sudjelovale u aktivnostima učenja jedan je od najnižih u Uniji. Niska razina sudjelovanja u programima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja povećava nejednakost u pogledu mogućnosti koje se pružaju učenicima. Jednakost, uključivost i kvaliteta obrazovanja i dalje su ozbiljan izazov te su u tom području potrebne strateške reforme. Usprkos određenom napretku posljednjih godina, u Rumunjskoj je velik broj osoba koje rano napuštaju školovanje i osposobljavanje (15,3 % u 2019.) te mladih koji ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja te nisu u sustavu obrazovanja odraslih (14,7 %, što je blago povećanje u odnosu na 2018.). I dalje nema jedinstvenog nacionalnog mehanizma za rješavanje pitanja ranog napuštanja školovanja. Obrazovni ishodi, osobito u ruralnim i gospodarski zapostavljenim područjima, ne poboljšavaju se. Razina sudjelovanja u visokom obrazovanju niska je i nedovoljno usklađena s potrebama tržišta rada. I dalje je mali broj studenata s diplomom u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM). Rumunjska ima loše rezultate u mnogim sastavnicama Indeksa digitalnog gospodarstva i društva, uključujući digitalne javne usluge, digitalne vještine ukupnog stanovništva i digitalizaciju poduzeća. Osnovne digitalne vještine i osnovne vještine korištenja različitim računalnim softverskim programima među najnižima su u Uniji. Zbog neujednačene digitalne infrastrukture i nedovoljnih digitalnih vještina, prelazak na učenje na daljinu uzrokovan izbijanjem bolesti COVID-19 izazov je za obrazovne ustanove i ustanove za osposobljavanje, nastavnike i učenike, a posebno za učenike u nepovoljnom položaju i Rome.

                  (22)

                  Zbog pandemije bolesti COVID-19 i povezanih mjera ograničavanja kretanja diljem zemlje prekinuti su opskrbni lanci, poduzeća su morala smanjiti aktivnosti ili čak prekinuti poslovanje, a ljudi nisu mogli raditi. Poduzeća svih veličina, a posebno MSP-ove, snažno su pogodili poremećaji u trgovini i uvedene mjere ograničenja kretanja te su suočeni sa smanjenom likvidnošću i rizicima od stečaja. Vlada je donijela niz mjera u kojima se kombiniraju pomoć prilagođena poduzećima i zaštita prihoda za sve pogođene radnike. Da bi se zemlja oporavila od krize, bit će potrebna dodatna sredstva za nastavak potpore poduzećima i kućanstvima. Posebnu pozornost trebat će posvetiti uslužnom sektoru jer je najteže pogođen, a očekuje se da će neki podsektori smanjiti proizvodnju na duže razdoblje. Mjere kojima je vlada odgovorila uključuju uspostavu sustava javnih jamstava (IMM Invest) s omotnicom u vrijednosti od 15 milijardi leja za državna jamstva MSP-ovima koji sklapaju ugovore o beskamatnim zajmovima za financiranje ulaganja i osiguravanje obrtnog kapitala. Od tih će jamstava korist imati i banke koje moraju ostati dobro kapitalizirane i likvidne kako bi se osigurao potreban dotok kredita kućanstvima i poduzećima. Isto tako, zbog dosadašnje ograničene uloge banaka u odobravanju kredita poduzećima, posebno inovativnim MSP-ovima, kreditna jamstva sama za sebe možda neće biti dovoljna.

                  (23)

                  Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Kriza je još jasnije istaknula apsolutnu nužnost da se u Rumunjskoj ponovno pokrenu radovi na javnoj infrastrukturi u područjima kao što su održivi promet, čista energija te okolišna infrastruktura i infrastruktura digitalnih usluga. Sektor gradskog prijevoza slabo je organiziran, a administrativni kapaciteti lokalnih pružatelja usluga mali su. Sustav gospodarenja otpadom i dalje karakteriziraju vrlo niske stope recikliranja komunalnog otpada i vrlo visoke stope odlaganja otpada na odlagališta. Provedba Nacionalnog energetskog i klimatskog plana zahtijevat će ulaganja u čistu proizvodnju i uporabu energije, kao i preobrazbu regija sa samo jednom industrijom i regija s visokim emisijama ugljika. Potrebno je pojačati napore za proširenje i modernizaciju infrastrukture vode za piće i otpadnih voda. Zbog ozbiljnih strukturnih nedostataka neophodna su i ulaganja u mrežu za praćenje zraka. Također je potrebno modernizirati sve digitalne javne usluge kojima se razmjenjuju informacije te osigurati njihovu interoperabilnost, uključujući područja socijalnih usluga, obrazovanja i zdravstva. Za dugoročni održivi rast štetne su velike nejednakosti među regijama i niska produktivnost nekih sektora. Jednako su važna ulaganja u promicanje konkurentnosti gospodarstva podupiranjem aktivnosti u području istraživanja i razvoja, inovativnih MSP-ova i integracije u strateške vrijednosne lance Unije. Ulaganja poslovnih subjekata u istraživanje i razvoj i dalje su razmjerno slaba i ograničena na mali broj podsektora koji u velikoj mjeri ovise o izravnim stranim ulaganjima. Posljedica smanjenja javnih ulaganja u istraživanje i razvoj jesu niska znanstvena i tehnološka kvaliteta i slaba povezanost akademske i poslovne zajednice. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmet prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Rumunjskoj pomoći da odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u području iz Priloga D izvješću za Rumunjsku za 2020. To bi Rumunjskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

                  (24)

                  Reforma javne uprave ne napreduje. Ne postoji djelotvoran okvir za strateško i proračunsko planiranje, što utječe na stratešku viziju dugoročnog razvoja zemlje, određivanje prioritetnih djelovanja i koordinaciju politika na državnoj i lokalnoj razini. Strateški okvir po sektorima rascjepkan je i ponekad se preklapa, a mjere koje treba poduzeti u sektorima nisu utvrđene po važnosti. Uloga Glavnog tajništva vlade kao strateškog upravitelja još nije u potpunosti definirana. Na dostupnost javnih usluga i dalje negativno utječe velika rascjepkanost nadležnosti i resursa, osobito na lokalnoj razini i u siromašnim zajednicama. Na građane i poduzeća, posebno tijekom ove krize, negativno utječu birokracija i nedovoljan kapacitet za pružanje kvalitetnih usluga, među ostalim digitalnih. Složeni administrativni postupci za osnivanje poduzeća i regulatorni zahtjevi koji se primjenjuju na pružatelje usluga, uključujući regulirane profesije, dodatno ometaju razvoj tržišta. Pojačana suradnja rumunjskih tijela za nadzor tržišta i carinskih tijela može pomoći u smanjenju količine nesukladnih proizvoda uvezenih iz zemalja izvan Unije. Česte reorganizacije i prekomjerna imenovanja privremenih uprava narušavaju neovisnost uprave. I dalje je problematično uvođenje korporativnog upravljanja u poduzećima u državnom vlasništvu.

                  (25)

                  Predvidljivost postupaka donošenja odluka i dalje je veliki problem. Prije krize poštovala se samo otprilike trećina godišnjeg vladinog plana. Broj donesenih izvanrednih odluka i dalje je vrlo visok, što stvara nesigurnost i vjerojatno ometa ulaganja. Primjerice, izvanredna odluka vlade 114/2018 imala je velike socioekonomske učinke na nekoliko sektora, uključujući financijski. Iako su odredbe koje su imale negativan učinak na bankarski sektor poništene, neke od mjera koje bi mogle utjecati na dugoročnu održivost mirovinskih fondova u drugom stupu osiguranja i dalje su na snazi. I dalje su važna pitanja predvidljivosti i stabilnosti zakonodavstva o javnoj nabavi. Učinkovitost javne nabave i dalje je upitna, kao i postojana provedba određenih mjera, prije svega pojednostavnjenje ex ante kontrola. Nedovoljan je napredak u područjima boljeg upravljanja, kvalitete i djelotvorne uporabe procjena regulatornog učinka. Na državnoj razini ne postoji institucijski okvir za kontrolu kvalitete, a još se razmatraju mogućnosti za osnivanje odbora za procjenu regulatornog učinka. Funkcionalni socijalni dijalog i dalje je ograničen, posebno na sektorskoj razini, iako je smislena i trajna uključenost socijalnih partnera ključna za uspjeh bilo koje strategije izlaska iz i oporavka od trenutačne krize. Uspostavljeni institucijski okvir za savjetovanje ne upotrebljava se na odgovarajući način u postupku donošenja odluka i ne omogućava socijalnim partnerima da u dovoljnoj mjeri budu uključeni u osmišljavanje i provedbu reformi. Rasprave o izmjenama zakona o socijalnom dijalogu i reviziji gospodarskih sektora u zastoju su. Daljnje postupanje po preporukama Međunarodne organizacije rada izdanima u travnju 2018. i dalje je neizvjesno. Nepostojanje trajnog objektivnog mehanizma za određivanje minimalne plaće može opteretiti poslovno okružje.

                  (26)

                  Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na gospodarske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

                  (27)

                  Nakon određenih poteškoća posljednjih godina pritisci na bankarski sektor smanjili su se jer je početkom 2020. obustavljeno nekoliko mjera koje su u prošlosti uzrokovale zabrinutost, uključujući porez na imovinu banaka. Bankarski sektor ušao je u trenutačnu krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 dobro kapitaliziran i likvidan, a udio neprihodonosnih kredita smanjio se ispod 5 %. Mjere koje je vlada donijela za potporu kućanstvima i poslovnim subjektima, posebno MSP-ovima, važne su i za održavanje otpornosti bankarskog sektora i kapaciteta banaka da apsorbiraju udare. I komercijalne banke poduzele su korake za potporu klijentima kao što su odgoda plaćanja glavnice i kamata, produljenje otplate kredita, osiguravanje gotovog novca u bankomatima i smanjenje naknada za internetske usluge. Rumunjska narodna banka snizila je 20. ožujka 2020. stopu u okviru monetarne politike i otad je na sekundarnom tržištu počela kupovati državne obveznice u rumunjskim lejima kako bi osigurala nesmetano financiranje realnog i javnog sektora gospodarstva. Unatoč donesenim mjerama, uključujući bonitetnu fleksibilnost koju odobravaju nadzorna tijela, kvaliteta imovine vjerojatno će se pogoršati u nadolazećim mjesecima. U tom će se pogledu održavanjem razboritih standarda kreditiranja i davanjem prednosti potpori održivim dužnicima doprinijeti zaštiti kvalitete imovine bankarskog sektora. Nadalje, osiguravanje stabilnog i predvidljivog regulatornog okruženja za banke važan je preduvjet za očuvanje njihove aktivne uloge u kreditiranju gospodarstva i u podupiranju gospodarskog oporavka.

                  (28)

                  Znatne zakonske promjene i politički pritisak na pravosuđe 2017., 2018. i najvećim dijelom 2019. utjecali su na učinkovitost, kvalitetu i neovisnost pravosudnog sustava i njegovu sposobnost otkrivanja i kažnjavanja korupcije na visokoj razini. Iako vlada trenutačno podupire mjere za sprečavanje i kažnjavanje korupcije te je pokazala spremnost poništiti neke od najspornijih mjera, Rumunjska još nije provela potrebne zakonodavne promjene. Ta se pitanja prate u okviru mehanizma suradnje i provjere. Komisija u okviru tog mehanizma nastavlja pratiti reformu pravosuđa i borbu protiv korupcije u Rumunjskoj. Ta područja stoga nisu obuhvaćena preporukama za Rumunjsku iz 2020., ali su važna za razvoj pozitivnog socioekonomskog okružja u toj zemlji.

                  (29)

                  Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Rumunjska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

                  (30)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu gospodarske politike Rumunjske i objavila je u izvješću za Rumunjsku za 2020. Ocijenila je i Program konvergencije za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Rumunjskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Rumunjskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (31)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje (9) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

                  (32)

                  Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2020. i Program konvergencije za 2020. U preporukama za pojedinu zemlju iz 2020. vodi se računa o potrebi borbe protiv pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanja gospodarskog oporavka kao nužnom prvom koraku kako bi se omogućila prilagodba neravnoteža. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2020. koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci 4.,

            PREPORUČUJE da Rumunjska u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Provoditi fiskalne politike u skladu s Preporukom Vijeća od 3. travnja 2020. i istodobno poduzimati sve potrebne mjere kako bi djelotvorno odgovorila na pandemiju, održala gospodarstvo i pružila potporu oporavku koji će uslijediti. Izbjeći provedbu trajnih mjera kojima bi se ugrozila fiskalna održivost. Povećati otpornost zdravstvenog sustava, posebno kad je riječ o zdravstvenim djelatnicima i proizvodima iz područja medicine te poboljšati dostupnost zdravstvene skrbi.

                  2.

                  Svim građanima osigurati odgovarajuću nadoknadu dohotka te proširiti mjere socijalne zaštite i dostupnost osnovnih usluga. Ublažiti posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19 na zapošljavanje stvaranjem fleksibilnih radnih uvjeta i mjerama aktivacije. Poboljšati vještine i digitalno učenje te osigurati jednak pristup obrazovanju.

                  3.

                  Osigurati potporu likvidnosti gospodarstva u korist poduzeća i kućanstava, posebno MSP-ova i samozaposlenih osoba. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u područja održivog prometa, infrastrukture digitalnih usluga, čiste i učinkovite proizvodnje i uporabe energije te okolišne infrastrukture, među ostalim u regijama bogatim ugljenom.

                  4.

                  Poboljšati kvalitetu i djelotvornost javne uprave te predvidljivost postupaka donošenja odluka, među ostalim odgovarajućim uključivanjem socijalnih partnera.

         Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

               Za Vijeće

               Predsjednica

            J. KLOECKNER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

         (3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 135.

         (4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

         (5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

         (6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

         (7)  Odluka Vijeća (EU) 2020/509 od 3. travnja 2020. o postojanju prekomjernog deficita u Rumunjskoj (SL L 110, 8.4.2020., str. 58.).

         (8)  Preporuka Vijeća od 3. travnja 2020. s ciljem okončanja stanja prekomjernog državnog deficita u Rumunjskoj (SL C 116, 8.4.2020., str. 1).

         (9)  Na temelju članka 9. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Slovačke za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovačke za 2020. 2020/C 282/25

text:
               26.8.2020

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 282/164

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 20. srpnja 2020.
      o Nacionalnom programu reformi Slovačke za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovačke za 2020.
      (2020/C 282/25)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Slovačka nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

                  (2)

                  Izvješće za Slovačku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je procijenjen napredak Slovačke u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Slovačke u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

                  (3)

                  Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

                  (4)

                  Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

                  (5)

                  Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

                  (6)

                  Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

                  (7)

                  Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

                  (8)

                  Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Slovačka se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

                  (9)

                  Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije i infrastrukturnih nedostataka nejednako osjetiti u regijama. To znači da postoji znatan rizik od povećanja regionalnih razlika u Slovačkoj, posebno između glavnog grada i zapadne Slovačke s jedne strane te istočne i jugoistočne Slovačke s druge strane. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

                  (10)

                  Slovačka je 18. svibnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020. i svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (11)

                  Slovačka je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (12)

                  Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Slovačkoj da se pobrine da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (7) u 2019. ne premaši 4,1 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,5 % bruto domaćeg proizvoda (BDP). Ukupna procjena Komisije potvrđuje da postoji značajno odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog strukturnog cilja u 2019. te u 2018. i 2019. kad se zajedno uzmu u obzir. Međutim, budući da je aktivirana opća klauzula o odstupanju, daljnji koraci za Slovačku u okviru postupka zbog značajnog odstupanja nisu opravdani.

                  (13)

                  Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo od deficita od 1,3 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 8,4 % BDP-a u 2020. Predviđa se smanjenje deficita na 4,9 % BDP-a u 2021., 3,7 % BDP-a u 2022. i 2,9 % BDP-a u 2023. Prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 48 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 61,2 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

                  (14)

                  Slovačka je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 2,6 % BDP-a. Među poduzetim su mjerama naknade plaće radnicima, subvencije za samozaposlene osobe, programi potpore u slučaju bolovanja i njege te nabava proizvoda iz područja medicine povezanih s pandemijom bolesti COVID-19. Osim toga, Slovačka je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 3 % BDP-a. Te mjere uključuju odgodu plaćanja poreza na dohodak i socijalnih doprinosa u slučaju smanjenja prihoda za više od 40 % (1,4 % BDP-a) te kreditna jamstva (1,6 % BDP-a). Mjere koje je Slovačka poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

                  (15)

                  Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Slovačkoj saldo opće države iznositi -8,5 % BDP-a u 2020. te -4,2 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. i 2021. ostati ispod 60 %.

                  (16)

                  Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Slovačka u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

                  (17)

                  Slovačka je na izbijanje pandemije bolesti COVID-19 reagirala brzim i dosad nezabilježenim mjerama za suzbijanje i sprečavanje daljnjeg širenja virusa. Nakon što je 6. ožujka 2020. zabilježen prvi slučaj, Slovačka je proglasila izvanredno stanje od 12. ožujka 2020. i uvela mjere strogog ograničenja socijalnih kontakata, pravila o karanteni i sanitarna pravila te ograničenja putovanja. U važnim gospodarskim sektorima nekoliko su tjedana bile zatvorene trgovine i prekinuta proizvodnja, dok Vlada krajem travnja 2020. nije počela postupno ublažavati ograničenja. Stoga se očekuje da će slovačko gospodarstvo 2020. pasti u duboku recesiju zbog negativnih posljedica na privatnu potrošnju, ulaganja i trgovinu. Predviđa se naglo smanjenje gospodarstva za 6,7 % u 2020. te rast stope nezaposlenosti s 5,8 % u 2019. na 8,8 % u 2020. Slovačka je donijela nekoliko vrsta mjera za ublažavanje negativnih posljedica krize, među ostalim preraspodijelila je 1,2 milijarde EUR neiskorištenih sredstava iz fondova kohezijske politike. Te mjere uključuju programe skraćenog radnog vremena uz naknadu plaće, potporu dohotku zaposlenika u obliku naknada za bolovanje i njegu te subvencije za samozaposlene osobe kako bi im se nadoknadio gubitak prihoda. Druge mjere za potporu likvidnosti poduzeća i samozaposlenih osoba uključuju bankovne kredite, odgodu plaćanja poreza i doprinosa za socijalno osiguranje te bankovna jamstva i povoljne kamate. Program zajmova za mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), kojemu je prvotno bilo dodijeljeno 38 milijuna EUR, bit će pojačan sredstvima u iznosu od 330 milijuna EUR iz neiskorištenih fondova Unije i 500 milijuna EUR iz nacionalnog programa. Poduzete su i druge mjere, primjerice obustava poreznih revizija i obvezâ plaćanja predujmova poreza te odgoda plaćanja najamnine za poduzeća i pojedince.

                  (18)

                  Zbog pandemije bolesti COVID-19 još je bitnije da Slovačka nastavi uklanjati strukturne nedostatke svojeg zdravstvenog sustava. Nužna su dodatna ulaganja kako bi se povećala njegova otpornost, smanjio manjak radne snage u zdravstvu te osigurala odgovarajuća dostupnost ključnih proizvoda iz područja medicine i infrastrukture. Usporedno s nastojanjima da se u budućnosti osigura dostatan broj zdravstvenih radnika, učinkovitim politikama mogla bi se smanjiti neravnomjerna zemljopisna raspoređenost liječnika i cjelokupnom stanovništvu osigurati pristup skrbi. Modernizacija mreže bolnica i rješavanje strukturnog problema nedovoljnog financiranja javnih bolnica ključni su za povećanje kvalitete i troškovne učinkovitosti zdravstvenih usluga. Kako bi se smanjio pritisak na bolnice i poboljšalo liječenje kroničnih bolesti, potrebno je ojačati primarnu zdravstvenu zaštitu i poboljšati koordinaciju različitih razina i vrsta skrbi. Posebno zabrinjava nedovoljan pristup kvalitetnoj i cjenovno pristupačnoj dugotrajnoj skrbi, koji je posljedica općeg nedovoljnog financiranja usluga skrbi u zajednici i kućne njege, fragmentiranog upravljanja i nedostatka sustavne koordinacije socijalnih i zdravstvenih usluga.

                  (19)

                  Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 istaknula je već postojeće socijalne probleme u Slovačkoj. Stvorila je hitnu potrebu da se radnicima na prikladan način nadoknadi gubitak prihoda, u bliskoj suradnji sa socijalnim partnerima. Kako bi se ublažio učinak krize na zaposlenost, uvedeni su programi skraćenog radnog vremena, uz doprinos iz fondova Unije. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. očekuje se porast nezaposlenosti na 8,8 % u 2020. i oporavak na 7,1 % u 2021. Unatoč određenom povećanju fleksibilnosti u 2018., za slovački sustav naknada u slučaju nezaposlenosti karakteristični su strogi uvjeti za ostvarivanje prava na naknadu, relativno kratko razdoblje isplate naknada (u pravilu šest mjeseci, uz kraća produljenja tijekom krize) i niske stope zamjene za korisnike. Neke su skupine posebno ugrožene zbog krize i mogle bi se suočiti s ograničenim pristupom uslugama socijalne zaštite i skrbi, primjerice marginalizirane romske zajednice, koje često nemaju pristup osnovnim uslugama, te starije i niskokvalificirane osobe.

                  (20)

                  Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 povećala je potrebu za razvojem digitalnih vještina stanovništva, među ostalim nastavnika, kao i potrebu za proširenjem širokopojasne mreže jer mnogi učenici, posebno u marginaliziranim romskim zajednicama, i dalje nemaju internetsku vezu ni druge preduvjete za učenje kod kuće. Još su prisutne poteškoće u pogledu jednakog pristupa kvalitetnom i uključivom obrazovanju, što je vidljivo iz toga što na razine osnovnih vještina i opću uspješnost učenika snažno utječe njihovo socioekonomsko podrijetlo. Velike su razlike u uspješnosti među školama i regijama, što pokazuju visoke stope ranog napuštanja obrazovanja i osposobljavanja u nekima od njih, posebno u istočnoj Slovačkoj. Privlačnost učiteljske profesije i kvaliteta inicijalnog obrazovanja učitelja i nastavnika i dalje su niski. Osim toga, nacionalna stopa upisa djece u programe ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, posebno djece mlađe od tri godine, najniža je u Uniji, što dodatno negativno utječe na odgojno-obrazovne ishode, posebice za djecu u nepovoljnom položaju.

                  (21)

                  Zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 Slovačka bi dobro usmjerenim zajmovima i jamstvima trebala hitno pružiti potporu likvidnosti poduzeća, osobito MSP-ova, te pritom iskoristiti novu fleksibilnost omogućenu privremenim okvirom za državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu i preraspodijeliti sredstva iz fondova kohezijske politike. Odgovarajućim jamstvima za osiguranje od rizika, u kombinaciji s niskim kamatnim stopama i dugim rokovima dospijeća, posrednicima se može omogućiti brže odobravanje, a poduzećima brže dobivanje zajmova. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Omogućavanjem odgode plaćanja poreza i socijalnih doprinosa mogu se dodatno ublažiti kratkoročna ograničenja likvidnosti MSP-ova i samozaposlenih osoba. Prioriteti Slovačke u srednjoročnom razdoblju i dalje su borba protiv utaje poreza i poboljšanje porezne discipline, u cilju osiguravanja održivosti javnih financija, promicanja jednakih uvjeta i olakšavanja gospodarskog oporavka. Kako bi se osigurala održivost stanja novčanih tokova MSP-ova, važno je da se javna tijela na svim razinama i poduzeća upozore na brže plaćanje računa svojim dobavljačima.

                  (22)

                  Poticanje razvoja povoljnog poslovnog okružja i poboljšanje kvalitete javnih usluga ključni su za oporavak i stvaranje poticajnije ulagačke klime. Kako bi mjere za oporavak bile djelotvorne, važno je smanjiti nepotrebno administrativno opterećenje i pojednostavniti postupke, primjerice učinkovitom upotrebom jedinstvenih kontaktnih točaka za poduzeća. Ukupna učinkovitost slovačkih javnih institucija i uprave i dalje je niska. Mogla bi se poboljšati daljnjom digitalizacijom, boljom koordinacijom i planiranjem digitalne infrastrukture i razvoja softvera. Daljnjim reformama mogla bi se poboljšati koordinacija donošenja politika i izrade propisa te osigurati visoka učinkovitost javne službe i upravljanja ljudskim resursima. Kako bi ojačala otpornost gospodarstva, Slovačka bi trebala povećati inovacijski kapacitet poduzeća, posebno MSP-ova rješavanjem problema fragmentiranog upravljanja istraživačkim i inovacijskim ekosustavom. Boljom suradnjom poduzeća, istraživačkog sektora, akademske zajednice i javnog sektora može se potaknuti razmjena znanja i vještina te pomoći poduzećima da budu inovativna i razviju nove radne i proizvodne kapacitete.

                  (23)

                  Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Da bi slabije razvijenim regijama omogućila da nadoknade zaostatak i postanu u većoj mjeri utemeljene na znanju, konkurentne i produktivne, Slovačka će trebati više strateški ulagati, posebno u razvoj infrastrukture (uključujući digitalne i druge ključne usluge) i poboljšanje prometnih mreža. Izbijanje bolesti COVID-19 istaknulo je postojeće nedostatke digitalne infrastrukture. Širenjem pokrivenosti i brzine širokopojasnih mreža osigurat će se ujednačen i bolji pristup internetu. Slovački obrazovni sustav i tržište rada mogli bi se poboljšati mjerama kojima bi se osiguralo da slovačko stanovništvo stječe odgovarajuće vještine potrebne u kontekstu gospodarskih i društvenih promjena, primjerice cjeloživotnim učenjem, bližom suradnjom poslovnog i obrazovnog sektora na svim razinama te boljim povezivanjem programa osposobljavanja i prekvalifikacije sa sadašnjim i budućim potrebama tržišta rada.

                  (24)

                  Radi oporavka gospodarskog rasta Slovačka će u narednim godinama trebati poduzeti mjere politika i ciljano ulagati kako bi iskoristila prilike za izgradnju održivijeg gospodarstva s većom dodanom vrijednošću. Pritom bi trebala voditi računa o regionalnim razlikama. Dodatne bi napore trebalo uložiti prvenstveno u smanjenje energetskog intenziteta industrije, potporu energetski učinkovitijim rješenjima, posebno u kućanstvima, i ulaganje u obnovljive izvore energije, kako je utvrđeno u nacionalnom energetskom i klimatskom planu Slovačke. Poticajnije regulatorno okružje moglo bi doprinijeti povećanju udjela energije iz obnovljivih izvora u opskrbi energijom. Bilo bi dobro da Slovačka ubrza provedbu akcijskog plana za transformaciju regije Horná Nitre, preusmjeri sredstva u pronalaženje rješenja za cijelu regiju i iskoristi priliku za ubrzanje procesa postupnog prestanka upotrebe ugljena. Smanjenje onečišćenja zraka uzrokovanog izgaranjem krutih goriva i povećanjem emisija iz prometa, poboljšanje sustava gospodarenja otpadom s pomoću inovativnih rješenja za prikupljanje i obradu, dovršenje vodovodne i kanalizacijske mreže radi rješavanja sanitarnih problema, podupiranje projekata pametnih mreža i prelazak industrije na klimatski neutralno i kružno gospodarstvo mogli bi Slovačku usmjeriti prema održivom gospodarskom rastu. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Slovačkoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito na područjima iz Priloga D izvješću za Slovačku za 2020. To bi Slovačkoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

                  (25)

                  Zbog novih trendova u međunarodnom organiziranom kriminalu, kao što je zlouporaba pravnih subjekata u svrhu pranja novca, Slovačka bi trebala što prije poboljšati svoj okvir za sprečavanje pranja novca radi sprečavanja i borbe protiv gospodarskog kriminala. Razumijevanje izloženosti rizicima i dalje je na niskoj razini, unatoč ambicioznim Vladinim planovima za jačanje sprječavanja, istraga i kaznenog progona slučajeva pranja novca. Zbog ograničenosti ljudskih resursa i osposobljavanja otežan je učinkovit nadzor stručnjaka uključenih u osnivanje trgovačkih društava. Mjerama poduzetima u okviru Vladina akcijskog plana još nisu uspostavljeni instrumenti za učinkovito otkrivanje i kazneni progon kaznenih djela pranja novca te oduzimanje imovine stečene takvim djelima.

                  (26)

                  Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

                  (27)

                  Slovačka bi trebala nastaviti raditi na ispunjenju svoje obveze u pogledu otklanjanja konkretnih bojazni u vezi s općim integritetom svojeg pravosudnog sustava, koje bi mogle narušiti povjerenje u njegovo učinkovito funkcioniranje. Ostvaren je tek ograničen napredak u provedbi reformi za borbu protiv korupcije u Slovačkoj. Još nisu pokrenute ni provedene brojne reforme kojima je cilj sprečavanje korupcije, uključujući pravila o lobiranju, primanju darova, nespojivosti dužnosti i kontaktu s trećim stranama u postupku donošenja odluka te zaštiti zviždača. Statistički podaci o kaznenim djelima variraju, ali broj istraga slučajeva korupcije na visokoj razini i dalje je nizak, premda napori uloženi u sankcioniranje pravnih osoba postižu određeni učinak.

                  (28)

                  Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Slovačka će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

                  (29)

                  Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnih gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Slovačka bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro.

                  (30)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Slovačke i objavila je u izvješću za Slovačku za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Slovačkoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Slovačkoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (31)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku. (8)

            PREPORUČUJE da Slovačka u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Povećati otpornost zdravstvenog sustava kada je riječ o zdravstvenim djelatnicima, ključnim proizvodima iz područja medicine i ključnoj infrastrukturi. Poboljšati primarnu zdravstvenu skrb i koordinaciju različitih vrsta skrbi.

                  2.

                  Svim građanima osigurati odgovarajuću nadoknadu dohotka i pristup socijalnoj zaštiti i osnovnim uslugama. Ojačati digitalne vještine. Osigurati jednak pristup kvalitetnom obrazovanju.

                  3.

                  Učinkovito provesti mjere za osiguravanje likvidnosti za MSP-ove i samozaposlene osobe. Riješiti problem nedostataka digitalne infrastrukture. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, posebno u čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije i resursa, održivi javni prijevoz i gospodarenje otpadom.

                  4.

                  Osigurati učinkovit nadzor i provedbu okvira za sprečavanje pranja novca. Boljom koordinacijom i donošenjem politika stvoriti povoljno poslovno okružje i osigurati kvalitetne javne usluge. Otkloniti bojazni u pogledu integriteta pravosudnog sustava.

         Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

               Za Vijeće

               Predsjednica

            J. KLOECKNER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.)

         (3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 148.

         (4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

         (5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

         (6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

         (7)  Neto primarni državni rashodi uključuju ukupne državne rashode bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti pokriveni prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade u slučaju nezaposlenosti. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom. Jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju se.

         (8)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.