title: Preporuka Vijeća od 11. srpnja 2017. o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2017.

text:
               9.8.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 261/122

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 11. srpnja 2017.
   o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2017.
   (2017/C 261/27)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2017. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Ujedinjena Kraljevina nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)

               Izvješće za Ujedinjenu Kraljevinu za 2017. objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Ujedinjene Kraljevine u rješavanju preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke za tu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Ujedinjene Kraljevine u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

               (3)

               Ujedinjena Kraljevina 21. travnja 2017. dostavila je svoj Nacionalni program reformi za 2017., a 27. travnja 2017. svoj Program konvergencije za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (4)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESI fondovi) za razdoblje 2014.–2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Ujedinjena Kraljevina trenutačno je obuhvaćena korektivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Ako se u razdoblju 2016.–2017. ostvari pravodobno i trajno ispravljanje deficita, u razdoblju 2017.–2018. Ujedinjena Kraljevina bit će obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu i prijelaznim pravilom o dugu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2017. očekuje da će do fiskalne godine 2016./2017. ispraviti prekomjerni deficit, u skladu s Preporukom vijeća od 19. lipnja 2015., te da će ukupni deficit iznositi 2,7 % BDP-a. Očekuje se da će se nakon toga u razdoblju 2017.–2018. ukupni deficit neznatno povećati na 2,8 % BDP-a te se potom u razdoblju 2018.–2019. smanjiti na 1,9 % BDP-a. U Programu konvergencije ne navodi se srednjoročni proračunski cilj. Prema Programu konvergencije očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u uglavnom stabilizirati na približno 87,5 % između razdoblja 2016.–2017. i 2018.–2019. te potom pasti na 84,8 % BDP-a u razdoblju 2020.–2021. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan je. Iako su mjere potrebne za ostvarenje planiranog ciljnog deficita općenito precizno utvrđene, negativni rizici povezani s makroekonomskim izgledima predstavljaju rizik za ostvarenje planiranog smanjenja deficita.

               (6)

               Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Ujedinjenoj Kraljevini da do razdoblja 2016.–2017. okonča stanje prekomjernog deficita i u razdoblju 2017.–2018., nakon ispravljanja prekomjernog deficita, ostvari fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a u pogledu ostvarivanja srednjoročnog proračunskog cilja. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2017. predviđa se da će ukupni deficit u razdoblju 2016.–2017. dosegnuti 2,7 % BDP-a, u skladu s ciljnim deficitom koji je preporučilo Vijeće. Postoji rizik od određenog odstupanja od zahtjeva preventivnog dijela u razdoblju 2017.–2018.

               (7)

               S obzirom na njezinu fiskalnu situaciju i osobito razinu njezina duga, očekuje se da Ujedinjena Kraljevina ostvari dodatnu prilagodbu u pogledu ostvarivanja odgovarajućeg srednjoročnog proračunskog cilja. Prema zajednički dogovorenoj matrici prilagodbe u okviru Pakta o stabilnosti i rastu ta prilagodba trebala bi dovesti do stope nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (4) koja ne premašuje 1,8 %. To bi odgovaralo godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Ne bude li promjene u politikama, postoji rizik od određenog odstupanja od tog zahtjeva u kombiniranim razdobljima 2017.–2018. i 2018.–2019. Istodobno, na prvi se pogled predviđa da Ujedinjena Kraljevina u razdoblju 2017.–2018. neće biti usklađena s prijelaznim pravilom o dugu, ali bi prema prognozama to trebala postići u razdoblju 2018.–2019. Općenito, Vijeće smatra da Ujedinjena Kraljevina od razdoblja 2017.–2018. treba biti spremna poduzeti dodatne mjere kako bi se uskladila s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Međutim, kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1466/97, ocjenom proračunskih planova i rezultata trebao bi se uzeti u obzir proračunski saldo države članice s obzirom na cikličke uvjete. Kako se navodi u Komunikaciji Komisije uz ove preporuke za pojedinu zemlju, u budućoj ocjeni morat će se uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike kojim se doprinosi jačanju trenutačnog oporavka i osiguravanju održivosti javnih financija Ujedinjene Kraljevine. U tom kontekstu Vijeće prima na znanje da Komisija namjerava izvršiti cjelovitu ocjenu u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, posebno s obzirom na cikličku situaciju u Ujedinjenoj Kraljevini.

               (8)

               Privatna ulaganja stalno su znatno niža od prosjeka Unije, a javna ulaganja neznatno niža. Produktivnost je znatno niža od prosjeka za skupinu G7 te od 2008. stagnira. Vlada u svojim politikama stavlja snažan naglasak na povećanje ulaganja radi poticanja rasta produktivnosti. Jedan je od glavnih izazova rješavanje znatnih nedostataka u pogledu kapaciteta i kvalitete infrastrukturnih mreža u Ujedinjenoj Kraljevini. Veliko je zagušenje prometa, a željeznički kapaciteti u nekim područjima nisu usklađeni s brzim rastom potražnje. Osim toga, sve je hitnija potreba za većim ulaganjima u nove kapacitete za proizvodnju energije i opskrbu njome. U Nacionalnom planu za izgradnju infrastrukture iznose se ambiciozni planovi za poboljšanje ekonomske infrastrukture Ujedinjene Kraljevine te je 2016. donesen niz odluka o ulaganjima u važne projekte u području prometa i energije. Međutim, i dalje ostaje otvoreno pitanje mogu li se osigurati odgovarajuća javna i privatna ulaganja s pomoću kojih bi se pravovremeno i učinkovito riješili infrastrukturni zaostaci. Potreba za povećanjem stambene ponude velik je izazov za Ujedinjenu Kraljevinu. Kroničan manjak stambenih nekretnina doprinosi njihovim visokim i rastućim cijenama te uzrokuje znatne ekonomske i socijalne troškove, posebno oko središta gospodarskog rasta. Reformirani sustav prostornog planiranja i niz komplementarnih stambenih politika zajedno nešto više doprinose intenzivnijoj stanogradnji. Unatoč tomu i dalje su prisutna ograničenja za razvoj stambene ponude, primjerice vrlo strogi i složeni propisi u području tržišta zemljišta i stanogradnje, te nova stambena ponuda i dalje zaostaje za rastom potražnje.

               (9)

               Ukupni brojčani podaci koji se odnose na tržište rada i dalje su pozitivni, a dugoročna nezaposlenost i nezaposlenost mladih općenito je niska. Međutim, i dalje ima prostora za poboljšanje kad je riječ o razinama neaktivnosti, rada u nepunom radnom vremenu i rada na nisko plaćenim poslovima. Rast dohotka još uvijek je skroman, što je povezano s niskim rastom produktivnosti. I dalje postoji zabrinutost u pogledu ponude, iskorištavanja i razvoja vještina. U okviru politika došlo je do znatnog usmjeravanja na vještine i njihov razvoj putem reformi tehničkog obrazovanja i stručne prakse. Kad je riječ o kvaliteti stručne prakse, trebat će se usmjeriti ne samo na razinu stečenih kvalifikacija, već i na područje u kojima se one stječu. Drugim, strateški važnim, financiranim načinima unaprjeđivanja vještina, posebno za osobe starije od 25 godina, proširila bi se ponuda vještina dostupnih državi, poduzećima i pojedincima koji žele napredovati u karijeri. Prisutni su i izazovi povezani s ponudom skrbi o djeci i socijalne skrbi, koji doprinose visokoj stopi zaposlenosti žena na nepuno radno vrijeme. Dosadašnje reforme skrbi o djeci bile su stalne, ali postupne. Vjerojatno će doći do znatnije promjene uz potpuno uvođenje nekih inicijativa tijekom sljedeće dvije godine. Relativno je nizak udio obuhvaćenosti djece mlađe od tri godine sustavom formalne skrbi o djeci. Iako je nedavnim mjerama donekle povećana dostupnost i cjenovna pristupačnost skrbi o djeci u dobi od 3 i 4 godine, njima nije riješeno pitanje ponude skrbi o djeci mlađoj od 3 godine. Kao rezultat prethodno najavljenih reformi i smanjenja rashoda, posebno u pogledu potpore za zaposlene, rezultati socijalnih politika, među ostalim u pogledu siromaštva među djecom, mogli bi u bližoj i srednjoročnoj budućnosti biti ugroženi, posebno u kontekstu više inflacije. Poseban je razlog za zabrinutost broj djece u zaposlenim kućanstvima koja žive u siromaštvu.

               (10)

               Komisija je u okviru europskog semestra 2017. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Ujedinjene Kraljevine i objavila je u Izvješću za Ujedinjenu Kraljevinu za 2017. Ocijenila je i Program konvergencije za 2017. i Nacionalni program reformi za 2017. te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Ujedinjenoj Kraljevini u proteklim godinama. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Ujedinjenoj Kraljevini, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine Unije.

               (11)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2017., a njegovo je mišljenje (5) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

         PREPORUČUJE da Ujedinjena Kraljevina 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               U razdoblju 2018.–2019. nastaviti s ulaganjem znatnog fiskalnog napora, u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, uzimajući u obzir potrebu za jačanjem oporavka koji je u tijeku i osiguravanjem održivosti javnih financija Ujedinjene Kraljevine.

               2.

               Poduzeti daljnje mjere za poticanje stambene ponude, među ostalim reformama pravila u području prostornog planiranja i njihovom provedbom.

               3.

               Riješiti pitanje neusklađenosti ponude i potražnje vještina te osigurati mogućnosti za razvoj vještina, među ostalim daljnjim jačanjem kvalitete stručne prakse i osiguranjem dodatnih financiranih načina razvoja u okviru daljnjeg obrazovanja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 11. srpnja 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         T. TÕNISTE

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

      (3)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (4)  Neto državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na strani prihoda ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

      (5)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Njemačke za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Njemačke za 2015.

text:
               18.8.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 271/1

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 14. srpnja 2015.
   o Nacionalnom programu reformi Njemačke za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Njemačke za 2015.
   (2015/C 271/01)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe za održivi rast i konkurentnost.

               (2)

               Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi 2014. za Njemačku i dalo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Njemačke za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014. u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) iznijela mišljenje o nacrtu proračunskog plana Njemačke za 2015.

               (4)

               Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomske politike. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Njemačka utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)

               Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)

               Komisija je 26. veljače 2015. Komisija objavila izvješće za Njemačku za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Njemačke u rješavanju preporuka za Njemačku donesenih 8. srpnja 2014. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Njemačkoj postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje u području politika i praćenje. Rizici su se povećali u svjetlu daljnjih nedovoljnih privatnih i javnih ulaganja, čime se usporuje rast i doprinosi vrlo visokom višku na tekućem računu kojem je i dalje potrebno posvetiti posebnu pozornost. Postoji posebno velika potreba za mjerama za smanjenje rizika štetnih učinaka na njemačko gospodarstvo i, s obzirom na njegovu veličinu, na ekonomsku i monetarnu uniju u širem smislu.

               (7)

               Njemačka je 28. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015., a 16. travnja 2015. Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (8)

               Njemačka je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu i pravilom o dugu. U svojem Programu stabilnosti za 2015. vlada namjerava održati proračunski višak. Tijekom programskog razdoblja i dalje će se ispunjavati srednjoročni cilj – strukturni deficit od 0,5 % BDP-a. Očekuje se da će se udio duga države u BDP-u postupno smanjivati na 61,5 % u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije, a koji nije potvrdilo neovisno tijelo, koristi se opreznim pretpostavkama o rastu. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. očekuje se da će strukturni saldo ostati iznad srednjoročnog plana. Predviđa se da će se bruto dug stabilno smanjivati, čak i izvan okvira određenih pravilom o dugu. Time se stvara prostor za poticanje ulaganja. Na temelju svoje procjene Programa stabilnosti te uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015., Vijeće smatra da se očekuje da će Njemačka ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (9)

               Savezna vlada povećala je izdatke za obrazovanje i istraživanje, ali udio javne potrošnje na obrazovanje kao udio BDP-a i dalje je ispod prosjeka EU-a, a moguće je da ukupni izdaci za obrazovanje i istraživanje neće dostići nacionalni cilj od 10 % BDP-a do 2015. Njemačka namjerava do 2018. povećati javna ulaganja, uključujući dodatne iznose od 10 milijardi EUR za infrastrukturu i 5 milijardi EUR za potporu ulaganjima financijski slabih općina. Međutim, te povoljne mjere nisu dovoljne za rješavanje ukupnih investicijskih zaostataka. Iskorištavanjem fiskalnog prostora Njemačkoj bi se omogućilo ulaganje u budući potencijal rasta gospodarstva i rješavanje zaostataka u javnim ulaganjima, što je osobito vidljivo u infrastrukturi i na razini općina. Njemačka nije napredovala u poboljšanju učinkovitosti poreznog sustava. Prostor za prelazak s poreza na izvore prihoda koji više potiču rast uglavnom je nedovoljno iskorišten. Prihodi od periodičnog poreza na nekretnine i dalje su razmjerno niski (0,5 % BDP-a u 2012. u usporedbi sa 1,5 % u EU-28), a vrednovanje nekretnina je zastarjelo i temelji se na tržišnim vrijednostima iz 1963./1964. u zapadnim saveznim pokrajinama i iz 1935. u istočnim saveznim pokrajinama. Iako je reforma općinskog poreza na nekretnine (Grundsteuer) bila dio koalicijskog sporazuma i najavljena u Nacionalnim programima reformi za 2014. i 2015., do sada nisu poduzete konkretne mjere. Umjesto veće usredotočenosti na periodične poreze na imovinu s manje narušavajućim učinkom nastavlja se trend povećanja poreza na promet nekretninama. Nije preispitan lokalni porez na gospodarsku djelatnost (Gewerbesteuer). Zbog uključivanja neprofitnih elemenata u poreznu osnovicu dolazi do neučinkovitosti.
               Administrativno opterećenje oporezivanja poduzeća i trošak ubiranja poreza u Njemačkoj su i dalje razmjerno visoki, a upotreba elektroničkog podnošenja poreznih prijava u području poreza na dohodak i poreza na dobit manja je od prosjeka Unije. Preispitivanjem fiskalnih odnosa između državne razine te razina saveznih pokrajina i općina koje je u tijeku omogućuje se jačanje okvira za održivu fiskalnu politiku, uključujući osiguranje odgovarajućeg javnog ulaganja na svim razinama upravljanja. Preispitivanje je i prilika da se poboljša raspodjela nadležnosti za prihode i rashode te učinkovitost horizontalnog sustava za fiskalno uravnoteženje i porezne uprave.

               (10)

               Nisu utvrđene mjere za povećanje poticaja za kasnije umirovljenje, nužne zbog predviđenog znatnog smanjenja radno sposobnog stanovništva Njemačke i mogućeg nedostatka kvalificirane radne snage u srednjoročnom razdoblju. Porezno opterećenje za radnike s dohotkom između 50 % i 67 % prosječne plaće ostao je u velikoj mjeri nepromijenjen od 2001. te je i dalje među najvišima u Uniji. Nedavne reforme sustavâ socijalnog osiguranja vjerojatno će uključivati daljnji porast stopa doprinosa i dodatno povećati porezno opterećenje. To bi imalo potencijalno negativan učinak na sudjelovanje na tržištu rada i raspoloživi dohodak. Učinak fiskalnog iscrpljivanja trenutačno ublažava niska inflacija. Međutim, uz dinamičan rast plaća i donekle više stope inflacije u narednim godinama, fiskalno iscrpljivanje moglo bi dovesti do znatnih nediskrecijskih povećanja poreza. To bi pak moglo utjecati i na raspoloživi dohodak. Postignut je ograničen napredak u poboljšanju obrazovnih rezultata osoba u nepovoljnom položaju. U slučaju mladih osoba migrantskog podrijetla postoji dvostruko veća vjerojatnost ranog prekida školovanja. Nepoticajne fiskalne mjere vjerojatno će biti važan čimbenik u odvraćanju drugog primatelja plaće od pronalaženja posla ili rada s dužim radnim vremenom. To doprinosi niskom udjelu žena koje rade puno radnom vrijeme, a prosječni broj radnih sati žena među najnižima je u Uniji. Izuzimanje mini-poslova od poreza na dohodak, a u mnogim slučajevima i od svih socijalnih davanja zaposlenika također odvraća radnike od prelaska na poslove s dohotkom koji prelazi prag mini-poslova od 450 EUR mjesečno.

               (11)

               Mjere politike za poticanje tržišnog natjecanja u sektorima usluga, osobito u profesionalnim uslugama, ograničenih su razmjera. Stope rasta produktivnosti rada u profesionalnim uslugama u Njemačkoj već su više od desetljeća negativne ili svedene gotovo na nulu. Njemačka je među državama članicama u kojima propisi najmanje pogoduju tržišnom natjecanju u sektoru profesionalnih usluga. Ograničenja uključuju zahtjeve u pogledu stručnih kvalifikacija, pravnog oblika i vlasničke strukture. U pogledu vlasničke strukture u nekim saveznim državama u tijeku su promjene ograničenih razmjera, ali i dalje nedostaje sveobuhvatno preispitivanje tih ograničenja. Njemačka sudjeluje u uzajamnom ocjenjivanju propisanom Direktivom 2013/55/EU Europskog parlamenta i Vijeća (6) kojom se izmjenjuje Direktiva o stručnim kvalifikacijama, ali još nije poduzela mjere na temelju navedenog preispitivanja. Situacija u pogledu tržišnog natjecanja na njemačkim željezničkim tržištima nije se znatno poboljšala od prošle godine. Osobito u segmentu željezničkog putničkog prometa na velikim udaljenostima zahtjevno konkurentno okruženje ima odvraćajući učinak za nove sudionike. Naknade za pristup pruzi za putnički promet na velikim udaljenostima među najvišima su u Uniji. Tržišni udio novih sudionika na tržištu željezničkog putničkog prometa na velikim udaljenostima i dalje je ispod 1 % i nastavlja se smanjivati.

               (12)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu njemačke ekonomske politike, koju je objavila u izvješću za Njemačku za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te provedbu preporuka upućenima Njemačkoj prethodnih godina. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Njemačkoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a s obzirom na potrebu za tim da se EU-ovim doprinosom budućim nacionalnim odlukama pridonese jačanju ukupnog ekonomskog upravljanja Unijom. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od (1.) do (3.) u nastavku.

               (13)

               Vijeće je u s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program stabilnosti i njegovo je mišljenje (7) da je Njemačka usklađena s Paktom o stabilnosti i rastu.

               (14)

               S obzirom na detaljno preispitivanje od strane Komisije i ove ocjene Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 3. u nastavku.

               (15)

               Komisija je u kontekstu europskog semestra provela i analizu ekonomske politike europodručja kao cjeline. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke za države članice čija je valuta euro (8). Kao zemlja čija je valuta euro, Njemačka bi trebala osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

         PREPORUČUJE Njemačkoj da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.

               Dodatno povećati javna ulaganja u infrastrukturu, obrazovanje i istraživanje. Poticati privatna ulaganja, poduzeti mjere za poboljšanje učinkovitosti poreznog sustava, posebno preispitivanjem lokalnog poreza na gospodarsku djelatnost i poreza na dobit te moderniziranjem porezne uprave. Upotrijebiti preispitivanje u tijeku za poboljšanje strukture fiskalnih odnosa između državne razine te razina saveznih pokrajina i općina, osobito u cilju osiguranja odgovarajućeg javnog ulaganja na svim razinama upravljanja.

               2.

               Povećati poticaje za kasnije umirovljenje. Poduzeti mjere za smanjenje visokog poreza na rad i doprinosa za socijalno osiguranje, osobito za radnike s niskim primanjima, i rješavati pitanje učinka poreznog iscrpljivanja. Preispitati fiskalni postupak za mini-poslove kako bi se olakšao prelazak na druge oblike zaposlenja.

               3.

               Poduzeti ambicioznije mjere za poticanje tržišnog natjecanja u sektoru usluga, osobito u profesionalnim uslugama, uklanjanjem neopravdanih ograničenja poput zahtjeva u pogledu pravnog oblika, vlasničke strukture i fiksnih tarifa; U tom cilju potrebno je dovršiti domaće postupke preispitivanja tih prepreka koji su u tijeku i nakon toga poduzeti mjere. Ukloniti preostale prepreke tržišnom natjecanju na željezničkim tržištima, posebno u putničkom prometu na velikim udaljenostima.

      Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (4)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi 2014. za Njemačku i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Njemačke za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 20.).

      (5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.).

      (6)  Direktiva 2013/55/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o izmjeni Direktive 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija i Uredbe (EU) br. 1024/2012 o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta („Uredba IMI”) (SL L 354, 28.12.2013., str. 132.).

      (7)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

      (8)  SL C 272, 18.8.2015., str. 98.


title: Preporuka Europske središnje banke od 2. kolovoza 2016. o okviru za upravljanje kvalitetom podataka za statističke podatke o držanju vrijednosnih papira (ESB/2016/24)

text:
               17.8.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 297/1

         PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
   od 2. kolovoza 2016.
   o okviru za upravljanje kvalitetom podataka za statističke podatke o držanju vrijednosnih papira
   (ESB/2016/24)
   (2016/C 297/01)
   UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 5. stavak 1. i treću alineju njegova članka 34. stavka 1.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (1),
   budući da:

               (1)

               Uredba (EU) br. 1011/2012 Europske središnje banke (ESB/2012/24) (2) utvrđuje da izvještajne jedinice rezidenti u državi članici europodručja moraju dostaviti stanja, transakcije i ako su dostupne, ostale promjene u obujmu vrijednosnih papira koje drže po pojedinim vrijednosnim papirima. Od nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro zahtijeva se da razvrstavaju i agregiraju ove podatke.

               (2)

               Opća kvaliteta podataka o držanju vrijednosnih papira treba biti ocijenjena na razini ulaznih podataka (podaci o pojedinim vrijednosnim papirima) i na razini izlaznih podataka (pojedinačni i agregirani podaci). Radi osiguravanja potpunosti, točnosti i dosljednosti statistike držanja vrijednosnih papira, Smjernica ESB/2013/7 Europske središnje banke (3) utvrđuje okvir za upravljanje kvalitetom podataka tih statistika.

               (3)

               Okvir za upravljanje kvalitetom podataka utvrđuje odgovornosti nacionalnih središnjih banaka europodručja za kvalitetu izlaznih podataka o držanju vrijednosnih papira i kada je potrebno, za kvalitetu podataka upravitelja statističke baze podataka o držanju vrijednosnih papira Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) (dalje u tekstu „SHSDB”), tj. Europske središnje banke (ESB) i Deutsche Bundesbank.

               (4)

               Radi osiguravanja usklađene kvalitete, sve članice ESSB-a koje dostavljaju podatke ESB-u za potrebe SHSDB-a trebaju poštovati iste standarde upravljanja kvalitetom podataka. Nadalje, nacionalne središnje banke izvan europodručja u najboljem su položaju da provode upravljanje kvalitetom podataka za podatke povezane s investitorima rezidentima u njihovim odnosnim državama članicama. Iako je poznato da smjernice koje donosi ESB ne mogu nametati obveze nacionalnim središnjim bankama izvan europodručja, članak 5. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke primjenjuje se na nacionalne središnje banke europodručja i nacionalne središnje banke izvan europodručja. Stoga nacionalne središnje banke izvan europodručja koje dostavljaju podatke ESB-u za potrebe SHSDB-a prikazuju i provode sve mjere koje smatraju prikladnim radi provođenja upravljanja kvalitetom podataka u skladu sa Smjernicom ESB/2013/7. Nacionalne središnje banke izvan europodručja trebale bi surađivati međusobno te s nacionalnim središnjim bankama europodručja i s ESB-om u primjeni okvira upravljanja kvalitetom podataka u skladu s tom Smjernicom,

         DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
   Za potrebe ove Preporuke, pojmovi „statistički podaci o držanju vrijednosnih papira” i „upravljanje kvalitetom podataka” imaju isto značenje kao ono navedeno u Smjernici ESB/2013/7.
   Adresati ove Preporuke trebali bi primjenjivati okvir upravljanja kvalitetom podataka za statističke podatke o držanju vrijednosnih papira utvrđen u članku 11. stavcima od 3. do 6. Smjernice ESB/2013/7 i pravodobno surađivati s upraviteljima SHSDB-a.
   Ova Preporuka upućena je nacionalnim središnjim bankama država članica izvan europodručja koje dostavljaju podatke ESB-u za potrebe SHSDB-a.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni, 2. kolovoza 2016.

            Predsjednik ESB-a

         Mario DRAGHI

      (1)  SL L 318, 27.11.1998., str. 8.

      (2)  Uredba (EU) br. 1011/2012 Europske središnje banke od 17. listopada 2012. o statističkim podacima o držanju vrijednosnih papira (ESB/2012/24) (SL L 305, 1.11.2012., str. 6.).

      (3)  Smjernica ESB/2013/7 Europske središnje banke od 22. ožujka 2013. o statističkim podacima o držanju vrijednosnih papira (SL L 125, 7.5.2013., str. 17.).


title: Preporuka Europske središnje banke od 13. prosinca 2016. o politikama raspodjele dividendi (ESB/2016/44)

text:
               23.12.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 481/1

         PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
   od 13. prosinca 2016.
   o politikama raspodjele dividendi
   (ESB/2016/44)
   (2016/C 481/01)
   UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 127. stavak 6. i članak 132.,
   Uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 34.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (1), a posebno njezin članak 4. stavak 3.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 468/2014 Europske središnje banke od 16. travnja 2014. o uspostavljanju okvira za suradnju unutar Jedinstvenog nadzornog mehanizma između Europske središnje banke i nacionalnih nadležnih tijela te s nacionalnim imenovanim tijelima (Okvirna uredba o SSM-u) (ESB/2014/17) (2),
   budući da:
   Kreditne institucije moraju nastaviti pripremu za pravodobnu i potpunu primjenu Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4) u složenom makroekonomskom i financijskom okruženju koje stvara pritisak na profitabilnost kreditnih institucija i uslijed toga na njihovu sposobnost stvaranja njihovih kapitalnih osnova. Povrh toga, iako kreditne institucije trebaju financirati gospodarstvo, politika konzervativne raspodjele dio je adekvatnog upravljanja rizicima i zdravog bankarskog sustava. Potrebno je primijeniti istu metodu koja je utvrđena u Preporuci ESB/2015/49 Europske središnje banke (5),
   DONIJELO JE OVU PREPORUKU:

      I.

               1.

               Kreditne institucije bi trebale ustanoviti politike dividendi koristeći se konzervativnim i opreznim pretpostavkama s ciljem ispunjavanja važećih kapitalnih zahtjeva nakon svake raspodjele i s ciljem ispunjavanja ishoda postupka nadzorne provjere i ocjene (SREP).

                           (a)

                           Kreditne institucije obvezne su u svakom trenutku ispunjavati važeće minimalne kapitalne zahtjeve („zahtjevi u sklopu prvog stupa”). To uključuje stopu redovnog osnovnog kapitala od 4,5 %, stopu osnovnog kapitala od 6 % i stopu ukupnog kapitala od 8 %, kako je predviđeno člankom 92. Uredbe (EU) br. 575/2013.

                           (b)

                           Povrh toga, kreditne institucije obvezne su u svakom trenutku ispunjavati kapitalne zahtjeve koji su određeni kao posljedica važeće Odluke o postupku nadzorne provjere i ocjene (SREP) primjenom članka 16. stavka 2. točke (a) Uredbe (EU) br. 1024/2013 i koji nadilaze zahtjeve u sklopu prvog stupa („zahtjevi u sklopu drugog stupa”).

                           (c)

                           Kreditne institucije obvezne su također ispunjavati zahtjev za kombinirani zaštitni sloj definiran člankom.128. stavkom 6. Direktive 2013/36/EU

                           (d)

                           Kreditne su institucije također obvezne ispuniti svoju zahtijevanu punu (eng. fully loaded) (6) stopu redovnog osnovnog kapitala, svoju stopu osnovnog kapitala i svoju stopu ukupnog kapitala do datuma određenog za postupno uvođenje stopa. To se odnosi na punu primjenu gore navedenih stopa nakon primjene prijelaznih odredbi i kombiniranog zaštitnog sloja kapitala definiranog u članku 128. stavku 6. Direktive 2013/36/EU. Prijelazne odredbe utvrđene su u glavi XI. Direktive 2013/36/EU i u dijelu desetom Uredbe (EU) br. 575/2013.

                     Ovi zahtjevi moraju biti ispunjeni i na konsolidiranoj razini i na pojedinačnoj osnovi, osim ako je došlo do izuzeća od primjene bonitetnih zahtjeva na pojedinačnoj osnovi, kako je predviđeno u člancima 7. i 10. Uredbe (EU) br. 575/2013.

               2.

               U odnosu na kreditne institucije koje isplaćuju dividende (7) u 2017. za financijsku godinu 2016., ESB preporučuje:

                           (a)

                           Kategorija 1: Kreditne institucije koje i. zadovoljavaju važeće kapitalne zahtjeve navedene u stavku 1. točkama (a), (b), (c) i ii. koje su već dostigle svoje pune (engl. fully loaded) stope iz stavka 1 točke (d) na dan 31. prosinca 2016., trebale bi raspodijeliti svoju neto dobit u dividende na konzervativan način kako bi mogle nastaviti ispunjavati sve zahtjeve iishode SREP-a čak i u slučaju pogoršanih gospodarskih i financijskih uvjeta;

                           (b)

                           Kategorija 2: Kreditne institucije koje i. zadovoljavaju važeće kapitalne zahtjeve navedene u stavku 1. točkama (a), (b), (c) na dan 31. prosinca 2016., ali koje nisu dostigle svoje pune (engl. fully loaded) stope iz stavka 1(d) na dan 31. prosinca 2016., trebale bi raspodijeliti svoju neto dobit u dividende na konzervativan način kako bi mogle nastaviti ispunjavati sve zahtjeve ishode SREP-a čak i u slučaju pogoršanih gospodarskih i financijskih uvjeta. Pored toga, u načelu bi trebale samo isplatiti dividende u mjeri koja osigurava barem linearni (8) put prema zahtijevanim punim (engl. fully loaded) kapitalnim zahtjevima iz stavka 1(d) i ishodima SREP-a;

                           (c)

                           Kategorija 3: Kreditne institucije koje su povrijedile zahtjeve navedene u stavku 1. točkama (a), (b), (c) ne bi u načelu trebale dodjeljivati nikakve dividende.

                     Kreditne institucije koje nisu u mogućnosti postupati u skladu s ovom Preporukom zato što smatraju da su zakonski obvezne isplatiti dividende, trebaju bez odgode stupiti u kontakt sa svojim zajedničkim nadzornim timom.
               Od kreditnih institucija iz kategorija 1, 2 i 3, kako je navedeno u stavku 2. točkama (a), (b), (c), očekuje se da također ispunjavaju upute u sklopu drugog stupa. Uzimajući u obzir da ostali uvjeti ostaju nepromijenjeni, može se očekivati da će zahtijevani kapital (9) ostati uglavnom stabilan. Ako kreditna institucija posluje ili se očekuje da će kreditna institucija poslovati ispod razina utvrđenih uputama u sklopu drugog stupa, treba bez odgode stupiti u kontakt sa svojim zajedničkim nadzornim timom. ESB će preispitati razloge zbog kojih je došlo do pada razine kapitala kreditne institucije ili zbog kojih se očekuje pad razine kapitala, te će razmotriti poduzimanje odgovarajućih mjera u odnosu na pojedinu instituciju.

      II.

   Ova je preporuka upućena značajnim nadziranim subjektima i značajnim nadziranim grupama kako su utvrđeni u članku 2. točkama 16. i 22. Uredbe (EU) br. 468/2014 (ESB/2014/17).

      III.

   Ova je preporuka također upućena nacionalnim nadležnim tijelima i imenovanim tijelima u odnosu na manje značajne nadzirane subjekte i manje značajne nadzirane grupe kako su utvrđeni u članku 2. točkama 7. i 23. Uredbe (EU) br. 468/2014 (ESB/2014/17). Od nacionalnih i imenovanih nadležnih tijela očekuje se da prema potrebi primjenjuju ovu preporuku na te subjekte i grupe (10).

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 13. prosinca 2016.

            Predsjednik ESB-a

         Mario DRAGHI

      (1)  SL L 287, 29.10.2013., str. 63.

      (2)  SL L 141, 14.5.2014., str. 1.

      (3)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

      (4)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

      (5)  Preporuka ESB/2015/49 Europske središnje banke od 17. prosinca 2015. o politikama raspodjele dividendi (SL C 438, 30.12.2015., str. 1.).

      (6)  Svi zaštitni slojevi na punim (engl. fully loaded) razinama.

      (7)  Kreditne institucije pojavljuju se u različitim pravnim oblicima, na primjer kao uvrštena trgovačka društva i društva koja nisu dionička društva kao što su uzajamne institucije, zadruge ili štedne institucije. Pojam „dividenda” iz ove Preporuke odnosi se na svaku vrstu isplate u gotovini koja podliježe odobrenju glavne skupštine.

      (8)  U praksi to znači da bi tijekom razdoblja od četiri godine, s početkom na dan 31. prosinca 2014., kreditne institucije trebale, u načelu, zadržati najmanje 25 % praznine godišnje u odnosu na njihovu punu (engl. fully loaded) stopu redovnog osnovnog kapitala, njihovu stopu osnovnog kapitala i njihovu stopu ukupnog kapitala, kao što je navedeno u stavku 1(d).

      (9)  Zahtijevani kapital sastoji se od zahtjeva u sklopu prvog stupa zahtjeva u sklopu drugog stupa, zaštitnog sloja za očuvanje kapitala i uputa u sklopu drugog stupa. Neovisno o prijelaznom razdoblju za zaštitni sloj za očuvanje kapitala, kreditne institucije bi također trebale očekivati da će u budućnosti imati pozitivne upute u sklopu drugog stupa.

      (10)  Ako se ova Preporuka primijeni na manje značajne nadzirane subjekte i manje značajne nadzirane grupe koje smatraju da nisu u mogućnosti postupati u skladu s ovom Preporukom zato što se smatraju zakonski obveznim isplatiti dividende, one trebaju bez odgode stupiti u kontakt sa svojim zajedničkim nadzornim timom.


title: Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Slovačke za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovačke za 2015.

text:
               18.8.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 272/10

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 14. srpnja 2015.
   o Nacionalnom programu reformi Slovačke za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovačke za 2015.
   (2015/C 272/03)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe za održivi rast i konkurentnost.

               (2)

               Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su uzeti ih u obzir u okviru svojih nacionalnih ekonomskih politika i politika zapošljavanja.

               (3)

               Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku (3) o Nacionalnom programu reformi Slovačke za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Slovačke za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), predstavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Slovačke za 2015.

               (4)

               Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomske politike. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojemu Slovačka nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)

               Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)

               Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Slovačku za 2015. Njime je ocijenjen napredak Slovačke u vezi s preporukama za Slovačku donesenima 8. srpnja 2014.

               (7)

               Slovačka je 29. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. i Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (8)

               Slovačka je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. U svojem Programu stabilnosti za 2015. vlada planira postupno smanjiti ukupni deficit na 2,5 % BDP-a u 2015., a zatim na 0,5 % BDP-a u 2018. Prema Programu stabilnosti srednjoročni cilj, odnosno strukturni deficit od 0,5 % BDP-a, postigao bi se od 2017. Očekuje se da će se udio državnog duga u BDP-u neznatno smanjiti na 53,4 % u 2015. te da će se nastaviti smanjivati do 50,3 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje ta proračunska predviđanja je uvjerljiv. Međutim, mjere za podupiranje planiranog ciljanog deficita od 2016. nadalje nisu dovoljno određene. Na temelju proljetne prognoze Komisije 2015. rast neto rashoda ispod je referentnog mjerila i u 2015. i u 2016. te stoga ispunjava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Na temelju svoje ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2015., Vijeće smatra da se očekuje da će Slovačka ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (9)

               Tržište rada pokazivalo je znakove oporavka u 2014., ali nezaposlenost je i dalje visoka. Smanjene su nepoticajne mjere u sustavu socijalne sigurnosti i postignut je određen napredak u smanjenju nezaposlenosti mladih, ali dugotrajna nezaposlenost ostaje veliki izazov, a zaposlenost među Romima i niskokvalificiranim osobama je niska. Iako su poduzete određene početne mjere za njihovo poboljšanje, javne službe za zapošljavanje imaju ograničene kapacitete za pružanje individualiziranih usluga, osobito osobama koje su najudaljenije od tržišta rada. Stopa zaposlenosti žena i dalje je znatno niža od prosjeka EU-a, što odražava nedostatno pružanje kvalitetnih i povoljnih usluga skrbi za djecu i relativno dugo trajanje roditeljskog dopusta.

               (10)

               Slovačka je postigla određeni napredak u području učenja kroz rad, a novi zakon o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju stupit će na snagu u 2015. Ograničeni napredak ostvaren je, međutim, u poboljšanju nastavnih uvjeta, poticanju stvaranja programa za prvostupnike koji su usmjereniji na karijeru te povećanju udjela romske djece koja pohađaju ustanove za rani i predškolski odgoj i obrazovanje. Nisu poduzete nikakve mjere kako bi se osiguralo bolje sudjelovanje Roma u strukovnom osposobljavanju i visokom obrazovanju. Postignut je samo ograničen napredak u traženju rješenja za nedostatke u slovačkom sustavu istraživanja i inovacije čije su glavne potrebe poboljšanje kvalitete i važnosti znanstvene baze i promicanje suradnje među sveučilištima te istraživačkim i poslovnim ustanovama.

               (11)

               Loša kvaliteta poslovnog okruženja u Slovačkoj smanjuje privlačnost te zemlje i za strana i za domaća ulaganja. Za poslovno okruženje osobito je štetna nedostatna učinkovitost i kvaliteta javne uprave i pravosudnog sustava. U državnoj službi osjećaju se posljedice velike fluktuacije osoblja i neučinkovitog upravljanja ljudskim resursima. Dosada su uloženi samo ograničeni napori u borbu protiv korupcije. Osobito je zanemarena potreba za jačanjem analitičkih i revizijskih kapaciteta porezne uprave. Javna nabava trpi zbog ukorijenjenih nedostataka, što utječe na dodjelu javnih sredstava.

               (12)

               Iako su nedavne promjene sustava oporezivanja pridonijele poboljšanju javnih financija, troškovi povezani sa starenjem stanovništva u budućnosti će opterećivati sadašnje relativno stabilno stanje duga u Slovačkoj. Dugoročna održivost javnih financija ovisi o sposobnosti vlade da poveća troškovnu učinkovitost zdravstvenog sektora. Opća razina učinkovitosti slovačkog zdravstvenog sustava je niska i sustav je manje uspješan u usporedbi s ostatkom EU-a. Vlada je donijela novu strategiju za zdravstvo za razdoblje 2014. – 2020. kako bi pokušala naći rješenje za nedostatke nacionalnog sustava zdravstva. Strategija se provodi, ali većina mjera još nije na snazi. Osim toga i dalje su prisutni nedostatci u ubiranju poreza i poreznoj upravi.

               (13)

               Slabi rezultati ulaganja posljednjih godina mogu nepovoljno utjecati na izglede dugoročnog rasta Slovačke. Smanjenje privatnih ulaganja bilo je osobito izraženo između 2008. i 2013., a zbog smanjenja izravnih stranih ulaganja nefinancijska društva odgovorna su za približno 90 % pada ukupnih ulaganja. Ulaganja u kapitalna dobra u 2013. još su bila oko 13 % niža u realnim vrijednostima nego u 2008. Pa ipak, iako je pad javnih ulaganja bio znatno manji ipak ima značajne posljedice s obzirom na velike projekte prometne infrastrukture koji su ključni kako bi se mogao iskoristiti potencijal rasta središnjih i istočnih regija Slovačke. Administrativne i regulatorne prepreke povezane s planiranjem ulaganja te nedostatak transparentnosti i dugotrajnost postupaka za izdavanje građevinskih dozvola i dozvola za uporabu zemljišta koče javna ulaganja. Fondovi EU-a predstavljaju vrlo velik udio u ukupnim javnim ulaganjima u Slovačkoj u usporedbi s razinama u ostalim državama članicama u toj regiji. Osim toga, apsorpciju sredstava EU-a ometa slabo upravljanje postupcima planiranja, loš razvoj i odabir projekata te neispunjavanje zahtjeva povezanih s ocjenom utjecaja na okoliš. Upotreba posebno prilagođenih specifikacija u javnoj nabavi ograničava tržišno natjecanje i uzrokuje visoke konačne cijene. Bolji nadzor i veće stručno znanje u javnim tijelima uključenima u nabavu mogli bi pomoći prevladavanju tih problema. Nedostatna učinkovitost i kvaliteta javne uprave i pravosudnog sustava osobito su štetni za poslovno okruženje, a još nisu riješeni problemi kao što su reforma parničnog postupka i nejednaka raspodjela radnog opterećenja na sudovima.

               (14)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu slovačke ekonomske politike i objavila je u izvješću o Slovačkoj za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Slovačkoj proteklih godina. Uzela je u obzir ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Slovačkoj nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

               (15)

               Vijeće je s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program stabilnosti te je njegovo mišljenje (6) da Slovačka ispunjava Pakt o stabilnosti i rastu.

               (16)

               S obzirom na europski semestar Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Kao država čija je valuta euro, i Slovačka bi trebala osigurati potpuno i pravodobno provođenje tih preporuka.

         PREPORUČUJE Slovačkoj da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.

               poboljšanje troškovne učinkovitosti zdravstvenog sektora, među ostalim i poboljšanje upravljanja bolničkom skrbi i jačanja osnovne zdravstvene skrbi. Poduzimanje mjera za povećano ubiranje poreza;

               2.

               poduzimanje dodatnih mjera za rješavanje dugotrajne nezaposlenosti poboljšavanjem poticajnih mjera, pružanjem druge prilike za obrazovanje i uvođenjem visoko kvalitetnih osposobljavanja posebno prilagođenih potrebama pojedinaca. Poboljšavanje poticaja namijenjenih ženama kako bi ostale na tržištu rada ili se vratile na njega putem boljeg pristupa ustanovama za čuvanje djece;

               3.

               poboljšavanje osposobljavanja nastavnika i privlačnosti nastave kao zanimanja kako bi se zaustavio pad obrazovnih rezultata. Veće sudjelovanje romske djece u redovnom obrazovanju te kvalitetnom ranom predškolskom odgoju i obrazovanju;

               4.

               poticanje ulaganja u infrastrukturu, poboljšanje i racionalizacije upravnih postupaka za izdavanje dozvola za uporabu zemljišta i građevinskih dozvola. Povećanje tržišnog natjecanja u javnim natječajima i poboljšanje mehanizama nadzora u području javne nabave.

      Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (3)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Slovačke za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovačke, 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 122.).

      (4)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.).

      (5)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

      (6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

      (7)  SL C 272, 18.8.2015., str. 98.


				|

		52014DC0417

			Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2014._x000b__x000b_i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Luksemburga za 2014. /* COM/2014/0417 final - 2014/ () */

Preporuka za
PREPORUKU VIJEĆA
o nacionalnom programu reformi Luksemburga za
2014.
i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Luksemburga za
2014.
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148.
stavak 4.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ)
br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i
nadzora i koordinacije ekonomskih politika[1],
a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
uzimajući u obzir preporuku Europske
komisije[2],
uzimajući u obzir rezolucije Europskog
parlamenta[3],
uzimajući u obzir zaključke
Europskog vijeća,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
zapošljavanje,
uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog
i financijskog odbora,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
socijalnu zaštitu,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
ekonomsku politiku,
budući da:
(1)
Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010.
prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta, Europa
2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom
će se usredotočiti na glavna područja u kojima je potrebno
djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i
konkurentnosti.
(2)
Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju
prijedlogâ Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske
politike država članica i Unije (od 2010. do 2014.) te je 21. listopada
2010. donijelo odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država
članica, koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države
članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim
ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.
(3)
Predsjednici država i vlada donijeli su 29. lipnja
2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za
djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja
koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama.
Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a
posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije „Europa
2020.” i provedbi preporuka po državama članicama.
(4)
Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku o
nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2013. i dostavilo mišljenje o
luksemburškom ažuriranom programu stabilizacije za razdoblje 2012. – 2016.
Komisija je u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013[4]15.
studenoga 2013. iznijela mišljenje o nacrtu proračunskog plana Luksemburga
za 2014.[5].
(5)
Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji
pregled rasta[6],
čime je označen početak Europskog semestra koordinacije
ekonomske politike za 2014. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br.
1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja[7], u kojemu Luksemburg
smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno
preispitivanje.
(6)
Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013.
prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i
mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom
fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih
uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti,
rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te
modernizacijom javne uprave.
(7)
Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate
detaljnog preispitivanja za Luksemburg[8],
u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Na temelju svoje analize
Komisija nije utvrdila makroekonomske neravnoteže u Luksemburgu u smislu
postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže. Posebice analizom suficita
na tekućem računu dokazano je da suficit ne proizlazi iz slabe
domaće potražnje, već je rezultat posebnog luksemburškog modela
rasta, koji se uvelike temelji na financijskim uslugama. Rizici za domaću
financijsku stabilnost zbog prisutnosti velikog financijskog sektora postoje,
no oni su relativno ograničeni jer je taj sektor istodobno raznovrstan i
specijaliziran. Velika razina zaduženosti u privatnom sektoru, posebice u
nefinancijskom korporativnom sektoru, ponajviše odražava prisutnost velikog
broja višenacionalnih poduzeća koja se koriste svojim podružnicama ili
društvima kćerima u Luksemburgu za unutargrupne operacije financiranja.
Naposljetku, trenutačno povoljan položaj javnih financija uvelike ovisi o
održivosti modela rasta temeljenog na rastućem financijskom sektoru i
dugoročno predstavlja visok rizik za održivost.
(8)
Luksemburg je 28. travnja 2014. podnio svoj
nacionalni program reformi za 2014., a 25. travnja 2014. i program
stabilizacije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su
programa istodobno ocijenjena.
(9)
Cilj je srednjoročne proračunske
strategije navedene u programu stabilizacije za 2014. vratiti se na
srednjoročni cilj u 2016. nakon znatnog odstupanja u 2015. U programu se
potvrđuje prijašnji srednjoročni cilj da suficit dosegne 0,5 %
BDP-a, što odražava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Predviđa se da
će (ponovno izračunani) strukturni suficit opće države pasti s
1,4 % BDP-a u 2013. na 1,1 % u 2014. prije nego što postane deficit
od 0,1 % BDP-a u 2015. Nakon toga se planira ostvarenje postupnog povećanja
strukturnog suficita. Stoga se očekuje da će Luksemburg u 2014.
ostati pri svojem srednjoročnom cilju, ali da će od njega znatno
odstupiti u 2015. Prema programu stopa rasta državnih rashoda, bez
diskrecijskih mjera na strani prihoda, bila bi iznad referentne
srednjoročne stope potencijalnog rasta BDP-a u 2015. Općenito,
programski su ciljevi djelomično u skladu sa zahtjevima preventivnog
dijela Pakta o stabilnosti i rastu, pri čemu će doći do
odstupanja posebice u 2015. Predviđa se da će udio duga, koji je u
2013. iznosio 23,1 % BDP-a, znatno ispod referentne vrijednosti od
60 % BDP-a, i dalje padati tijekom programskog razdoblja. Makroekonomski
scenarij na kojemu se temelje projekcije proračuna u programu i koji je
pripremilo neovisno tijelo (STATEC) ponešto je optimističan za 2014. i
2015. Vlada predviđa stopu rasta BDP-a od 3,2 % u 2014. i u 2015., no
na temelju Komisijine proljetne prognoze 2014. rast će iznositi 2,6 %
u 2014. i 2,7 % u 2015. Nadalje, mjere na kojima se temelji fiskalna
putanja za razdoblje 2015. – 2018. vlada još nije odredila. Na temelju
Komisijine prognoze, kojom se ne uzimaju u obzir netom najavljene mjere,
predviđa se da će strukturni suficit pasti na 0,6 % BDP-a u
2014. i prerasti u deficit od 1,3 % BDP-a u 2015. Procjenjuje se da
će stopa rasta državnih rashoda, bez diskrecijskih mjera na strani
prihoda, biti iznad referentne srednjoročne stope potencijalnog BDP-a u
2015., kada se očekuje znatno odstupanje. Na temelju ocjene programa
stabilizacije za 2014. i Komisijine prognoze te u skladu s Uredbom Vijeća
(EZ) br. 1466/97 mišljenje je Vijeća da postoje rizici za ostvarenje
ciljeva programa, koji su samo djelomično u skladu sa zahtjevima
preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, posebice od 2015.
(10)
Vlada je u srpnju 2013. Parlamentu dostavila nacrt
zakona o prenošenju odredaba iz Direktive Vijeća 85/2011 o
proračunskim okvirima i iz Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i
upravljanju. Očekivalo se da će nacrt zakona stupiti na snagu 1.
siječnja 2014., no njegovo je donošenje odgođeno zbog ostavke vlade u
srpnju. Na temelju nacrta zakona uvodi se nov zakon o višegodišnjem
financijskom programu kojim je obuhvaćeno isto razdoblje kao i
nadolazeće ažuriranje programa stabilizacije. Zakon o višegodišnjem
financijskom programu ažurirao bi se svake godine na pomičnoj osnovi,
zajedno s godišnjim proračunom. Njime bi se podrobno odredili planovi
ostvarenja srednjoročnog proračunskog cilja na razini opće
države. Nacrtom zakona uvode se višegodišnje gornje granice u zakonu o
višegodišnjem financijskom programu kojima bi bio obuhvaćen samo sektor
opće države, no nije navedeno koje bi bile posljedice u slučaju
prekoračenja gornjih granica. Nacrtom zakona ne predviđa se pravilo o
nacionalnim rashodima kojim bi se odredili ciljevi u pogledu višegodišnjih
rashoda. Međutim, u njemu su sadržane odredbe za prilagodbu
srednjoročnom cilju kojih se treba pridržavati. Revidirani nacrt zakona
podnesen je Parlamentu u ožujku 2014. i njime se među inim predviđa
dodjela zadatka neovisnog praćenja fiskalnih pravila novoosnovanoj
ustanovi „Conseil National des Finances Publiques”.
(11)
Isto tako, prihodi od PDV-a bit će
obuhvaćeni novim pravilima o prihodima od PDV-a ostvarenima aktivnostima
e-trgovine. Ti će se prihodi od 2015. prenijeti iz zemlje u kojoj je smješten
opskrbljivač u zemlju boravka korisnika. Vlada je najavila da će
povisiti stope PDV-a za 2 postotna boda, što bi dijelom trebalo nadoknaditi
gubitak prihoda. Međutim, s obzirom na
rasprostranjenu uporabu sniženih i vrlo sniženih stopa dodatni se prihodi mogu
ostvariti širenjem primjene standardne stope i time bolje nadoknaditi navedene
gubitke.
(12)
Udio bruto javnih izdataka za mirovine u BDP-u
Luksemburga, prema podacima iz Komisijina izvješća o starenju stanovništva
iz 2012., porast će s 9,2 % BDP-a na 18,6 % u 2060. Do toga
će uglavnom doći zbog rashoda povezanih sa starenjem stanovništva, a
posebice zbog mirovina. Opseg mirovinske reforme iz 2012. bio je ograničen
i njome nije u potpunosti riješena prijetnja dugoročnoj održivosti javnih
financija. Kratkoročno financiranje mirovinskog sustava trenutačno je
zajamčeno niskom stopom starosne ovisnosti i oslanja se na doprinose koje
uplaćuju relativno mladi prekogranični radnici. Očekuje se da
će se u budućnosti taj trend okrenuti, pa će rashodi za mirovine
i dugotrajnu skrb vjerojatno znatno porasti. Kako bi se zajamčila
održivost mirovinskog sustava, nakon 2020. bit će potrebno znatno povisiti
stopu doprinosa, uz sustavom predviđeno ograničenje prilagodbe
mirovina životnom standardu. To bi izazvalo znatno povećanje
opterećenja na rad koje bi snosilo buduće aktivno stanovništvo te,
posljedično, gubitak troškovne konkurentnosti. S obzirom na
trenutačno visoku razinu stope zamjene mogle su se poduzeti drukčije
mjere kako bi se osigurala poštenija raspodjela opterećenja po
generacijama. Uvođenjem gornje granice na usklađivanje mirovina na
temelju povećanja realnih plaća povećale bi se mirovinske
pričuve. Isto tako, povišenjem stvarne dobi za umirovljenje, koja
trenutačno iznosi 59 godina, povezujući je s promjenama
očekivanog životnog vijeka lakše bi se osigurala dugoročna održivost
mirovinskog sustava. Trebalo bi smanjiti i mogućnosti za prijevremeno
umirovljenje. Financijskim poticajima za produljenje radnog vijeka, kao što je
predviđeno mirovinskom reformom, moglo bi se pridonijeti održivosti
mirovinskog sustava, ali bi trebalo dodatno poboljšati zapošljavanje starijih
radnika jačanjem strukovnog obrazovanja i cjeloživotnog učenja.
Luksemburg treba ograničiti buduće potrebe za dugotrajnom skrbi i
povezane troškove kako bi se osigurala njezina održivost. Usluge dugotrajne
skrbi mogle bi biti ekonomičnije jačanjem koordinacije između
zdravstvene i socijalne skrbi, poboljšanjem pružanja usluga i davanjem
veće podrške njegovateljima koji su članovi obitelji.
(13)
Velik suficit na tekućem računu
Luksemburga uzrokovan je financijskim uslugama i njime se prikriva stalno i
postupno povećanje deficita u trgovinskoj bilanci za robu, nastalo zbog
sporog rasta izvoza. Tim se trendom odražava sve veća važnost uslužnog
sektora u gospodarstvu, ali do njega dolazi i zbog temeljnijeg gubitka
troškovne konkurentnosti. Nedavnim stalnim porastom jediničnog troška rada
narušila se konkurentnost luksemburškog industrijskog sektora. Modulacija
mehanizma indeksacije plaća koju je vlada donijela 2012. dovršit će
se do kraja 2014. Iako postoje i drugi načini, važno je da se plaće
dovedu u blisku vezu s produktivnošću reformom sustava indeksacije
plaća, čime se omogućuje diferencijacija sektora. Velika
ovisnost o financijskom sektoru strukturni je rizik za luksemburško
gospodarstvo. Stoga se Luksemburg treba usredotočiti na razvoj
visokospecijaliziranih poduzeća koja bi bila odskočna daska za rast
temeljen na inovacijama. Iako je intenzitet istraživanja i razvoja u javnom
sektoru porastao četiri puta od 2000. te se njime izražava odlučnost
da će se ojačati istraživački kapaciteti javnog sektora,
Luksemburg nije na putu ostvarenja svojeg cilja da intenzitet istraživanja i
razvoja do 2020. dosegne 2,3 – 2,6 % BDP-a zbog jakog pada intenziteta
istraživanja i razvoja u poslovnom sektoru (s 1,53 % BDP-a u 2000. na
1 % u 2012.). Potrebno je i daljnje poboljšanje suradnje između
javnih istraživačkih ustanova i poduzeća. Treba provesti reformu u
pogledu jačanja inovativnih klastera, koja je pokrenuta 2013.
(14)
Usprkos nizu donesenih mjera, nezaposlenost mladih
neprestance je velika i u 2013. iznosila je 17,4 % aktivnog stanovništva,
iako je to pad s 18 % u 2012. Ona uvelike ovisi o razini obrazovanja, pa
je manja kod visokoobrazovanih osoba. Obrazovni sustav Luksemburga suočava
se s nizom osobitih izazova, kao što su višejezičnost i posebne vještine
koje zahtijeva visokospecijalizirano tržište rada s velikim financijskim
sektorom. Rezultatima OECD-ove ankete iz 2012. o učeničkim vještinama
potvrđeno je da je potrebno poduzeti daljnje mjere radi poboljšanja
relativno slabe uspješnosti mladih u osnovnim vještinama, što se bilježi od
2006. Stoga treba provesti reformu osnovnoškolskog i srednjoškolskog
obrazovanja. Isto tako, treba dodatno poboljšati kvalitetu i privlačnost
strukovnog obrazovanja i izobrazbe kako bi se na tržište rada dovela kvalificirana
radna snaga, a posebice radnici iz doseljeničkih obitelji. Oblikovanjem
poreznog sustava i sustava naknada nastaju velike zamke na tržištu rada,
među najvišima u EU-u, za sve razine plaće i sastave obitelji.
Usprkos nedavno uloženim naporima aktivacijske politike i dalje su slabe;
sudjelovanje u politici za aktivno tržište rada nije obvezatno ni u jednom
trenutku tijekom razdoblja nezaposlenosti, a dok se u njoj sudjeluje ne postoji
obveza daljnjeg traženja zaposlenja.
(15)
Luksemburg se obvezao da će do 2020. smanjiti
emisije stakleničkih plinova u sektorima izvan sustava za trgovanje
emisijskim jedinicama za 20 %, ali se očekuje da će taj cilj
promašiti za 23 postotna boda. Isto tako, očekuje se da će emisije
biti za 1 % veće od cilja za 2013. određenog Odlukom o
raspodjeli tereta. Oko 70 % emisija povezanih s prijevozom odnosi se na
izvoz goriva, među inim zbog vrlo niskih trošarina na gorivo.
Prepoznavanje izvoza goriva kao glavnog izazova u drugom nacionalnom planu za
klimatsku politiku donesenom u svibnju 2013. korak je naprijed. Međutim,
radi rješavanja tog problema potrebne su posebne i dugoročnije mjere.
Porez za zaštitu okoliša iznosio je 2,4 % BDP-a u 2012., dok je u 2004.
iznosio 3,1 %. Do pada je uglavnom došlo zbog manjih prihoda od poreza na energiju,
što je proizašlo iz nedostatka indeksacije tog poreza. Prometni porez, osim na
gorivo, iznosio je 0,2 % BDP-a u 2012. Porez na gorivo koje se
upotrebljava za prijevoz visok je i iznosi 2,2 % BDP-a usprkos povlaštenom
poreznom tretmanu dizelskoga goriva, većinom zbog „turizma benzinskih
crpki”. Uz porez za zaštitu okoliša čiji je udio u ukupnim poreznim
prihodima ispodprosječan, oblikovanje poreza za zaštitu okoliša može se
poboljšati, posebice većim oporezivanjem energetskih proizvoda za
prijevoz.
(16)
Komisija je u okviru europskog semestra provela
sveobuhvatnu analizu luksemburške ekonomske politike. Ocijenila je program
stabilizacije i nacionalni program reformi. U obzir je uzela njihov značaj
za održivu fiskalnu i društveno-ekonomsku politiku u Luksemburgu, ali i
poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg
ekonomskog upravljanja Europskom unijom uključivanjem stajališta EU-a u
buduće nacionalne odluke. Komisijine preporuke iz europskog semestra
navedene su u preporukama 1. do 5. u nastavku.
(17)
Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo
luksemburški program stabilizacije, a njegovo je mišljenje[9] navedeno u preporuci 1.
u nastavku.
(18)
Komisija je u kontekstu europskog semestra provela
i analizu ekonomske politike europodručja kao cjeline. Vijeće je na
temelju te analize donijelo posebne preporuke po državama članicama
europodručja. Luksemburg bi trebao osigurati potpunu i pravovremenu
provedbu tih preporuka.
OVIME PREPORUČUJE Luksemburgu da u
razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kako bi:
1.           zadržao dobar fiskalni
položaj u 2014.; znatno ojačao proračunsku strategiju u 2015. kako bi
osigurao ostvarenje srednjoročnog cilja i nakon toga pri njemu ostao da bi
zaštitio dugoročnu održivost javnih financija, posebice uzimajući u
obzir implicitne obveze povezane sa starenjem stanovništva; ojačao
fiskalno upravljanje bržim donošenjem srednjoročnog proračunskog
okvira kojim se pokriva opća država, uvođenjem višegodišnjih gornjih
granica za rashode i uspostavom neovisnog praćenja fiskalnih pravila;
dalje proširio poreznu osnovicu, posebice na potrošnju;
2.           u cilju osiguravanja fiskalne
održivosti ograničio rashode povezane sa starosti stanovništva većom
ekonomičnošću dugotrajne skrbi, proveo mirovinsku reformu radi
povišenja stvarne dobi za umirovljenje, među inim i ograničavanjem
prijevremenog umirovljenja i povezivanjem zakonske dobi za umirovljenje s
duljinom očekivanog životnog vijeka; uložio veće napore kako bi
povećao sudjelovanje starijih radnika, među inim i poboljšavanjem
njihovih izgleda za zapošljavanje uvođenjem cjeloživotnog učenja;
3.           ubrzao donošenje strukturnih
mjera, uz savjetovanje sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnom
praksom, radi reforme sustava indeksacije plaća u cilju poboljšanja
prilagodljivosti plaća kretanjima u produktivnosti, posebice na sektorskoj
razini; proveo diversifikaciju strukture gospodarstva, među inim i
poticanjem privatnih ulaganja u istraživanje te daljnjim razvojem suradnje
između javnog istraživanja i poduzeća;
4.           uložio napore radi smanjenja
nezaposlenosti mladih niskokvalificiranih tražitelja zaposlenja iz
doseljeničkih obitelji koherentnom strategijom, među inim i daljnjim
poboljšanjem oblika i praćenja politike za aktivno tržište rada,
rješavajući neusklađenost u pogledu vještina i smanjujući
financijski nepoticajne mjere koje odvraćaju od rada; u tom smislu ubrzao
provedbu reforme općeg i strukovnog obrazovanja te izobrazbe radi bolje
usklađenosti vještina mladih ljudi s potražnjom na tržištu rada;
5.           razvio
sveobuhvatan okvir i poduzeo konkretne mjere radi ostvarenja cilja za 2020. u
pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova od djelatnosti koje nisu
povezane sa sustavom trgovanja emisijskim jedinicama, posebice oporezivanjem
energetskih proizvoda za prijevoz.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 209, 2.8.1997., str. 1.
[2]               COM(2014) 417 završna verzija.
[3]               P7_TA(2014)0128 i P7_TA(2014)0129.
[4]               SL L 140, 27.5.2013., str.11.
[5]               C(2013) 8006 završna verzija.
[6]               COM(2013) 800 završna verzija.
[7]               COM(2013) 790 završna verzija.
[8]               COM(2014) 84 završna verzija.
[9]               Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe Vijeća
(EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Komisije оd 27. studenoga 2013. o postupovnim jamstvima za ranjive osobe osumnjičene ili optužene u kaznenom postupku

text:
               24.12.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 378/8

         PREPORUKA KOMISIJE
   оd 27. studenoga 2013.
   o postupovnim jamstvima za ranjive osobe osumnjičene ili optužene u kaznenom postupku
   2013/C 378/02
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               Cilj je ove Preporuke potaknuti države članice da ojačaju postupovna prava svih osumnjičenih ili optuženih osoba koje nisu u mogućnosti razumjeti i učinkovito sudjelovati u kaznenim postupcima zbog svoje dobi, psihičkog ili fizičkog stanja ili invaliditeta („ranjive osobe”).

               (2)

               Uspostavljajući minimalna pravila o zaštiti postupovnih prava osumnjičenih ili optuženih osoba, ovom bi se Preporukom trebalo ojačati povjerenje država članica u sustave kaznenog pravosuđa drugih država članica te se time može pomoći u poboljšanju uzajamnog priznavanja odluka u kaznenim predmetima.

               (3)

               U Stockholmskom programu (1) stavlja se naglasak posebno na jačanje prava pojedinaca u kaznenom postupku. U svojoj točki 2.4. Europsko vijeće pozvalo je Komisiju da pripremi prijedloge kojima će se uspostaviti postupni pristup (2) jačanju prava osumnjičenih ili optuženih osoba.

               (4)

               Do danas su donesene tri mjere, odnosno, Direktiva 2010/64/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3), Direktiva 2012/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4) i Direktiva 2013/48/EU Europskog parlamenta i Vijeća (5).

               (5)

               Kada se u ovoj Preporuci govori o osumnjičenim ili optuženim osobama koje su lišene slobode to se treba tumačiti kao da se odnosi na bilo koju situaciju u kojoj su, u toku kaznenog postupka, osumnjičene ili optužene osobe lišene slobode u smislu članka 5. stavka 1. točke (c) EKLJP-a,u skladu s tumačenjem u sudskoj praksi Europskog suda za ljudska prava.

               (6)

               Od ključne je važnosti odmah utvrditi i prepoznati ranjivost osumnjičene ili optužene osobe u kaznenom postupku. U tu svrhu, policijski službenici te pravosudna ili sudska tijela trebaju provesti početnu procjenu. Nadležna tijela trebaju biti u mogućnosti tražiti da neovisni stručnjak ocijeni stupanj ranjivosti, potrebe ranjive osobe i prikladnost mjera koje su poduzete ili predviđene protiv ranjive osobe.

               (7)

               Osumnjičene ili optužene osobe ili njihovi odvjetnici trebaju imati pravo osporiti, u skladu s nacionalnim pravom, procjenu njihove moguće ranjivosti u kaznenom postupku, posebno ako bi to značajno omelo ili ograničilo ostvarivanje njihovih temeljnih prava. To pravo ne podrazumijeva obvezu država članica da predvide poseban žalbeni postupak, poseban mehanizam ili postupak za podnošenje pritužbi u kojem je moguće osporiti takav propust ili odbijanje.

               (8)

               Pojam „pravni zastupnik” znači osoba koja predstavlja interese i nadzire pravna pitanja ranjive osobe. Primjer je skrbnik ranjive osobe kojeg imenuje sud.

               (9)

               Pojam „odgovarajuća odrasla osoba” znači srodnik ili osoba u društvenom odnosu s ranjivom osobom koja može kontaktirati s nadležnim tijelima i omogućiti ranjivoj osobi da ostvari svoja postupovna prava.

               (10)

               Ranjivim je osobama potrebna odgovarajuća pomoć i podrška tijekom kaznenog postupka. Iz tog razloga pravni zastupnik ranjive osumnjičene ili optužene osobe ili odgovarajuća odrasla osoba trebaju što prije biti obaviješteni o kaznenom postupku protiv nje, o prirodi optužbe, postupovnim pravima i dostupnim pravnim lijekovima. Pravni zastupnik ili odgovarajuća odrasla osoba trebaju što je prije moguće biti obaviješteni o lišavanju slobode i o razlozima za to, osim ako to nije u najboljem interesu ranjive osobe.

               (11)

               Osobe koje su prepoznate kao posebno ranjive nisu u mogućnosti pratiti i razumjeti kazneni postupak. Kako bi se osiguralo da su njihova prava na pošteno suđenje zajamčena, ne bi se smjeli odreći prava na odvjetnika.

               (12)

               Kako bi se osigurao osobni integritet ranjive osobe koja je lišena slobode, ranjivim bi se osobama trebao omogućiti pristup liječničkom pregledu kojim se procjenjuje njihovo opće stanje i usklađenost mogućih mjera koje će protiv njih bit poduzete s njihovim stanjem.

               (13)

               Ranjive osobe nisu uvijek sposobne razumjeti sadržaj policijskih razgovora kojima su izložene. Kako bi se izbjeglo bilo kakvo osporavanje sadržaja razgovora te time i nepotrebnog ponavljanja ispitivanja, potrebno je audiovizualno snimanje tih razgovora.

               (14)

               S obzirom na posebne okolnosti svakog slučaja, stanje ranjivosti ne bi trebalo predstavljati prepreku pristupu osumnjičene ili optužene osobe materijalnim dokazima koje nadležna tijela imaju u odnosu na dotični kazneni predmet u okviru izvršavanja svojih postupovnih prava i prava na učinkovit pravni lijek.

               (15)

               Ova se Preporuka primjenjuje na ranjive osobe na koje se primjenjuje postupak predaje u skladu s Okvirnom odlukom Vijeća 2002/584/PUP (6) (postupci na temelju europskog uhidbenog naloga). Nadležna tijela u državi članici izvršenja trebala bi primjenjivati posebna postupovna prava iz ove Preporuke na postupak na temelju europskog uhidbenog naloga.

               (16)

               Upućivanja u ovoj Preporuci na odgovarajuće mjere za osiguranje učinkovitog pristupa pravosuđu osobama s invaliditetom treba shvaćati u svjetlu ciljeva definiranih u Konvenciji Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom iz 2006., a posebno u njezinom članku 13.

               (17)

               Kako bi se osiguralo da su stručnjaci koji su u kontaktu s ranjivim osobama svjesni posebnih potreba tih osoba, oni bi trebali proći odgovarajuće osposobljavanje.

               (18)

               Ovom Preporukom poštuju se temeljna prava i načelo priznato u Povelji o temeljnim pravima Europske unije. Preporukom se posebno nastoji promicati pravo na slobodu, pravo na pošteno suđenje i prava na obranu.

               (19)

               Države članice trebale bi obavijestiti Komisiju o poduzetim aktivnostima za praćenje provedbe ove Preporuke u roku od [36 mjeseci] od priopćenja. Na temelju tih informacija, Komisija treba pratiti i ocijeniti mjere koje poduzimaju države članice,

         PREPORUČUJE:
   ODJELJAK 1.

      PREDMET I PODRUČJE PRIMJENE

               1.

               Ovom se Preporukom pozivaju države članice da ojačaju određena postupovna prava ranjivih osumnjičenih ili optuženih osoba u kaznenom postupku i ranjivih osoba koje podliježu postupku na temelju europskog uhidbenog naloga.

               2.

               Posebna postupovna prava ranjivih osoba trebala bi se primjenjivati od trenutka kada su te osobe osumnjičene da su počinile kazneno djelo. Ta bi se prava trebala primjenjivati do okončanja postupka.

               3.

               Ranjivim se osobama treba omogućiti da u skladu sa svojim najboljim interesima ostvaruju postupovna prava uzimajući u obzir njihovu sposobnost razumijevanja i učinkovitog sudjelovanja u postupku.

         ODJELJAK 2.

      IDENTIFICIRANJE RANJIVIH OSOBA

               4.

               Ranjive osobe potrebno je brzo identificirati i prepoznati kao takve. Države članice trebale bi osigurati da sva nadležna tijela mogu upotrijebiti liječnički pregled neovisnog stručnjaka u svrhu identificiranja ranjivih osoba i utvrđivanja stupnja njihove ranjivosti i njihovih posebnih potreba. Stručnjak može dati obrazloženo mišljenje o prikladnosti poduzetih mjera koje su predviđene ili poduzete protiv ranjive osobe.

         ODJELJAK 3.

      PRAVA RANJIVIH OSOBA

      Nediskriminacija

               5.

               Ranjive osobe ne smiju biti izložene nikakvom obliku diskriminacije u skladu s nacionalnim pravom prilikom ostvarivanja postupovnih prava navedenih u ovoj Preporuci.

               6.

               Postupovna prava ranjivih osoba treba poštovati tijekom kaznenog postupka uzimajući u obzir prirodu i stupanj njihove ranjivosti.

      Pretpostavka ranjivosti

               7.

               Države članice trebale bi predvidjeti pretpostavku ranjivosti posebno za osobe s teškim psihološkim, intelektualnim, fizičkim ili osjetilnim oštećenjima ili psihičkim bolestima ili kognitivnim poremećajima, koji im otežavaju razumijevanje i učinkovito sudjelovanje u postupku.

      Pravo na informacije

               8.

               Osobe s invaliditetom trebale bi na zahtjev dobiti informacije o svojim postupovnim pravima u njima pristupačnom formatu.

               9.

               Ranjive osobe i, ako je potrebno, njihov pravni zastupnik ili odgovarajuća odrasla osoba, trebaju biti obaviješteni o posebnim postupovnim pravima navedenim u ovoj Preporuci, posebno onima u vezi s pravom na informiranje, pravom na liječničku pomoć, pravom na odvjetnika, poštovanje privatnosti i, ako je prikladno, pravima u vezi s pritvorom prije suđenja.

               10.

               Pravni zastupnik ili odgovarajuća odrasla osoba koju su ranjiva osoba ili nadležno tijelo odredili da pomaže toj osobi moraju biti nazočni u policijskoj postaji ili za vrijeme sudske rasprave.

      Pravo na pristup odvjetniku

               11.

               Ako ranjiva osoba ne može razumjeti i pratiti postupak, ne bi se smjelo odreći prava na pristup odvjetniku u skladu s Direktivom 2013/48/EU.

      Pravo na liječničku pomoć

               12.

               Ako su lišene slobode, ranjive osobe moraju imati pristup sustavnoj i redovnoj liječničkoj pomoći za vrijeme trajanja kaznenog postupka.

      Snimanje ispitivanja

               13.

               Ispitivanje ranjive osobe u fazi istrage podložno je audiovizualnom snimanju.

      Lišavanje slobode

               14.

               Države članice poduzimaju sve korake da osiguraju da je lišavanje slobode ranjivih osoba prije osude krajnja mjera, da je razmjerno i da se odvija pod uvjetima koji odgovaraju potrebama ranjivih osoba. Potrebno je poduzeti odgovarajuće mjere kako bi se osiguralo da ranjive osobe imaju pristup razumnom smještaju uzimajući u obzir njihove posebne potrebe kada su lišene slobode.

      Privatnost

               15.

               Nadležna tijela moraju poduzeti odgovarajuće mjere za zaštitu privatnosti, osobnog integriteta i osobnih podataka ranjivih osoba, uključujući medicinske podatke, za vrijeme trajanja kaznenog postupka.

      Postupak na temelju europskog uhidbenog naloga

               16.

               Država članica izvršenja trebala bi osigurati da ranjiva osoba koja je podložna postupku na temelju europskog uhidbenog naloga ima odgovarajuća postupovna prava iz ove Preporuke nakon uhićenja.

      Osposobljavanje

               17.

               Policijskim službenicima, pravosudnim i sudskim tijelima nadležnima u kaznenim postupcima koji se vode protiv ranjivih osoba treba se omogućiti posebno osposobljavanje.

         ODJELJAK 4.

      PRAĆENJE

               18.

               Države članice trebale bi obavijestiti Komisiju o mjerama poduzetim za provedbu ove Preporuke u roku od [36 mjeseci od priopćenja].

         ODJELJAK 5.

      ZAVRŠNE ODREDBE

               19.

               Ova je Preporuka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 27. studenoga 2013.

            Za Komisiju

         Viviane REDING

            Potpredsjednica

      (1)  SL C 115, 4.5.2010., str. 1.

      (2)  SL C 295, 4.12.2009., str. 1.

      (3)  Direktiva 2010/64/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o pravu na tumačenje i prevođenje u kaznenim postupcima (SL L 280, 26.10.2010., str. 1.).

      (4)  Direktiva 2012/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o pravu na informacije u kaznenom postupku (SL L 142, 1.6.2012., str. 1.).

      (5)  Direktiva 2013/48/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o pravu na pristup odvjetniku u kaznenom postupku i u postupku na temelju europskog uhidbenog naloga te o pravu na obavješćivanje treće strane u slučaju oduzimanja slobode i na komunikaciju s trećim osobama i konzularnim tijelima (SL L 294, 6.11.2013., str. 1.).

      (6)  Okvirna odluka Vijeća 2002/584/PUP od 13. lipnja 2002. o europskom uhidbenom nalogu i postupcima predaje između država članica (SL L 190, 18.7.2002., str. 1.).