               6.10.2021

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 404/224

      P9_TA(2020)0280
      Preporuka Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o odnosima s Bjelarusom
      Preporuka Europskog parlamenta Vijeću od 21. listopada 2020. o preporuci Europskog parlamenta Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o odnosima s Bjelarusom (2020/2081(INI))
      (2021/C 404/14)

         Europski parlament,

                  —

                  uzimajući u obzir članke 2., 3. i 8. te glavu V., posebno članke 21., 22., 36. i 37. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), kao i dio peti Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

                  —

                  uzimajući u obzir zaključke Vijeća o Bjelarusu od 15. veljače 2016.,

                  —

                  uzimajući u obzir uspostavu Istočnog partnerstva u Pragu 7. svibnja 2009. kao zajedničkog pothvata EU-a i njegovih šest istočnoeuropskih partnera, Armenije, Azerbajdžana, Bjelarusa, Gruzije, Republike Moldove i Ukrajine,

                  —

                  uzimajući u obzir zajedničke izjave sa sastanaka na vrhu o Istočnom partnerstvu održanih u Pragu 2009., Varšavi 2011., Vilniusu 2013., Rigi 2015., Bruxellesu 2017. i videokonferencije čelnika Istočnog partnerstva 2020.,

                  —

                  uzimajući u obzir Sporazum između Europske unije i Republike Bjelarus o ponovnom prihvatu osoba s neovlaštenim boravkom, koji je stupio na snagu 1. srpnja 2020. (1),

                  —

                  uzimajući u obzir Sporazum između Europske unije i Republike Bjelarus o pojednostavljenju izdavanja viza (2), koji je stupio na snagu 1. srpnja 2020.,

                  —

                  uzimajući u obzir šesti krug bilateralnog dijaloga o ljudskim pravima između EU-a i Bjelarusa održan 18. lipnja 2019. u Bruxellesu,

                  —

                  uzimajući u obzir zajedničku izjavu Visokog predstavnika / potpredsjednika Josepa Borrella i povjerenika za susjedstvo i proširenje Olivéra Várhelyija od 10. kolovoza 2020., kao i izjavu, u ime Europske unije, Visokog predstavnika o predsjedničkim izborima u Bjelarusu od 11. kolovoza 2020.,

                  —

                  uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika ESVD-a od 19. lipnja 2020. o nedavnim događajima u Bjelarusu i izjave Visokog predstavnika / potpredsjednika Komisije Josepa Borrella u vezi s izborima u Bjelarusu od 14. srpnja 2020., 7. kolovoza 2020. i 17. kolovoza 2020.,

                  —

                  uzimajući u obzir izjave glasnogovornika ESVD-a o primjeni smrtne kazne u Bjelarusu, posebno od 30. srpnja 2019., 28. listopada 2019., 20. prosinca 2019., 11. siječnja 2020. i 7. ožujka 2020.,

                  —

                  uzimajući u obzir preporuku Europskog parlamenta Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Istočnom partnerstvu, uoči sastanka na vrhu u lipnju 2020.,

                  —

                  uzimajući u obzir izvješće posebne izvjestiteljice UN-ova Vijeća za ljudska prava o stanju ljudskih prava u Bjelarusu od 10. srpnja 2020.,

                  —

                  uzimajući u obzir izjave UN-a o stanju u Bjelarusu, posebno izjave visoke povjerenice UN-a za ljudska prava od 12. kolovoza 2020., posebnih izvjestitelja UN-a za ljudska prava od 13. kolovoza 2020. i glasnogovornika visoke povjerenice UN-a za ljudska prava od 21. kolovoza 2020.,

                  —

                  uzimajući u obzir izjavu predsjednika Europskog parlamenta od 13. kolovoza 2020. u kojoj poziva na zaustavljanje nasilja u Bjelarusu,

                  —

                  uzimajući u obzir zajedničku izjavu o Bjelarusu političkih čelnika klubova zastupnika EPP-a, S&D-a, Renew Europe, Verts/ALE-a i ECR-a u Europskom parlamentu od 17. kolovoza 2020.,

                  —

                  uzimajući u obzir glavne zaključke izvanrednog sastanka Vijeća za vanjske poslove od 14. kolovoza 2020. kao i zaključke predsjednika Europskog vijeća od 19. kolovoza 2020. o stanju u Bjelarusu nakon predsjedničkih izbora održanih 9. kolovoza 2020. i zaključke Europskog vijeća od 1. listopada 2020. i Vijeća za vanjske poslove od 12. listopada 2020. o uvođenju restriktivnih mjera protiv pojedinaca za koje je utvrđeno da su odgovorni za represiju i zastrašivanje mirnih prosvjednika, članova oporbe i novinara nakon predsjedničkih izbora 2020. u Bjelarusu, kao i za povrede u vezi s izborima,

                  —

                  uzimajući u obzir otvoreno pismo o aktivnostima diplomatskog promatranja tijekom predsjedničkih izbora 2020. u Bjelarusu (Minsk, 13. kolovoza 2020.),

                  —

                  uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima,

                  —

                  uzimajući u obzir Globalnu strategiju EU-a i revidiranu europsku politiku susjedstva,

                  —

                  uzimajući u obzir rezolucije o Bjelarusu, posebno one od 24. studenoga 2016. o stanju u Bjelarusu (3), od 6. travnja 2017. o stanju u Bjelarusu (4), od 19. travnja 2018. o Bjelarusu (5), od 4. listopada 2018. o pogoršavanju medijskih sloboda u Bjelarusu, a posebno o slučaju Povelje 97 (6), i od 17. rujna 2020. o stanju u Bjelarusu (7),

                  —

                  uzimajući u obzir članak 118. Poslovnika,

                  —

                  uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0167/2020),

                  A.

                  budući da su postupanja Lukašenkova režima kriminalna te protivna europskim vrijednostima, načelima demokracije i volji bjeloruskog naroda; budući da je, unatoč znatnim ograničenjima temeljnih sloboda i ljudskih prava koja su i dalje prisutna u Bjelarusu, politika kritičke suradnje EU-a s Bjelarusom polučila određene rezultate u vidu potpisanih sporazuma i pojačane suradnje u područjima kao što su okoliš i povezivost, prekogranična suradnja i upravljanje granicama, ali su rezultati u vidu poštovanja temeljnih vrijednosti Istočnog partnerstva nedostatni; budući da nezakoniti postupci bjeloruskog režima ugrožavaju rezultate odnosa između EU-a i Bjelarusa te se moraju temeljito preispitati s obzirom na to da režim ne poštuje svoje obveze u okviru međunarodnog prava i svoje sporazume s EU-om; budući da će odnos EU-a i Bjelarusa ubuduće biti utvrđen u prioritetima partnerstva koje će dogovoriti EU i nova, legitimna, demokratski izabrana vlada Bjelarusa i koji bi se trebali temeljiti na zajedničkim vrijednostima na kojima je izgrađen EU, tj. na demokraciji, vladavini prava, poštovanju ljudskih prava i temeljnih sloboda;

                  B.

                  budući da narod Bjelarusa dijeli zajedničku europsku baštinu i kulturu i izravno graniči s trima državama članicama EU-a; budući da stanje u Bjelarusu može izravno utjecati na EU;

                  C.

                  budući da nijedan od parlamentarnih ili predsjedničkih izbora održanih u Bjelarusu od 1994. do danas nije bio slobodan i pošten, ali unatoč tim teškim nedemokratskim uvjetima bjeloruski je narod jasno glasao za promjenu nakon više od dva desetljeća ugnjetavanja; budući da nedavni predsjednički izbori nisu bili ni slobodni ni pravedni te da se čak i više od prethodnih povezuju s neuvažavanjem temeljnih sloboda okupljanja, udruživanja i izražavanja te su održani nakon kratke predizborne kampanje, u iznimno ograničavajućem okruženju obilježenom represijom koje nije omogućilo smisleno ili konkurentno političko nadmetanje;

                  D.

                  budući da bjeloruske vlasti nisu poštovale minimalne međunarodne standarde za vjerodostojan, transparentan, slobodan i pravedan predsjednički izborni postupak;

                  E.

                  budući da je kampanja za predsjedničke izbore bila obilježena raširenim birokratskim upletanjem koje pogoduje aktualnom predsjedniku, zastrašivanjem i represijom prema drugim kandidatima, njihovim obiteljima i pristašama, uskraćivanjem registracije kandidata koji su prikupili dovoljan broj potpisa, višestrukim uhićenjima i pokušaja ušutkavanja neovisnih novinara i blogera te uklanjanja disidentskih internetskih stranica;

                  F.

                  budući da zbog restriktivnog i proizvoljnog postupka registracije većina kandidata nije mogla sudjelovati, što uključuje i uhićenje glavnog predsjedničkog kandidata Viktora Babarike i Sergeja Tihanovskog, supruga druge ključne kandidatkinje Svetlane Tihanovske, te odbijanje Središnjeg izbornog povjerenstva da ključnom oporbenom kandidatu Valeriju Cepkalu dozvoli da se registrira kao kandidat na izborima zbog nedovoljnog broja valjanih potpisa, bez mogućnosti podnošenja žalbe radi reevaluacije odbijenih potpisa; budući da se time naglašavaju nerazmjerne i nerazumne prepreke kandidaturi, što je u suprotnosti s obvezama OESS-a i drugim međunarodnim standardima; budući da je takvo isključivanje kandidata ograničilo mogućnost bjeloruskom narodu da izabere svoje kandidate;

                  G.

                  budući da borci za ljudska prava za slobodne izbore izvješćuju o daljnjim mjerama kojima se oporbeni kandidati stavljaju u nepovoljan položaj, kao što su ograničavanje lokacija na kojima se mogu zakonito održati izborne aktivnosti, pritvaranje članova izbornih timova kandidata i blokiranje gotovo svih kandidata oporbe u izbornim povjerenstvima u izbornim jedinicama, što je dovelo do toga da 1,1 % ukupnog broja izabranih kandidata dolazi iz oporbenih stranaka, a 96,7 % iz provladinih stranaka;

                  H.

                  budući da bjeloruska vlada nije pravovremeno pozvala OESS/ODIHR na promatranje predsjedničkih izbora održanih 9. kolovoza 2020., zbog čega neovisni međunarodni promatrači nisu sudjelovali u promatranju tih izbora;

                  I.

                  budući da je zbog ograničenja koja je Središnje izborno povjerenstvo nametnulo u kontekstu pandemije koronavirusa lokalnim promatračima izbora onemogućeno da u potpunosti izvršavaju svoje dužnosti tijekom svih faza glasovanja odnosno ranog glasovanja, glasovanja na dan izbora i glasovanja od kuće; budući da je bjeloruski režim koristio prijevremeno glasovanje kako bi višestruko povećao odaziv birača, štoviše, zabilježeni su brojni slučajevi prisilnog glasovanja određenih kategorija birača, primjerice vojnog osoblja, javnih službenika, zaposlenika poduzeća u državnom vlasništvu i građana koji žive u socijalnim stanovima; budući da su na dan izbora lokalni promatrači izbora bili spriječeni pratiti prebrojavanje glasova, a broj birača i izborni rezultati koje su objavila izborna povjerenstva u izbornim jedinicama i izborno povjerenstvo znatno su se razlikovali od njihovih zapažanja;

                  J.

                  budući da su neovisne platforme koje su uspostavile organizacije civilnog društva Bjelarusa (kao što je Golos-Belarus2020.org) provele neovisne izlazne ankete i analizirale protokole s više od 200 izbornih povjerenstava na biračkim mjestima, koja su objavila stvarne rezultate, što jasno upućuje na činjenicu da je Svetlana Tihanovskaja dobila apsolutnu većinu glasova (u rasponu od 71,1 % do 97,6 %);

                  K.

                  budući da je Središnje izborno povjerenstvo objavilo da je Aleksandar Lukašenko pobjednik izbora i da je navodno dobio 80,10 % glasova, a njegova glavna protivnica Svetlana Tihanovskaja 10,12 % glasova; budući da su se nepravilnosti na dan glasovanja stalno prijavljivale, ljudima je često uskraćeno pravo glasa, a protokoli političkih klubova zastupnika krivotvoreni su;

                  L.

                  budući da Europska unija i njezine države članice nisu priznale rezultate predsjedničkih izbora zbog velike sumnje u pravednost izbora, da su osudile nerazmjernu i neprihvatljivu uporabu sile protiv mirnih prosvjednika i poduprle pravo bjeloruskog naroda da odredi svoju budućnost;

                  M.

                  budući da je Svetlana Tihanovskaja, predsjednica koju je izabrao bjeloruski narod, bila zastrašivana i prisiljena napustiti Bjelarus dva dana nakon predsjedničkih izbora; budući da su i drugi građanski i politički aktivisti i vođe radnika napustili Bjelarus zbog prijetnji njihovoj sigurnosti ili sigurnosti članova njihovih obitelji;

                  N.

                  budući da bjeloruski režim odbija započeti nacionalni dijalog s narodom i ne priznaje Koordinacijsko vijeće koje je pokrenula Svetlana Tihanovskaja s jedinim ciljem olakšavanja mirnog i urednog prijenosa vlasti putem dijaloga te ga nastoji zastrašiti i raspustiti usmjeravanjem na njegove članove i pokretanjem kaznenog postupka protiv njih; budući da bjeloruske vlasti nisu još uvijek nisu pritvorile niti prisilno protjerale samo jedna članica predsjedništva Koordinacijskog vijeća, Svetlana Aleksijevič;

                  O.

                  budući da je Bjelarus doživio nezapamćene mirne prosvjede u čitavoj zemlji na kojima se pozivalo na slobodne i poštene nove izbore nakon predsjedničkih izbora 9. kolovoza 2020. i objave lažiranih rezultata te proglašavanja pobjede aktualnog predsjednika; budući da su prosvjedi doveli do nasilne represije nad tisućama Bjelorusa koji su pritvoreni, stotine ih je hospitalizirano, a potvrđeno je najmanje šest poginulih te deseci nestalih;

                  P.

                  budući da Europski parlament izražava potporu zahtjevima bjeloruskog naroda za slobodne i poštene izbore i mogućnost slobodnog odlučivanja o budućnosti njihove zemlje;

                  Q.

                  budući da Europski parlament pozdravlja i potiče održavanje mirne organizacije nacionalnih prosvjeda i pohvaljuje ulogu i čvrsto vodstvo bjeloruskih žena;

                  R.

                  budući da svjedočenja bjeloruskih prosvjednika o nehumanim uvjetima i postupcima kojima su bili izloženi tijekom nezakonitog pritvora uključuju izvješća o beskrajnim premlaćivanjima, silovanju, ponižavajućem postupanju, nehumanim uvjetima pritvora u prenapučenim ćelijama bez pristupa pitkoj vodi, hrani, sanitarnim objektima i medicinskoj pomoći; budući da si je bjeloruski oporbeni vođa i politički zatvorenik Paval Sjeviarjnek prerezao žile u prosvjedu protiv mučenja i nehumanih uvjeta u pritvoru; budući da su nakon izlaska iz pritvora mnogi hospitalizirani, dok su neki završili na odjelima intenzivne skrbi s ozljedama kao što su slomljeni udovi, napuknuće lubanje, oštećenje vida i sluha, a neke od tih ozljeda će, zajedno s psihološkim traumama, imati cjeloživotne učinke, uključujući neplodnost;

                  S.

                  budući da su odmazde protiv protivnika režima, promatrača izbora, novinara, blogera, aktivista civilnog društva i boraca za ljudska prava, među ostalim fizičkim nasiljem, otmicama koje vrše nepoznate osobe bez identifikacijske isprave, administrativnim kaznama, prijetnjama gubitkom skrbništva nad djetetom, kaznenim postupcima te fizičkim i psihološkim mučenjem proteklih mjeseci u Bjelarusu postale uobičajene;

                  T.

                  budući da narodu Bjelarusa hitno trebaju pomoć i potpora međunarodne zajednice;

                  U.

                  budući da stanje u Bjelarusu zahtijeva hitnu međunarodnu istragu o kršenjima ljudskih prava mirnih prosvjednika i o prekomjernoj uporabi sile bjeloruskog režima;

                  V.

                  budući da se okruženje u kojem djeluju borci za ljudska prava, predstavnici oporbe, civilnog društva i medija neprestano pogoršava i da su oni sustavno izloženi zastrašivanju, uznemiravanju i ograničavanju temeljnih sloboda; budući da se organizacijama za ljudska prava i drugim organizacijama civilnog društva sustavno uskraćuje registracija, a članstvo u neregistriranim skupinama i primanje sredstava iz inozemstva se kriminalizira; budući da se odvjetnike za ljudska prava izbacuje iz odvjetničke komore zbog branjenja pritvorenih civilnih i političkih aktivista koji se ne mogu osloniti na pošteno suđenje;

                  W.

                  budući da rašireno nekažnjavanje službenika za provedbu zakona doprinosi daljnjem kršenju ljudskih prava i odmazdama protiv boraca za ljudska prava i nevinih ljudi;

                  X.

                  budući da se u Izvješću posebnog izvjestitelja o stanju ljudskih prava u Bjelarusu iz srpnja 2020. ne spominju znatnija poboljšanja u pravnoj i regulatornoj zaštiti ljudskih prava u Bjelarusu i da se povrh navedenih problema skreće pozornost na kontinuiranu primjenu smrtne kazne, raširenu diskriminaciju ugroženih skupina, uključujući žene, osobe s invaliditetom, etničke i vjerske manjine i pripadnike zajednice LGBTQI, kontinuiranu praksu prisilnog rada, mučenja i drugog okrutnog, nečovječnog i ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja pritvorenika te diskriminaciju govornika bjeloruskog jezika;

                  Y.

                  budući da je prema bjeloruskim organizacijama za ljudska prava u Bjelarusu iz političkih razloga pritvoreno oko 100 osoba; budući da su među zatvorenim bjeloruskim oporbenim članovima Mikola Statkevič, demokratski kandidat na predsjedničkim izborima 2010. koji je od 2011. do 2017. bio zatvorenik savjesti, drugi zatvorenik savjesti Anatol Ljabecka, članovi predsjedništva Koordinacijskog vijeća Bjelarusa Maria Kalesnikava, Ljiljaa Ulasava i Maksim Znak, predsjednički kandidat Viktar Babarika i video bloger Sergej Tsikanovski;

                  Z.

                  budući da Europski parlament izražava najdublju sućut zbog smrti Aljaksandra Tarajkovskog, Aljaksandra Vihora, Artsjoma Parukova, Henadza Šutava i Kanstancina Šišmakova njihovim obiteljima i cijelom bjeloruskom narodu;

                  AA.

                  budući da je 14. kolovoza 2020. bjeloruski režim zabranio ulazak u zemlju dvama zastupnicima u Europskom parlamentu: Robertu Biedrońu, predsjedniku Izaslanstva za odnose s Bjelarusom, i Petrasu Auštrevičiusu, stalnom izvjestitelju Parlamenta za Bjelarus, koji su doputovali u Bjelarus na poziv bjeloruskog civilnog društva;

                  AB.

                  budući da je od 2014. godine 18 tisuća bjeloruskih maloljetnika prema članku 328. Kaznenog zakona osuđeno na nerazmjerno duge kazne zatvora, između osam i petnaest godina, za nenasilna kaznena djela povezana s drogom (prema članku 328. Kaznenog zakona); budući da se tijekom pritvora i boravka u zatvoru bjeloruski maloljetnici suočavaju s brojnim povredama svojih prava, uključujući fizičko nasilje i mučenje, te su izloženi radnim uvjetima koji su opasni za zdravlje;

                  AC.

                  budući da je 2016. EU ukinuo većinu sankcija protiv Bjelarusa, (uz iznimku) osim embarga na oružje i sankcija protiv četiriju pojedinaca, i to ne zato što je Bjelarus ispunio sve uvjete, već u nadi da će nastaviti raditi na poboljšanja uvjeta za političko i građansko sudjelovanje te poštovanju ljudskih prava i temeljnih sloboda; budući da nije postignut napredak u području demokratskog upravljanja i ljudskih prava, uz sve veću administrativnu, financijsku i fizičku represiju protiv demokratske oporbe, organizacija civilnog društva, novinara i blogera, pa čak i običnih ljudi;

                  AD.

                  budući da je Europsko vijeće 2020. odlučilo uvesti sankcije za velik broj pojedinaca odgovornih za nasilje, represiju i krivotvorenje izbornih rezultata u Bjelarusu, zabranivši im ulazak u EU i zamrznuvši njihovu financijsku imovinu u EU-u;

                  AE.

                  budući da je neprihvatljivo da država članica nedvosmisleno ne osudi krivotvorenje izbora, nasilje i represiju te smatra Lukašenkov Bjelarus partnerskom zemljom jer stanje u Bjelarusu zahtijeva čvrsto i principijelno stajalište i dogovor o zajedničkom djelovanju EU-a;

                  AF.

                  budući da su bjeloruske vlasti porekle širenje bolesti COVID-19 u zemlji, zbog čega je izgubljeno dragocjeno vrijeme koje se moglo iskoristiti za pripremu i zaštitu njezinih građana, a posebno medicinskog osoblja, te nisu zabranile masovna okupljanja, konkretno vojnu paradu 9. svibnja 2020. s tisućama sudionika i godišnji rad za opće dobro na kojima je prisustvovala četvrtina bjeloruskog stanovništva, nego su umjesto toga zastrašivale novinare, blogere, demokratsku oporbu, organizacije civilnog društva i građane koji su podijelili ključne podatke o pandemiji i nužne mjere predostrožnosti, te kao rezultat toga Bjelarus ima jednu od najviših stopa zaraze koronavirusom po stanovniku u Europi i predstavlja prijetnju za zdravlje u regiji; budući da bjeloruska vlada i predsjednik nisu dostavili činjenice o pandemiji niti su na nju pravodobno reagirali te su umjesto toga aktivno širili lažne informacije koje su ugrozile zdravlje njihovih građana;

                  AG.

                  budući da je EU od početka izbijanja pandemije bolesti COVID-19 bio solidaran s narodom Bjelarusa te je zemlji dodijelio 60 milijuna EUR za ublažavanje neposrednih i izravnih posljedica izbijanja bolesti COVID-19 te da je, kao odgovor na stanje nakon izbora u Bjelarusu, dodijelio još 53 milijuna EUR za potporu bjeloruskom stanovništvu; budući da Bjelarus istražuje mogućnost traženja makrofinancijske pomoći od EU-a;

                  AH.

                  budući da je pandemija bolesti COVID-19 pokazala otpornost, snažnu odlučnost i dosad nezabilježenu samoorganizaciju bjeloruskog društva, posebno u svjetlu trome reakcije vlasti, pa čak i negiranja pandemije i njezinih posljedica;

                  AI.

                  budući da u zemlji ne postoje neovisne bjeloruske novinske agencije, a sloboda medija u Bjelarusu znatno se pogoršala od 2015., što se godišnje potvrđuje u Svjetskom indeksu slobode medija, a stanje je još gore od predsjedničkih izbora u kolovozu 2020.; budući da je nekolicina nezavisnih novinara, blogera, fotografa ili medijskih servisa kojima je dozvoljen rad u zemlji i koji osuđuju kršenja ljudskih prava izložena sustavnom uznemiravanju i kaznenim mjerama, kao što su uhićenja ili pokretanje kaznenih istraga, među ostalim zbog optužbi za nezakonitu proizvodnju i distribuciju informacija, ekstremizam, diskreditiranje i uvrede predsjednika ili za huliganstvo, a broj progona zbog izjava objavljenih na internetu je u porastu; budući da su 2000. i 2016. dva novinara koja su izvještavala o ljudskim pravima ubijena nakon aktivnog izvješćivanja o kršenjima ljudskih prava i kritika represivnih politika autoritarne vlade Bjelarusa;

                  AJ.

                  budući da je nakon predsjedničkih izbora bjeloruski režim dodatno pojačao svoju kontrolu slobode medija i prava ljudi na pristup i dijeljenje informacija blokiranjem pristupa internetu, ometanjem tiskanja novina, uhićenjem lokalnih novinara i stranih dopisnika koji su promatrali demonstracije ili izvještavali o njima, kao i onih koji su kritizirali okolišnu politiku države ili komentirali pandemiju bolesti COVID-19 u Bjelarusu izlaganjem tih dopisnika mučenjima i nehumanom postupanju; budući da su novinari bili posebno na meti, a nekoliko ih je ranjeno dok su pratili odobrenu represiju protiv mirnih prosvjednika bjeloruskog režima; budući da televizijske postaje u državnom vlasništvu ne izvještavaju o aktualnim prosvjedima i zločinima koje je počinio Lukašenkov režim te se koriste za širenje dezinformacija, napade i diskreditiranje Svetlane Tihanovskaje, političkih aktivista i mirnih prosvjednika; budući da su ih nakon ostavke novinara na državnim televizijskim postajama zamijenili ruski propagandni stručnjaci;

                  AK.

                  budući da se neovisni novinari koji surađuju sa stranim medijima i rade za njih kazneno gone u skladu s člankom 22.9. Zakona o upravnim prekršajima, prema kojem je nezakonito primati financijske nagrade od medija koji nisu propisno registrirani i akreditirani u Bjelarusu; budući da televizijski kanal Belsat, koji je službeno registriran u Poljskoj, nije registriran u Bjelarusu i da su njegove aktivnosti pod stalnim pritiskom i napadima, uključujući brutalna pritvaranja novinara i novčane kazne izrečene njegovim sudionicima u ukupnom iznosu od 101 791 USD na dan 18. lipnja 2020.;

                  AL.

                  budući da Rusija vrši dosad nezabilježen pritisak na Bjelarus radi produbljivanja integracije u kontekstu Saveza tih dviju država na štetu suvereniteta Bjelarusa, što je među ostalim dovelo do kontinuirane napete situacije u vezi s uvozom nafte i plina iz Rusije;

                  AM.

                  budući da je 26 godina Lukašenkove vlasti bilo obilježeno politikama kojima se podrivaju suverenitet i neovisnost te zemlje, a slabe bjeloruski identitet, baština i kultura;

                  AN.

                  budući da je Bjelarus sa stajališta sigurnosti blisko povezan s Rusijom i ovisi o njoj te sudjeluje u akcijama koje predstavljaju prijetnju državama članicama EU-a, kao što su netransparentne zajedničke vojne vježbe „Zapad 2017.”, planirane zajedničke vojne vježbe „Zapad 2021.” i izgradnja nesigurnih nuklearnih postrojenja;

                  AO.

                  budući da je nakon izbijanja masovnih prosvjeda Aleksandar Lukašenko zatražio pomoć od Rusije kako bi se osigurao opstanak bjeloruskog režima te nastoji spasiti svoju ugled i sačuvati javnu potporu stvaranjem lažne slike o vanjskim prijetnjama Bjelarusu od strane stranih zapadnih aktera koje koristi kako bi se opravdale pojačane aktivnosti i kretanja bjeloruskih vojnih snaga u regiji Grodno na granici s Poljskom i Litvom, što predstavlja izravnu prijetnju EU-u i njezinim državama članicama;

                  AP.

                  budući da Bjelarus u partnerstvu s ruskom korporacijom ROSATOM gradi nuklearnu elektranu Astravjec na neopravdanoj lokaciji samo 20 kilometara od vanjske granice s EU-om i 45 kilometara od glavnoga grada Litve; budući da izgradnju nuklearne elektrane Astravjec prate nepoštovanje međunarodnih normi za nuklearnu sigurnost, ozbiljna kršenja sigurnosti i veliki incidenti, uključujući kontinuirane građevinske radove unatoč izbijanju bolesti COVID-19 na toj lokaciji; budući da je planirano pokretanje prvog reaktora nuklearne elektrane Astravjec prije predsjedničkih izbora u kolovozu 2020. i prije potpune provedbe preporuka za testiranja otpornosti koja provode tijela EU-a nadležna za nuklearnu sigurnost;

                  AQ.

                  budući da teška gospodarska situacija, koja će se pogoršati zbog štrajkova radnika u cijeloj zemlji i odbijanja bjeloruskog režima da započne nacionalni dijalog s bjeloruskim stanovništvom, upućuje na to da je gospodarski model Bjelarusa dosegnuo svoje granice i da bi ta zemlja mogla ući u prijelazno razdoblje u kojem EU može imati ključnu ulogu u postizanju ravnoteže;

                  AR.

                  budući da se zamjetno više surađuje s bjeloruskim civilnim društvom, među ostalim putem aktivnosti koje podupire EU i jačanjem međuljudskih kontakata;

                  1.

                  preporučuje Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku:

            Stanje u Bjelarusu nakon izbora

                  (a)

                  da snažno podupiru odluku EU-a i njegovih država članica da ne priznaju lažne rezultate izbora koje je objavilo bjelorusko središnje izborno povjerenstvo (CEC) zbog velike sumnje u pravednost izbora, da Aleksandra Lukašenka ne priznaju kao legitimnog predsjednika zemlje nakon isteka njegova tekućeg mandata najkasnije 5. studenoga 2020.; osuđuje čin Aleksandra Lukašenka kojim se proglasio predsjednikom Bjelarusa na nezakonitoj ceremoniji inauguracije koja je u tajnosti održana 23. rujna 2020.; da ga pozovu da poštuje odluku bjeloruskog naroda i mirno odstupi s vlasti; da pozovu sve države članice da osude izborne prijevare, gušenje oporbe i civilnog društva, ograničenja ljudskih prava, slobode izražavanja i slobode medija te kršenje temeljnih demokratskih vrijednosti i vladavine prava;

                  (b)

                  da ustraju u tome da će takav razvoj događaja imati negativan učinak na odnose EU-a i Bjelarusa;

                  (c)

                  da jednostrano podupiru bjeloruski narod u njihovim legitimnim zahtjevima za novim, slobodnim i poštenim izborima koji se moraju održati što je prije moguće pod nadzorom OESS-a i neovisnih međunarodnih promatrača; da istaknu potrebu za mirnim i demokratskim rješenjem aktualne krize koje će se temeljiti na neovisnim i slobodnim medijima i čvrstom civilnom društvu;

                  (d)

                  da ustraju na potpunoj usklađenosti izbornih postupaka u Bjelarusu s međunarodnim standardima, preporukama OESS-a i mišljenjima Venecijanske komisije te da pozovu na izmjenu izbornog zakonodavstva Republike Bjelarusa kako bi se njime obuhvatile bitne postupovne i pravne zaštitne mjere kojima se poboljšava uključivost, integritet i transparentnost tijekom svih faza izbornog postupka, a posebno kako bi se uspostavili jasni i razumni kriteriji i mehanizmi za registraciju kandidata i provjeru potpisa, osiguralo uključivanje predstavnika svih sudionika izbornog postupka u izborna povjerenstva te omogućio jednak pristup medijima za sve sudionike;

                  (e)

                  da pozovu na održavanje slobodnih i poštenih izbora prije transparentnog i uključivog procesa ustavne reforme, pod uvjetom javnog savjetovanja sa svim relevantnim dionicima bjeloruskog društva, što predstavlja priliku za uvođenje stvarnih promjena, među ostalim u pogledu temeljnih građanskih prava i sloboda, čime bi se uklonile slabosti trenutačnog političkog sustava, zajamčio transparentan i pluralistički izborni postupak i omogućilo bjeloruskom narodu da bude zastupljen u demokratski izabranom parlamentu i da aktivno sudjeluje u političkom životu i procesima;

                  (f)

                  da pozovu vlasti da povećaju transparentnost, uklone arbitrarne prepreke zbog kojih od 2000. u Bjelarusu nije registrirana nijedna nova politička stranka i omoguće registraciju političkih stranaka, vjerskih organizacija i organizacija civilnog društva i neovisnih sindikata te da uklone ograničenja koja se primjenjuju na postojeće organizacije i zaustave progon političkih protivnika režima;

                  (g)

                  da istaknu da je Svetlana Tihanovskaja, koja je prema neovisnim sociološkim istraživanjima dobila više od polovice glasova na predsjedničkim izborima 2020., u očima bjeloruskog naroda izabrana predsjednica;

                  (h)

                  da priznaju Koordinacijsko vijeće koje je pokrenula Svetlana Tihanovskaja kao legitimnog predstavnika naroda, a koje zahtijeva demokratske promjene i slobodu u Bjelarusu te da ustraju u tome da bjeloruski režim s njim započne dijalog; da izraze žaljenje zbog progona članova Koordinacijskog vijeća i da zahtijevaju da se odbace sve pravne radnje koje su vlasti poduzele protiv njih te da se oslobode sve osobe koje su pritvorene i uhićene;

                  (i)

                  da podupru napore Vijeća za mirnu i demokratsku tranziciju vlasti kao rezultat uključivog nacionalnog dijaloga između bjeloruske vlade i oporbe / civilnog društva / Koorinacijskog vijeća, uključujući predstavnike crkve kao uglednih i neutralnih posrednika; da pruže svu pomoć potrebnu za jačanje organizacije i funkcioniranja Koordinacijskog vijeća;

                  (j)

                  da potiču i podupiru uspostavu neovisnog centra za demokratski Bjelarus u Bruxellesu, kao i u drugim glavnim gradovima, u svrhu širenja informacija i aktivnosti povezanih s demokratskim procesima u Bjelarusu;

                  (k)

                  da ustraju na tome da Aleksandar Lukašenko prihvati ponudu sadašnjih i budućih predsjednika OESS-a radi olakšavanja nacionalnog dijaloga kako bi se riješile politička kriza i napeta situacija u zemlji te osiguralo da EU pruži konkretnu pomoć OESS-u u njegovu prijedlogu da preuzme ulogu posrednika;

                  (l)

                  da zahtijevaju trenutačno zaustavljanje nasilja, okrutne represije, mučenja i represije protiv mirnih prosvjednika; da osude izjave poput one koju je 12. listopada 2020. izdalo Ministarstvo unutarnjih poslova u kojoj prijeti uporabom posebne opreme i smrtonosnog oružja protiv mirnih prosvjednika; da pozovu da EU ili međunarodna tijela provedu cjelovitu istragu zločina protiv bjeloruskog naroda koje su počinila tijela kaznenog progona Lukašenkova režima te da pozovu vlasti da svim žrtvama kršenja i povreda ljudskih prava omoguće pristup pravdi i osiguraju njihovo pravo na učinkovit pravni lijek;

                  (m)

                  da preispitaju i ažuriraju Prilog III. Uredbi Vijeća (EZ) br. 765/2006 od 18. svibnja 2006. (8) o mjerama ograničavanja u odnosu na Bjelarus, koji sadržava popis opreme koja bi se mogla upotrijebiti za unutarnju represiju u Bjelarusu, uključujući dodavanje nadzornih bespilotnih letjelica na taj popis;

                  (n)

                  da osude taktiku bjeloruskog režima za raspuštanje Koordinacijskog centra zastrašivanjem njegovih članova i protjerivanjem, kao i oporbenih političara i aktivista, iz Bjelarusa kako bi ih se distanciralo od unutarnjih političkih procesa;

                  (o)

                  da pozovu Bjelarus da odmah i bezuvjetno pusti na slobodu i odbaci sve optužbe protiv svih političkih zatvorenika i svih članova civilnog društva, novinara i svih drugih osoba koje su proizvoljno pritvorene prije, tijekom i nakon izborne kampanje; da zahtijevaju potpunu uspostavu i poštovanje ljudskih prava i sloboda, uključujući slobodu tiska, slobodu okupljanja i druge političke i građanske slobode u Bjelarusu;

                  (p)

                  da pohvale mjere koje su poduzeli radnici brojnih tvornica i institucija diljem zemlje koji su se na razne načine pridružili prosvjedima, uključujući štrajkove i da pruže potrebnu potporu onima koji su bili kažnjeni zbog ostvarivanja demokratskih prava;

                  (q)

                  da se posvete problemima s kojima se suočavaju neovisni sindikati, uključujući odbijanje registracije, politički motivirani progon njihovih vođa i prisilno članstvo novozaposlenih u sindikatima pod kontrolom države;

                  (r)

                  da i dalje pažljivo prate situaciju u pogledu uhićenja, nestanaka i uznemiravanja kandidata, prosvjednika, aktivista i neovisnih novinara te da provjere takve slučajeve s bjeloruskim vlastima;

                  (s)

                  da i dalje pomno prate slučajeve uhićivanja i nestanaka u Bjelarusu, skrenu pozornost bjeloruskih vlasti na te slučajeve i zatraže njihovo odgovarajuće i hitno djelovanje; da pokrenu ciljani program pomoći EU-a za pomoć žrtvama političke represije i policijskog nasilja, posebno u pogledu pristupa pravnom savjetovanju, materijalnoj i medicinskoj pomoći te rehabilitaciji;

                  (t)

                  da inzistiraju na neovisnoj i učinkovitoj istrazi smrtnih slučajeva Aljaksandra Tarajkovskog, Aljaksandra Vihora, Artsjoma Parukova, Henadza Šutava i Kanstancina Šišmakova povezanih s prosvjedima te ubojstava pripadnika političke oporbe Jurija Zaharenka, Anatolija Krasovskija i Viktora Hončara koja su se dogodila 1999. te da se istraži što se dogodilo s novinarom Dmitrijem Zavadskim 2000. i gdje se on nalazi;

                  (u)

                  da pozovu Bjelarus da u svoj Kazneni zakon uvede posebnu definiciju mučenja u skladu s međunarodnim standardima u području ljudskih prava i osigura da se ono kažnjava sankcijama te da se provedu zakonodavne izmjene za kriminalizaciju prisilnih nestanaka;

                  (v)

                  da pozovu vlasti da poboljšaju pristup, dostupnost i kvalitetu zdravstvene skrbi u mjestima pritvaranja, posebno s obzirom na pandemiju bolesti COVID-19, kao i radne uvjete medicinskog osoblja, s obzirom na navode da policija sprečava pružanje pomoći ozlijeđenim prosvjednicima i uhićuje medicinske radnike;

                  (w)

                  da što je prije moguće i uz konstruktivnu koordinaciju s međunarodnim partnerima uvedu sankcije o kojima su se dogovorili ministri vanjskih poslova EU-a i Europsko vijeće;

                  (x)

                  da pooštre sankcije tako što će u skupinu osoba na koje se odnose dodati Aleksandra Lukašenka i velik broj visokih i srednje rangiranih dužnosnika, kao i članove središnjeg izbornog povjerenstva koji su odgovorni za krivotvorenje rezultata predsjedničkih izbora u Bjelarusu ili su doprinijeli njihovu krivotvorenju ili su odgovorni za kršenje građanskih i ljudskih prava ili su takvom kršenju doprinijeli; taj bi popis morao primjenjivati cijeli EU uz stalno ažuriranje i proširivanje u skladu s razinom kaznenih djela koja je počinio Lukašenkov režim;

                  (y)

                  da uvedu zabrane izdavanja viza i financijske sankcije, uključujući zamrzavanje imovine, protiv predstavnika režima, sankcioniranih pojedinaca i članova njihovih obitelji;

                  (z)

                  da brzo uspostave i provedu mehanizam sankcija EU-a za ljudska prava kojim se omogućuje primjena sankcija sličnih onima iz američkog Zakona Magnicki protiv pojedinaca i poduzeća umiješanih u teška kršenja ljudskih prava i druge zločine te da ih primijene protiv bjeloruskih dužnosnika, uključujući istražitelje i suce koji vode kaznene postupke protiv političkih zatvorenika te protiv drugih pojedinaca i poduzeća umiješanih u nasilno gušenje mirnog prikupljanja potpisa i prosvjeda u Bjelarusu, uključujući mučenje i zlostavljanje pritvorenika i političkih zatvorenika;

                  (aa)

                  da razmotre sektorske sankcije za Bjelarus koje bi mogle povećati pritisak na režim, ali ne bi trebale dovesti do dugoročnog negativnog utjecaja na stanovništvo;

                  (ab)

                  da se obvežu na neovisnost, suverenitet i teritorijalnu cjelovitost Bjelarusa; da oštro odbace svako otkriveno ili prikriveno vanjsko upletanje bilo koje treće zemlje, uključujući Rusku Federaciju, posebno u bjeloruske državne medije i sigurnosne snage; da istaknu da su bjeloruski prosvjedi prodemokratske, a ne geopolitičke prirode; da ponovno istaknu da bi Europska unija bila spremna na daljnji razvoj međusobnih odnosa, bilateralnih i u okviru Istočnog partnerstva, samo ako Bjelarus ispuni sve prethodno dogovorene uvjete povezane s demokracijom, vladavinom prava, slobodnim i poštenim izborima, međunarodnim pravom, ljudskim pravima i temeljnim slobodama;

                  (ac)

                  da apeliraju na Rusku Federaciju da ne sudjeluje ni u kakvim djelovanjima kojima bi se ugrozili suverenitet i teritorijalna cjelovitost Bjelarusa; da izraze zabrinutost zbog toga što Rusija koristi pregovore o kontinuiranoj opskrbi Bjelarusa naftom i plinom kao metodu političkog pritiska; da javno navedu i osude hibridno upletanje koje je Ruska Federacija izvršila tako da se takozvani medijski stručnjaci delegiraju bjeloruskim državnim medijima i savjetnici vojsci i tijelima kaznenog progona, i da odvraćaju od nastavka takvoga djelovanja; da upozore na to da se izbjegavaju vojne intervencije zbog situacije i izazivanje napetosti sa susjednim zemljama;

                  (ad)

                  da osude činjenicu da je Bjelarus optužio Svetlanu Tihanovsku za navodno javno pozivanje na ugrožavanje sigurnosti u zemlji i za preuzimanje vlasti te da osude odluku Ruske Federacije da je uvrsti na međudržavni popis traženih osoba;

                  (ae)

                  da naglase da je vojna vježba bjeloruskih oružanih snaga održana krajem kolovoza 2020. na granici s Litvom i Poljskom, nakon koje je uslijedila neprijateljska i zavaravajuća informacijska kampanja, nepotrebno povećala napetosti i nepovjerenje;

                  (af)

                  da utvrde da je, unatoč činjenici da je politika kritičke suradnje prije spornih predsjedničkih izbora održanih 9. kolovoza 2020. dovela do određenih promjena u bilateralnim odnosima, napredak u ključnim područjima demokracije, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda, uključujući slobodu govora i izražavanja te slobodu medija, kao i radnička prava, i civilno društvo, poništen tijekom i nakon tih izbora, društveno-gospodarska situacija karakterizirana je kućanstvima s niskim prihodima i visokim stopama nezaposlenosti, gospodarstvo stagnira i iznimno je opterećeno poduzećima u vlasništvu države i korupcijom; da, s obzirom na to da EU zauzima prilagođeniji pristup Istočnom partnerstvu i provodi cjelovitu reviziju odnosa između EU-a i Bjelarusa, razmotre primjenjivanje načela „manje za manje” u slučaju kontinuiranoga pogoršanja stanja ljudskih prava, što ne bi trebalo narušiti suradnju i podupiranje civilnog društva, branitelja ljudskih prava, neovisnih medija i stanovništva Bjelarusa, već naprotiv treba dalje poticati političku, financijsku, tehnološku i informacijsku potporu u skladu s načelom „više za više” i veće sudjelovanje civilnog društva u Bjelarusu u inicijativama i projektima pod pokroviteljstvom EU-a, drugih međunarodnih organizacija i pojedinačnih zemalja;

                  (ag)

                  da pripreme sveobuhvatnu reviziju svoje politike prema Bjelarusu, s posebnim naglaskom na potporu EU-a civilnom društvu i narodu Bjelarusa, uzimajući u obzir različite scenarije razvoja događaja u toj zemlji, te da obustave pregovore o prioritetima partnerstva između EU-a i Bjelarusa dok se u Bjelarusu ne održe slobodni i pošteni predsjednički izbori; da ustraju u tome da EU u svojem odgovoru na stanje u Bjelarusu nakon predsjedničkih izbora treba biti ujedinjen i ustrajan;

                  (ah)

                  da pozdrave izjavu Vijeća za vanjske poslove od 12. listopada 2020. u kojoj se izražava spremnost EU-a da podrži mirnu demokratsku tranziciju i da upotrijebe niz instrumenata u skladu s Istočnim partnerstvom, uključujući pokretanje sveobuhvatnog plana gospodarske potpore;

                  (ai)

                  da podupru inicijativu za uspostavu misije na visokoj razini za Bjelarus sastavljenu od bivših šefova država ili vlada, čija bi zadaća trebala biti pomoć u zaustavljanju nasilja, pomoć u oslobađanju političkih zatvorenika i pritvorenika te ispitivanje svih mogućnosti na domaćoj i međunarodnoj razini za stvaranje povoljnog okruženja za uključiv politički dijalog u Bjelarusu;

                  (aj)

                  da osude postupke bjeloruskih vlasti protiv litavskog i poljskog veleposlanstva u Minsku, odnosno njihove zahtjeve da se litavski i poljski ambasador smijene i da se smanji broj diplomatskog osoblja; da osiguraju koordiniran i jedinstven odgovor država članica EU-a; da u tom kontekstu pozdrave solidarne geste onih država članica koje su odlučile opozvati svoje veleposlanike za savjetovanje;

                  (ak)

                  da ponude alternativu u vidu pojačane i uže suradnje s Bjelarusom koja uključuje i znatno povećanu financijsku i tehničku predanost EU-a ako se ostvare demokratske promjene, uključujući nove izbore;

                  (al)

                  da razviju sveobuhvatan program za Bjelarus nakon održavanja novih predsjedničkih izbora i da organiziraju donatorsku konferenciju za demokratski Bjelarus na kojoj će se okupiti međunarodne financijske institucije, zemlje skupine G7, države članice i institucije EU-a te drugi sudionici koji su spremni obvezati se na financiranje paketa u vrijednosti od više milijardi eura kako bi se potaknuli budući napori te zemlje u pogledu reformi i restrukturiranja gospodarstva;

                  (am)

                  da smjesta zaustave bilo kakvu isplatu fina ncijske potpore EU-a nelegitimnim bjeloruskim vlastima i da izbjegavaju pružanje bilo kakvih financijskih sredstava projektima koje nadziru vlada i država, uključujući twinning projekte i projekte prekogranične suradnje i usmjeravanje pomoći ili sredstava namijenjenih za civilno društvo putem tih subjekata; da odrede/definiraju jasne uvjete kako bi se zajamčilo da financijska potpora EU-a Bjelarusu neće završiti u rukama predstavnika režima ili služiti za legitimizaciju njegovih djelovanja, osim ako režim prestane sa svim oblicima represije, započne dijalog s građanima i omogući nove slobodne i poštene izbore;

                  (an)

                  da osiguraju da se dodatnom potporom u iznosu od 53 milijuna EUR ispune potrebe bjeloruskog naroda, čime se, uz pomoć u vezi s bolešću COVID-19, obuhvaća i liječenje bjeloruskih građana koji su ozlijeđeni i traumatizirani kao posljedica brutalnog pritiska na prosvjednike te, za najozbiljnije slučajeve, omogućavanje i podupiranje liječenja i oporavka u državama članicama EU-a; da izraze potporu organizacijama civilnog društva i aktivistima, uključujući one koji djeluju u egzilu, organizacijama i odvjetnicima koji pružaju pravne usluge žrtvama bjeloruskog režima, za dokumentiranje i istraživanje kršenja ljudskih prava te bjeloruskim radnicima u štrajku i neovisnim sindikatima, neovisnim medijima i istraživačkom novinarstvu;

                  (ao)

                  da razviju strategiju za raspodjelu sredstava EU-a u suradnji s civilnim društvom i demokratskim predstavnicima bjeloruskog naroda, EU-a i međunarodnih organizacija i institucija civilnog društva s iskustvom suradnje s Bjelarusom;

                  (ap)

                  da inzistiraju na tome da programi potpore koje provode Europska investicijska banka (EIB), Europska banka za obnovu i razvoj (EBRD), Svjetska banka, UN i druge međunarodne organizacije također moraju biti uvjetovani poboljšanjem stanja ljudskih prava i demokracije te ispunjavanjem međunarodnih standarda nuklearne sigurnosti; da prime na znanje i riješe trenutačnu situaciju u kojoj programi implementirani u suradnji između tih međunarodnih organizacija i državnih struktura u Bjelarusu obično ne uključuju neovisne dionike u svoja upravljačka tijela, ne samo dovodeći do sumnjivih rezultata tih programa, nego i doprinoseći odvajanju organizacija civilnog društva od strukture suradnje s EU-om pod paskom javnih organizacija u državnom vlasništvu (nevladine organizacije u organizaciji vlade ili GONGO-ovi);

                  (aq)

                  da pozdrave brojne činove solidarnosti s bjeloruskim narodom, uključujući prikupljanje sredstava, dobrotvorne organizacije i humanitarnu pomoć; da u tom pogledu osude zaustavljanje prijevoza humanitarne pomoći koji organizira „NSZZ Solidarnosc”;

                  (ar)

                  da podupru rad europskih političkih zaklada na jačanju razvoja i uloge građanstva u oblikovanju javnih politika i jačanju utjecaja budućih političkih vođa u Bjelarusu;

                  (as)

                  da podsjete bjeloruske vlasti da je EU brzo reagirao i odgovorio na hitne potrebe zemlje tijekom pandemije bolesti COVID-19 mobilizirajući više od 60 milijuna EUR kako bi pomogao u saniranju hitnih potreba, kao što je potpora zdravstvenom sektoru i ugroženim zajednicama, kao i kratkoročnih potreba za potporu društvenom i gospodarskom oporavku;

                  (at)

                  da ustraju na tome da makrofinancijska pomoć EU-a za ublažavanje gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 bude uvjetovana strogim političkim i gospodarskim kriterijima, posebno onima koji su povezani s demokracijom i ljudskim pravima, prije svega obustavom političke represije i oslobađanjem svih političkih zatvorenika; da prime na znanje zabrinutost u pogledu nuklearne sigurnosti koju su izrazile neke države članice EU-a i prijetnje koje predstavlja vojna suradnja Bjelarusa i Rusije te da ustraju u tome da se poduzmu odgovarajuće mjere za borbu protiv virusa i zaštitu stanovništva;

                  (au)

                  da ustraju u tome da se takva potpora mora pomno pratiti kako bi se spriječila zlouporaba sredstava EU-a, kao što je financiranje eksperimentalnih lijekova ili cjepiva;

                  (av)

                  da istaknu potrebu za sprječavanjem bjeloruskog režima u širenju dezinformacija, prikazujući potporu EU-a kao potporu režimu; da izraze zabrinutost zbog širenja lažnih vijesti i dezinformacija u Bjelarusu tijekom pandemije bolesti COVID-19 te da potiču bjeloruske vlasti i EU da razviju posebne programe za borbu protiv dezinformiranja i propagande;

                  (aw)

                  da pozovu bjeloruske vlasti da javno prepoznaju prijetnju koju predstavlja pandemija bolesti COVID-19, da ojačaju zdravstveni sustav, pruže građanima relevantne informacije i statističke podatke o pandemiji kojima se spašavaju životi na transparentan i uključiv način, provedu preporuke misije stručnjaka WHO-a u Bjelarusu iz travnja 2020., poboljšaju radne uvjete medicinskog osoblja te poboljšaju pristup zdravstvenoj skrbi te njezinu dostupnost i kvalitetu, među ostalim u zatvorima;

                  (ax)

                  da pitanje nuklearne sigurnosti i dalje bude prioritet EU-a zbog mogućih katastrofičnih posljedica nesreće za cijelu regiju; da se hitno posvete problemu nuklearne elektrane (NE) Astravjec s obzirom na to da uskoro započinje s radom, prva isporuka nuklearnog goriva iz Rusije već je primljena i popunjen je prvi reaktor, dok su u tijeku daljnje tehničke pripreme za početak proizvodnje električne energije u studenome 2020.;

                  (ay)

                  da zatraže odgodu planiranog puštanja u rad nuklearne elektrane Astravjec dok se ne ispune međunarodni standardi nuklearne sigurnosti, dok se ne održe obvezna javna saslušanja i dok se politička situacija u Bjelarusu ne stabilizira s obzirom na niz neriješenih problema u vezi s nuklearnom sigurnošću koji su utvrđeni tijekom testiranja otpornosti na stres, nepostojanje konačnog zaključka o njezinoj sigurnosti, nedostatne skladišne kapacitete za potrošeno nuklearno gorivo i za energetske rezerve te s obzirom na trenutnu nestabilnu situaciju u Bjelarusu koja komplicira mjere odgovora u slučaju nesreće, za koji je rizik veći tijekom pokretanja reaktora;

                  (az)

                  da izraze svoju zabrinutost oko toga da Bjelarus neće u potpunosti provesti preporuke ispitivanja otpornosti na stres koja su provela tijela EU-a za nuklearnu sigurnost prije puštanja u pogon prvog reaktora nuklearne elektrane Astravjec, primjećujući nadalje da se nuklearna elektrana gradi bez osiguravanja sekundarne kontrolne rezerve potrebne za njezino sigurno funkcioniranje;

                  (ba)

                  da inzistiraju na potpunom poštovanju međunarodnih standarda u pogledu nuklearne sigurnosti i okoliša, na transparentnoj, uključivoj i konstruktivnoj suradnji s međunarodnim tijelima te omogućavanju pristupa i kapaciteta za praćenje neovisnim organizacijama za zaštitu okoliša u Bjelarusu u pogledu nuklearne elektrane Astravjec, kao i da se njihova implementacija poveže s financijskom potporom EU-a; da podrže nastojanja da se osigura europska solidarnost u pogledu pitanja zabrane uvoza energije iz nuklearne elektrane Astravjec na tržište EU-a;

            Ljudska prava i sloboda medija

                  (bb)

                  da čestitaju bjeloruskom narodu na hrabrosti i odlučnosti te da snažno podupru njihovu želju za demokratskim promjenama, socijalnom pravdom i slobodom te za time da se budućnost njihove zemlje zasniva na načelima demokracije, vladavine prava i ljudskih prava kako bi se zajamčila sloboda, neovisnost, suverenost i blagostanje Republike Bjelarusa;

                  (bc)

                  da inzistiraju na potrebi za izmjenom nacionalnog zakonodavstva Republike Bjelarusa kako bi se osigurala temeljna građanska prava i slobode, kao što je pravo okupljanja, udruživanja, izražavanja i mišljenja, te medijske slobode i poštovanje međunarodnih sporazuma i smjernica OESS-a o pravu mirnog okupljanja; da pozovu Bjelarus da u cijelosti surađuje s posebnim izvjestiteljem UN-a za stanje ljudskih prava u toj zemlji, uključujući posjete Bjelarusu, kao i s Odborom UN-a za borbu protiv mučenja i Odborom UN-a za ljudska prava, kako bi se provele odavno potrebne reforme za zaštitu ljudskih prava, jačanje demokracije i rješavanje problema mučenja i drugog okrutnog, nehumanog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja pritvorenih osoba u Bjelarusu;

                  (bd)

                  da osude daljnju primjenu smrtne kazne u Bjelarusu i nastave surađivati s bjeloruskim vlastima u uspostavljanju moratorija kao prvog koraka prema njezinu trajnom ukidanju i, u iščekivanju ukidanja, da rade na učinkovitom pravu na žalbu protiv smrtnih kazni; da potaknu intenziviranje javne rasprave o ukidanju smrtne kazne, čime se otvara put mogućem budućem referendumu o tom pitanju;

                  (be)

                  da osude kontinuirano zastrašivanje i progon boraca za ljudska prava, pripadnika opozicije, uključujući predsjedničke kandidate, njihovih simpatizera i članova obitelji, mirnih prosvjednika, aktivista civilnog društva, boraca za okolišna prava, vjerskih vođa, sportaša, studenata i znanstvenika i nezavisnih novinara i blogera, posebno taktike nestanka i teške novčane kazne koje određuju nadležna tijela; da pozovu Bjelarus da prekine s tom represijom i da zajamči svome narodu da može obavljati aktivnosti bez straha od odmazde i bez ikakvih ograničenja; da osude ušutkavanje i zastrašivanje liječnika, medicinskog osoblja i drugih koji su otvoreno govorili i upozorili na širenje bolesti COVID-19 u Bjelarusu;

                  (bf)

                  da napomenu da je došlo do pokušaja ograničavanja radnih aktivnosti i ušutkivanja članova Centra za ljudska prava „Viasna”, osobito Aleksandra Burakova, Alesa Burakova, Ramana Kisljaka, Uladzimira Vjaličkina, Alene Masljukove, Andreja Mjadzvedzeva i Sergeja Lacinskog te da pozovu na prestanak pritvaranja, progona i zastrašivanja tih osoba i članova njihovih obitelji;

                  (bg)

                  da priznaju zastrašujući učinak represije na civilno društvo i važnu ulogu boraca za ljudska prava u osiguravanju neovisnog praćenja, posebno tijekom izbora;

                  (bh)

                  da osude nastojanja bjeloruskog režima da uskrati ulazak u zemlju građanima Bjelarusa koji su prema njemu kritični, kao što je poglavar katoličke crkve u Bjelarusu, nadbiskup Tadevuš Kandrusevič, kao i neovisnim novinarima, radnicima u području ljudskih prava te predstavnicima međunarodne zajednice, uključujući zastupnike u Europskom parlamentu;

                  (bi)

                  da razrade jasan postupak i pripreme kapacitete među državama članicama EU-a kako bi se ubrzalo razmatranje i izdavanje schengenskih viza i omogućio humanitarni koridor za bjeloruske građane u slučaju hitne potrebe za medicinskom pomoći i utočištem zbog političkih razloga;

                  (bj)

                  da osude stalnu diskriminaciju i stigmatizaciju osoba s invaliditetom, osoba s HIV-om, manjina, pripadnika skupine LGBTQI i obitelji pritvorenika diljem Bjelarusa te da zahtijevaju da Bjelarus uspostavi neovisnu nacionalnu instituciju za ljudska prava, izradi novi akcijski plan za ljudska prava i donese sveobuhvatno zakonodavstvo protiv diskriminacije;

                  (bk)

                  da naglase da je Bjelarus ratificirala Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, u skladu s kojim nacionalno zakonodavstvo svim osobama mora jamčiti jednaku i učinkovitu zaštitu od diskriminacije na bilo kojoj osnovi: rase, boje, spola, jezika, religije, političkog ili drugog uvjerenja, nacionalnog ili socijalnog podrijetla, imovinskog statusa i rođenja ili drugih okolnosti; da izraze zabrinutost zbog toga što su svijest i znanje o Sporazumu među vladinim dužnosnicima, sucima, tužiteljima i odvjetnicima i dalje ograničeni; da pozovu bjeloruske vlasti da poboljšaju obrazovni sustav i prošire informacije u medijima s ciljem stvaranja tolerantnog stava prema ranjivim skupinama;

                  (bl)

                  da pozivu na donošenje mjera za učinkovito suprotstavljanje stalnim stereotipima i diskriminaciji žena i to, među ostalim mjerama, poboljšanjem radnog okruženja omogućavanjem pristupa žena svim sektorima zapošljavanja, smanjenjem razlike u plaćama između spolova i promicanjem političkog angažmana žena; da rodnu ravnopravnost uključe u odnose EU-a s Bjelarusom;

                  (bm)

                  da postave pitanje diskriminacije govornika bjeloruskog jezika u Bjelarusu i podrže inicijative usmjerene na promicanje šire uporabe bjeloruskog jezika u obrazovnim ustanovama, javnom i kulturnom životu te u medijima;

                  (bn)

                  da izraze žaljenje zbog raširenosti prisilnog rada, koji je nesrazmjerno usmjeren na ranjive kategorije ljudi, uključujući zaposlenike poduzeća i uprava u državnom vlasništvu, studente, osobe u takozvanim radnim centrima za preodgoj, zatvorenike i vojne časnike; da pozovu Bjelarus da ukine sve zakonodavstvo kojim se omogućuje prisilni rad i da bjeloruske narode ne prisiljava na sudjelovanje u godišnjim ranim akcijama;

                  (bo)

                  da se posvete pitanju nesrazmjernog kažnjavanja u okviru pravnog sustava Bjelarusa, posebno članka 328. Kaznenog zakona prema kojem se maloljetnici za nenasilna kaznena djela povezana s drogama kažnjavaju nerazmjerno dugim zatvorskim kaznama;

                  (bp)

                  da podrže nastavak dijaloga o ljudskim pravima između EU-a i Bjelarusa, ali i da jasno utvrde da njegove koristi ne proizlaze samo iz međuinstitucijske suradnje, nego i stvarnog i opipljivog napretka, koji se prema uključenim bjeloruskim organizacijama civilnog društva ne osjeti;

                  (bq)

                  da prate stanje slobode medija u Bjelarusu i da podrže nezavisne medijske servise, blogere i novinare, uključujući one koji rade kao slobodni novinari za neregistrirane strane medije, kao i medije sa sjedištem u Poljskoj kao što su Belasat TV, Europski radio za Bjeraus i Radio Racja, i stvore za njih sigurne radne uvjete jer su oni važan izvor informacija i za Bjelarus i o njemu te (predstavljaju) su prijeko potreban kanal za izražavanje suprotnih mišljenja;

                  (br)

                  da oštro osude gušenje interneta i medija, prometne blokade, zastrašivanje i masovno oduzimanje akreditacija novinarima kako bi se zaustavio protok informacija o stanju u zemlji, kao i uskraćivanje pristupa Bjelarusu međunarodnim medijima, zastupnicima u parlamentu ili vladi demokratske zajednice;

                  (bs)

                  da osude odluku bjeloruskog Ministarstva vanjskih poslova o ukidanju svih akreditacija novinarima koji rade za strane medijske kuće i koji prate aktualne prosvjede u zemlji, tražeći ažuriranje postupka akreditacije;

                  (bt)

                  da pohvale djelovanje novinara i zaposlenika javnih medija koji su se, unatoč represiji i prijetnjama kojima su bili izloženi, pridržavali vrijednosti etičkog novinarstva i podržavali demokratsku oporbu pa im je zbog toga naknadno uručen otkaz; da odaju priznanje radu neovisnih medija, među ostalim portalu Charter 97, Belsat TV-u, Radiju Svobodi i drugima; da preko Europske zaklade za demokraciju i drugih instrumenata pruže potporu tim medijima i novinarima koji su izloženi represiji režima;

                  (bu)

                  da se oprezno suprotstave kreiranju i širenju propagandističkih diskursa koje provode bjeloruski državni mediji i kojima se susjedne zemlje, među kojima i države članice EU-a, optužuju za upletanje u tekuće procese u Bjelarusu i za navodne sigurnosne prijetnje teritorijalnoj cjelovitosti Bjelarusa; da pozovu na uklanjanje navodnih „novinara” poslanih iz Rusije kako bi zamijenili zaposlenike koji su podnijeli ostavku u bjeloruskim televizijskim postajama u državnom vlasništvu;

            Gospodarska i sektorska suradnja

                  (bv)

                  da podsjete Bjelarus da je EU njegov drugi najveći trgovinski partner i da bi se jačanjem gospodarskih odnosa uvela prijeko potrebna ravnoteža u vanjsku trgovinu Bjelarusa, koji je i dalje u velikoj mjeri ovisan o Rusiji i Euroazijskoj gospodarskoj uniji;

                  (bw)

                  da naglase važnost nastavka procesa pristupanja Bjelarusa Svjetskoj trgovinskoj organizaciji (WTO) jer će se time potaknuti modernizacija i diversifikacija gospodarstva, doprinijeti stvaranju stabilnijeg poslovnog okruženja u zemlji i olakšati trgovina s EU-om koja se temelji na propisima;

                  (bx)

                  da prime na znanje da je kineski predsjednik prvi čestitao Lukašenku nakon izbora; da izraze zabrinutost zbog povećanja kineskih ulaganja u stratešku infrastrukturu i da upozore na posljedice zbog kojih bi Bjelarus mogao postati ovisan o toj infrastrukturi;

                  (by)

                  da prime na znanje da bjelorusko gospodarstvo stagnira i da više od jedne petine bjeloruskog stanovništva živi u apsolutnom siromaštvu, a broj se povećava zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19; da prime na znanje da minimalna plaća u Bjelarusu iznosi 375 bjeloruskih rubalja mjesečno ili 137 EUR te da se ta zemlja suočava s demografskom krizom, uz smanjenje broja radno sposobnog stanovništva i masovnu migraciju radne snage iz Bjelarusa;

                  (bz)

                  da prime na znanje štetne učinke na bjelorusko gospodarstvo zbog odbijanja režima da započne dijalog s građanima, a posebno štrajkova u poduzećima u državnom vlasništvu koji su u tijeku na nacionalnoj razini te štrajkova učitelja te socijalnih i kulturnih radnika; da također prime na znanje štetne učinke na sektor informacijske tehnologije, koji se možda neće vratiti na prethodnu razinu;

                  (ca)

                  da izraze žaljenje zbog nespremnosti bjeloruskih vlasti da slijede preporuke međunarodnih financijskih institucija, kao što su Svjetska banka i MMF, te da provedu reforme za smanjenje velikog broja poduzeća u državnom vlasništvu, reformu poslovnog sektora, potičući poduzetništvo, podupirući MSP-ove, smanjujući javni dug, prenoseći realne troškove života na stanovništvo i poboljšavajući uvjete tržišta rada;

                  (cb)

                  da izraze zabrinutost zbog štetnih državnih propisa za privatni sektor, posebno zbog obveze plaćanja minimalne plaće koja nije niža od prosječne plaće deset najuspješnijih poduzeća u državnom vlasništvu;

                  (cc)

                  da izraze zabrinutost zbog raširene sustavne korupcije u bjeloruskim javnim institucijama i poduzećima u državnom vlasništvu, da potiču i podupiru antikorupcijske istrage i informativne kampanje, da izraze zabrinutost zbog zlostavljanja i progona novinara koji prijavljuju slučajeve korupcije te da ustraju na sigurnom okruženju za istraživačke novinare i zviždače;

                  (cd)

                  da ustraju u provođenju sveobuhvatne istrage financijskih tokova obitelji Aleksandra Lukašenka i njegovih suradnika, uključujući aktivnosti državnih poduzeća Bjelarusa u odobalnim područjima, kao i korupcijske mreže bjeloruskih poduzeća;

                  (ce)

                  da pozdrave i podrže energetsku diversifikaciju Bjelarusa i smanjenje njegove ovisnosti o Rusiji uvozom nafte i plina od novih dobavljača, uključujući preko područja EU-a; da također potiču poboljšanje ekološke održivosti i razvoj alternativnih izvora energije;

                  (cf)

                  da naglase važnost koju EU pridaje borbi protiv klimatskih promjena, prvenstveno provedbom europskog zelenog plana i Pariškog sporazuma iz 2015. i da podrže Bjelarus u jačanju suradnje s EU-om u području zaštite okoliša u cilju zelene preobrazbe, energetske učinkovitosti, održivosti i klimatske neutralnosti te iskorištavanja mogućnosti koje nudi Istočno partnerstvo za energetsku učinkovitost i okoliš, istodobno inzistirajući na tome da se mora zaustaviti maltretiranje aktivista za zaštitu okoliša; da pozovu Bjelarus da poveća napore u borbi protiv klimatskih promjena i da uključi klimatske promjene u sva područja donošenja politika;

                  (cg)

                  da istaknu inicijative u okviru Partnerstva za zaštitu okoliša sjeverne dimenzije koje su usklađene kako bi se riješili gorući ekološki problemi na tom području;

            Međuljudski kontakti

                  (ch)

                  da ustraju na tome da je EU zainteresiran za najšire moguće međuljudske kontakte kao najbolji način zbližavanja EU-a i Bjelarusa, kao i promicanje uzajamnog razumijevanja i razmjene najbolje prakse; da potiču programe razmjene dokazanog uspjeha, kao što je program mobilnosti usmjeren na kontakte među građanima (MOST) i da ponavljaju da je sporazum o pojednostavljenju viznog režima konkretan izraz te politike;

                  (ci)

                  da pozdrave napredak u provedbi partnerstva za mobilnost te sporazumâ o pojednostavljenju viznog režima i ponovnom prihvatu kao dijelu sigurne i dobro vođene mobilnosti između EU-a i Bjelarusa;

                  (cj)

                  da priznaju i iskoriste činjenicu da sve veća mobilnost između EU-a i Bjelarusa povećava izloženost građana europskim vrijednostima i potporu demokratskoj transformaciji;

                  (ck)

                  da istraže mogućnosti putovanja bez vize za bjeloruske građane kako kontakti među ljudima ne bi bili narušeni zbog nedemokratskih načela bjeloruskih vlasti;

                  (cl)

                  da podupiru prekograničnu suradnju i kretanje između Bjelarusa i susjednih država članica EU-a, da posebno potiču bjeloruske vlasti da provedu režim pograničnog prometa s Litvom, što bi bilo od koristi onima koji žive u radijusu od 50 km s obje strane granice;

                  (cm)

                  da priznaju ulogu bjeloruske dijaspore u demokratskom buđenju Bjelarusa i uključe njezine članove u državama članicama EU-a kao važne aktere nacionalnog dijaloga u Bjelarusu;

                  (cn)

                  da podupiru suradnju u području kulture putem programa kao što je Kreativna Europa, a posebno projekata čiji je cilj poticanje kreativnosti, uključujući organizacije civilnog društva i inicijative na lokalnoj razini; da promiču i mobiliziraju europsku solidarnosti s bjeloruskim društvom kroz umjetničko stvaralaštvo;

                  (co)

                  da pojačaju napore kako bi osigurali da mladi u Bjelarusu dobiju bolje obrazovanje zahvaljujući napretku u provedbi Bolonjskog procesa i većem broju mogućnosti za studiranje u EU-u u okviru programa Erasmus+, što može pomoći u promjeni načina razmišljanja u Bjelarusu, konkretno i dugoročno, te poslužiti kao prirodni put za prenošenje europskih vrijednosti u zemlji i za demokratizaciju;

                  (cp)

                  da pruže potporu bjeloruskoj mladeži koja će zbog sudjelovanja u prosvjedima diljem zemlje biti uskraćena za obrazovanje u Bjelarusu i da im pruže stipendije za studiranje u obrazovnim ustanovama država članica EU-a;

                  (cq)

                  da zadrže financijsku potporu EU-a Europskom sveučilištu za humanističke znanosti (EHU), bjeloruskom sveučilištu u egzilu u Vilniusu;

                  (cr)

                  da osiguraju stipendije za akademike koji su izgubili nastavničke i znanstvene položaje zbog sudjelovanja u prosvjedima;

                  (cs)

                  da pruže hitnu humanitarnu pomoć, uključujući schengenske vize i stipendije, za one sportaše i članove njihovih obitelji kojima su uskraćeni prihodi zbog njihova političkog položaja i koji su bili izloženi fizičkoj i psihološkoj represiji koju provodi Lukašenkov režim;

                  (ct)

                  da podrže obrazovne programe za profesionalno preusmjeravanje bjeloruskih državnih službenika koji su otpušteni ili su dobrovoljno napustili javnu službu;

                  (cu)

                  da podrže digitalizaciju obrazovanja zbog pandemije bolesti COVID-19 u Bjelarusu;

                  (cv)

                  da priznaju da su mnogi glasovi aktualne demokratske revolucije u Bjelarusu diplomanti sveučilišta država članica EU-a, sudionici različitih programa koje podupire EU čiji je cilj poboljšanje njihovih stručnih kvalifikacija i omogućivanje profesionalnih aktivnosti;

                  (cw)

                  da potaknu znanstvenu zajednicu Bjelarusa da proširi suradnju s kolegama iz Europe i u potpunosti iskoristi program Obzor Europa;

                  (cx)

                  da poboljšaju programe potpore demokraciji i strateške komunikacije te da podupru bolju komunikaciju s lokalnim zajednicama izvan tradicionalnih „proeuropskih” skupina;

                  2.

                  nalaže svojem predsjedniku da ovu preporuku proslijedi Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku.

         (1)  SL L 181, 9.6.2020., str. 3.

         (2)  SL L 180, 9.6.2020., str. 3.

         (3)  SL C 224, 27.6.2018., str. 135.

         (4)  SL C 298, 23.8.2018., str. 60.

         (5)  SL C 390, 18.11.2019., str. 100.

         (6)  SL C 11, 13.1.2020., str. 18.

         (7)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0231.

         (8)  SL L 134, 20.5.2006., str. 1.