title: Preporuka Europske središnje banke od 4. travnja 2017. o zajedničkim specifikacijama za uporabu nekih mogućnosti i diskrecijskih prava koja su dostupna prema pravu Unije od strane nacionalnih nadležnih tijela u odnosu na manje značajne institucije (ESB/2017/10)

text:
                  13.4.2017

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  C 120/2

            PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
      od 4. travnja 2017.
      o zajedničkim specifikacijama za uporabu nekih mogućnosti i diskrecijskih prava koja su dostupna prema pravu Unije od strane nacionalnih nadležnih tijela u odnosu na manje značajne institucije
      (ESB/2017/10)
      (2017/C 120/02)
      UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (1), a posebno njezin članak 4. stavak 3. i članak 6. stavak 1. i stavak 5. točku (c),
      budući da:

                  (1)

                  Europska središnja banka (ESB) odgovorna je za učinkovito i dosljedno funkcioniranje jedinstvenog nadzornog mehanizma (SSM). Ona nadgleda funkcioniranje sustava radi osiguravanja dosljedne primjene visokih standarda nadzora i dosljednosti u ishodima nadzora u državama članicama sudionicima.

                  (2)

                  ESB treba osigurati dosljednu primjenu bonitetnih zahtjeva za kreditne institucije u državama članicama sudionicama u skladu s Uredbom (EU) br. 1024/2013 i Uredbom (EU) br. 468/2014 Europske središnje banke (ESB/2014/17) (2).

                  (3)

                  Da bi to postigao, kao nadležno tijelo u skladu s Uredbom (EU) br. 1024/2013 u odnosu na kreditne institucije razvrstane kao značajne, ESB je upotrijebio niz mogućnosti i diskrecijskih prava utvrđenih u Uredbi (EU) 2016/445 Europske središnje banke (ESB/2016/4) (3). Osim toga, u svojem priručniku od studenoga 2016. o mogućnostima i diskrecijskim pravima koja su dostupna prema pravu Unije (dalje u tekstu „Priručnik ESB-a”), ESB utvrđuje zajednički skup uvjeta za uporabu određenih drugih mogućnosti u pojedinom slučaju nakon pojedinačnih procjena zahtjeva kreditnih institucija koje su raspoređene kao značajne u skladu s člankom 6. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1024/2013 i u skladu s dijelom IV i člankom 147. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 468/2014.

                  (4)

                  Radi poticanja zajedničkog nadzornog pristupa od strane nacionalnih nadležnih tijela prilikom procjene pojedinačne uporabe mogućnosti i diskrecijskih prava, ESB može donijeti, u skladu s člankom 4. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1024/2013, preporuku o uvjetima koji se primjenjuju pri procjeni zahtjeva manje značajnih kreditnih institucija.

                  (5)

                  Zajednički skup uvjeta za pojedinačnu uporabu mogućnosti i diskrecijskih prava potreban je, s jedne strane, radi promicanja dosljednosti, učinkovitosti i transparentnosti pri nadzoru manje značajnih institucija unutar SSM-a i, s druge strane, radi promicanja, kada je to potrebno, jednakog postupanja sa značajnim i manje značajnim institucijama te ujednačenih uvjeta za sve kreditne institucije u državama članicama sudionicama. Istodobno, potrebno je uzeti u obzir načelo proporcionalnosti i opravdana očekivanja nadziranih kreditnih institucija.

                  (6)

                  U tu svrhu, ESB je utvrdio neke mogućnosti i diskrecijska prava među onima uključenim u Priručniku ESB-a koja bi bila prikladna za uporabu na jednak način u odnosu na značajne i manje značajne institucije. ESB je dodatno utvrdio druge mogućnosti i diskrecijska prava među kojima su dvije mogućnosti i diskrecijska prava opće prirode propisana u članku 380. i članku 420. stavku 2. Uredbe (EU) br. 575/2013 za čiju uporabu ESB preporučuje poseban pristup u odnosu na manje značajne institucije.

                  (7)

                  U odnosu na mogućnosti i diskrecijska prava koja se odnose na konsolidirani nadzor i izuzeća od bonitetnih zahtjeva, u skladu s preporukama sadržanim u poglavlju 1. Odjeljka II. Priručnika ESB-a, nacionalna nadležna tijela trebalo bi poticati da primijene razborit pristup pri odobravanju tih izuzeća na pojedinačnoj osnovi. U odnosu na izuzeća za likvidnost na prekograničnoj razini, ESB preporučuje poseban pristup za manje značajne institucije pod uvjetom da su svi uvjeti za procjenu zahtjeva navedeni u Priručniku ESB-a relevantni za ove institucije.

                  (8)

                  Trebao bi postojati dosljedan i razborit pristup u SSM-u u odnosu na mogućnosti i diskrecijska prava u odnosu na regulatorni kapital i kapitalne zahtjeve, kako je navedeno u poglavljima 2. i 3. Odjeljka II. Priručnika ESB-a, pod uvjetom da ove nadzorne odluke utječu na iznos raspoloživog regulatornog kapitala i njegovu kvalitetu. Isto se primjenjuje i na instrumente dodatnog osnovnog kapitala i dopunskog kapitala ili manjinske udjele koji mogu biti uključeni u prihvatljiva vlastita sredstva u skladu s određenim uvjetima. Nadalje, radi osiguravanja ujednačenih uvjeta, za izračun kapitalnih zahtjeva na sve kreditne institucije u SSM-u trebalo bi dosljedno primjenjivati standardizirani pristup, pristup zasnovan na internim rejting sustavima, metodu internog modela i pristup internog modela. U tom smislu bi se također procjena usklađenosti sa zahtjevima iz Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4) da se omogući primjena pondera rizika od nula posto za izračun kapitalnih zahtjeva za unutargrupne izloženosti, trebala zasnivati na zajedničkom skupu uvjeta. Međutim, ESB je utvrdio neke mogućnosti i diskrecijska prava u odnosu na kapitalne zahtjeve za koje je potreban poseban pristup u odnosu na manje značajne institucije.

                  (9)

                  Za ove mogućnosti i diskrecijska prava koja se odnose na institucije koje su ušle u institucionalni sustav zaštite, upotreba zajedničkog skupa uvjeta za procjenu zahtjeva za bonitetna izuzeća, kako je utvrđeno u Poglavlju 4. Odjeljka II. Priručnika ESB-a, preporučuje se radi postizanja dosljednosti nadzora, pod uvjetom da institucionalni sustavi zaštite redovito obuhvaćaju značajne i manje značajne institucije. Međutim, u odnosu na udjele u institucijama koje su obuhvaćene institucionalnim sustavima zaštite u skladu s člankom 49. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 575/2013 preporučuje se poseban pristup u odnosu na manje značajne institucije radi smanjivanja administrativnog opterećenja ovih institucija u najvećoj mogućoj mjeri.

                  (10)

                  U odnosu na usklađenost sa zahtjevima u odnosu na velike izloženosti, pristup predviđen u poglavlju 5. Odjeljka II. Priručnika ESB-a u odnosu na značajne institucije trebalo bi primijeniti i u odnosu na manje značajne institucije radi poticanja razboritog postupanja s velikim izloženostima za sve kreditne institucije u SSM-u tako da se koncentracijskim rizikom na odgovarajući način upravlja i da ga se ograničava.

                  (11)

                  ESB predlaže dosljedan i razborit pristup u odnosu na mogućnosti i diskrecijska prava u odnosu na likvidnosne zahtjeve, kako su navedeni u poglavlju 6. odjeljka II. Priručnika ESB-a, budući da ove mogućnosti i diskrecijska prava utječu na izračun zahtjeva za omjer likvidnosne pokrivenosti, primjerice, određujući tretman određenih priljeva i odljeva. U odnosu na stope odljeva za izvanbilančne povezane proizvode s osnove financiranja trgovine, nacionalna nadležna tijela mogu primijeniti stopu odljeva manju od 5 % ako je primjenjiva stopa odljeva kalibrirana na temelju statističkih dokaza.

                  (12)

                  U pogledu primjene izuzeća za kreditne institucije stalno povezane sa središnjim tijelom iz članka 21. stavka 1. Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (5), pristup iz poglavlja 8. odjeljka II. Priručnika ESB-a preporučuje se u odnosu na manje značajne institucije radi postizanja ujednačenih uvjeta.

                  (13)

                  U odnosu na mogućnosti i diskrecijska prava u odnosu na sustav upravljanja i bonitetni nadzor, razborit i dosljedan pristup, iz poglavlja 11. odjeljka II. Priručnika ESB-a, preporučuje se radi promicanja podvrgavanja svih kreditnih institucija odgovarajućim zahtjevima u vezi upravljanja. Međutim, poseban pristup u odnosu na manje značajne institucije u odnosu na kombinaciju odbora za rizike i odbora za reviziju smatra se prikladnim s obzirom na načelo proporcionalnosti.

                  (14)

                  Nadalje, ova Preporuka obuhvaća mogućnosti i diskrecijska prava u odnosu na suradnju među tijelima, budući da je potrebno osigurati nesmetanu suradnju unutar SSM-a.

                  (15)

                  U odnosu na bilateralne sporazume o nadzoru kreditnih institucija u državama članicama nesudionicama u skladu s člankom 115. stavkom 2. Direktive 2013/36 EU, potreban je poseban pristup u odnosu na manje značajne institucije jer je ova mogućnost na raspolaganju nadležnom tijelu odgovornom za za davanje odobrenja za rad. U skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (a) i člankom 9. Uredbe (EU) br. 1024/2013, ESB je isključivo nadležan unutar SSM-a za davanje odobrenja za rad kreditnim institucijama i oduzimanja odobrenja za rad kreditnim institucijama te stoga treba biti uključen radi uspostavljanja bilateralnih sporazuma o nadzoru kreditnih institucija u državama članicama nesudionicama,

            DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
      DIO PRVI

         OPĆE ODREDBE

         I.

      1.   Predmet i područje primjene

      Ova Preporuka utvrđuje načela za uporabu od strane nacionalnih nadležnih tijela, nekih mogućnosti i diskrecijskih prava koja su dostupna prema pravu Unije u odnosu na manje značajne institucije.
      2.   Definicije

      Za potrebe ove Preporuke, primjenjuju se definicije utvrđene u Uredbi (EU) br. 1024/2013, Uredbi (EU) br. 468/2014 (ESB72014/17), Uredbi (EU) br. 575/2013, Direktivi 2013/36/EU i Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2015/612015/61 (6).
      DIO DRUGI

         MOGUĆNOSTI I DISKRECIJSKA PRAVA ZA KOJE SE PREPORUČUJE POSEBAN PRISTUP ZA MANJE ZNAČAJNE INSTITUCIJE

         II.

         Izuzeća od bonitetnih zahtjeva

      1.   Članak 8. stavak 3. Uredbe (EU) br. 575/2013: izuzeća za likvidnost na prekograničnoj razini

      Kod primjene zahtjeva za izuzeća za likvidnost na prekograničnoj razini, nacionalna nadležna tijela trebala bi ocijeniti usklađenost sa svim uvjetima iz članka 8. stavaka 1. i 3. Uredbe (EU) br. 575/2013 primjenom specifikacija za procjenu utvrđenih u odjeljku II., poglavlju 1., stavku 4. Priručnika ESB-a s izuzetkom specifikacija za slovo (b) članka 8. stavka 3.

         III.

         Kapitalni zahtjevi

      1.   Članak 129. stavak 1. Uredbe (EU) br. 575/2013: izloženosti u obliku pokrivenih obveznica

      U odnosu na izloženosti u obliku pokrivenih obveznica, nacionalno nadležno tijelo trebalo bi djelovati usklađeno s ESB-om u odnosu na procjenu značajnih mogućih problema koncentracije u dotičnim državama članicama sudionicama, prije donošenja odluke o tome žele li djelomično izuzeti od primjene članak 129. stavak 1. točku (c) Uredbe (EU) br. 575/2013 i omogućiti 2. stupanj kreditne kvalitete za do 10 % ukupne izloženosti nominalnog iznosa nepodmirenih obveza koje proizlaze iz pokrivenih obveznica institucije izdavatelja.
      2.   Članak 311. stavak 2. Uredbe (EU) br. 575/2013: tretman izloženosti prema središnjim drugim ugovornim stranama

                  2.1

                  Nacionalno nadležno tijelo trebalo bi omogućiti kreditnoj instituciji da primjeni tretman iz članka 310. Uredbe (EU) br. 575/2013 za svoje izloženosti iz trgovanja i uplate u jamstveni fond središnjoj drugoj ugovornoj strani kada je ta središnja druga ugovorna strana obavijestila kreditnu instituciju da je prestala izračunavati KCCP (hipotetski kapital) kako je propisano u članku 311. stavku 1. točki (a) Uredbe (EU) br. 575/2013.

                  2.2

                  Za potrebe stavka 2.1 kod procjene valjanosti razloga zbog kojih je središnja druga ugovorna strana prestala izračunavati KCCP (hipotetski kapital), nacionalna nadležna tijela trebala bi primjenjivati zaključke do kojih je došao ESB u odnosu na istu središnju drugu ugovornu stranu u svojoj provjeri razloga.

            3.   Članak 380. Uredbe (EU) br. 575/2013: izuzeće u slučaju pada sustava

                  3.1

                  Ako dođe do sistemskog pada sustava u smislu članka 380. Uredbe (EU) br. 575/2013, koji je potvrdio ESB u izjavi za javnost, dok ESB ne objavi u izjavi za javnost da je navedena situacija popravljena, ESB treba ocijeniti ovaj pad i nacionalna nadležna tijela trebala bi primjenjivati zaključke procjene ESB-a i upotrebljavati mogućnost predviđenu člankom 380. Uredbe (EU) br. 575/2013. U takvom slučaju:

                              (a)

                              od kreditne institucije ne zahtijeva se da bude u skladu s kapitalnim zahtjevima iz članaka 378. i 379. Uredbe (EU) br. 575/2013; i

                              (b)

                              nepodmirena transakcija druge ugovorne strane ne smatra se nastankom statusa neispunjavanja obveza u smislu kreditnog rizika.

                  3.2

                  Ako nacionalno nadležno tijelo namjerava izdati javno priopćenje kojim potvrđuje događaj sistemskog pada sustava u smislu članka 380. Uredbe (EU) br. 575/2013, ono bi trebalo djelovati usklađeno s ESB-om prije objavljivanja takve izjave.

         IV.

         Institucionalni sustavi zaštite

      1.   Članak 49. stavak 3. Uredbe (EU) br. 575/2013: odbitak ulaganja u institucije obuhvaćene institucionalnim sustavima zaštite

                  1.1

                  Ako su podneseni zahtjevi za dopuštenje da se ulaganja instrumenata regulatornog kapitala ne odbijaju, nacionalna nadležna tijela trebala bi upotrebljavati uvjete utvrđene u odjeljku II. poglavlju 4. stavku 4. Priručnika ESB-a radi procjene jesu li ispunjeni uvjeti navedeni u članku 49. stavku 3. Uredbe (EU) br. 575/2013.

                  1.2

                  Nacionalno nadležno tijelo može dozvoliti da institucionalni sustav zaštite podnese zahtjev za izdavanje odobrenja u skladu s člankom 49. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 575/2013 u ime manje značajnih institucija koje su članice sustava. U tom slučaju, nacionalno nadležno tijelo može donijeti odluku kojom se daje odobrenje u skladu s člankom 49. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 575/2013 koje se primjenjuje na sve manje značajne institucije navedene u zahtjevu.

         V.

         Likvidnost

      1.   Članak 420. stavak 2. Uredbe (EU) br. 575/2013: likvidnosni odljevi

                  1.1

                  U skladu s člankom 11. Uredbe (EU) 2016/445, nacionalna nadležna tijela trebala bi utvrditi stopu likvidnosnog odljeva od 5 % za izvanbilančne stavke financiranja trgovine, kako je navedeno u članku 429. Uredbe (EU) br. 575/2013 i njenom Prilogu I., radi korištenja od strane kreditnih institucija prilikom procjene likvidnosnih odljeva. Nacionalno nadležno tijelo trebalo bi zahtijevati od kreditne institucije da ga izvijesti o odgovarajućem odljevu u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 680/2014 (7).

                  1.2

                  Odstupajući od stavka 1.1 nacionalno nadležno tijelo može odrediti stopu odljeva ispod 5 % na temelju statističkih dokaza za manje značajne institucije osnovane u dotičnoj državi članici.

         VI.

         Bonitetni nadzor

      1.   Članak 76. stavak 3. Direktive 2013/36/EU: udruživanje odbora za rizike s odborom za reviziju

                  1.1

                  U odnosu na manje značajne institucije (uključujući kreditne institucije koje su društva kćeri unutar grupe) koje se ne smatraju značajnim u smislu članka 76. stavka 3. Direktive 2013/36/EU, nacionalna nadležna tijela trebala bi upotrebljavati mogućnost dozvole udruživanje odbora za rizike i odbora za reviziju.

                  1.2

                  Nacionalna nadležna tijela trebala bi provesti procjenu značaja u smislu članka 76. stavka 3. Direktive 2013/36/EU u pogledu veličine, unutarnje organizacije i vrste, opsega i složenosti aktivnosti kreditnih institucija, u skladu s uvjetima za procjenu utvrđenim u odjeljku II. poglavlju 11. stavku 3. Priručnika ESB-a.

                  1.3

                  Ako nacionalni propis kojim se prenosi Direktiva 2013/36/EU već predviđa kriterije [osim uvjeta navedenih u odjeljku II., poglavlju 11. stavku 3. Smjernica ESB-a], nacionalna nadležna tijela trebala bi primijeniti kriterije utvrđene u nacionalnom propisu.

            2.   Članak 115. stavak 2. Direktive 2013/36/EU: bilateralni sporazumi o nadzoru kreditnih institucija u državama članicama nesudionicama

                  2.1

                  S obzirom na nadležnost ESB-a za prvo odobrenje za rad kreditnih institucija unutar SSM-a i nadležnost nacionalnih nadležnih tijela za bonitetni nadzor manje značajnih institucija, nacionalna nadležna tijela trebala bi obavijestiti ESB o svojoj namjeri da prenesu svoju odgovornost za izravni nadzor manje značajnih institucija nadležnom tijelu koje je ovlašteno i koje nadzire matično društvo manje značajne institucije ili da preuzmu odgovornost za nadzor kreditne institucije kćeri koja je dobila odobrenje za rad u drugoj državi članici. ESB kao nadležno tijelo odgovorno za izdavanje odobrenja za rad kreditne institucije surađivat će, zajedno s odgovarajućim nacionalnim nadležnim tijelom, u uspostavljanju bilateralnog sporazuma za delegiranje ili preuzimanje nadzornih ovlasti u ime nacionalnog nadležnog tijela odgovornog za nadzore matičnog društva ili društva kćeri u državi članici sudionici koji su u tijeku.

                  2.2

                  Stavak 2.1 primjenjuje se u sljedećim slučajevima:

                              (a)

                              nacionalno nadležno tijelo razmatra delegiranje svoje odgovornosti za izravni nadzor manje značajne institucije ovlaštenom nacionalnom nadležnom tijelu koje je izdalo odobrenje za rad i koje nadzire matično društvo; i

                              (b)

                              nacionalno nadležno tijelo traži ili je od njega zatraženo, u svojstvu izravnog nadzornika matičnog društva koje je kreditna institucija, da preuzme odgovornost za nadzor kreditne institucije kćeri koja je dobila odobrenje za rad u drugoj državi članici.

            TREĆI DIO

         MOGUĆNOSTI I DISKRECIJSKA PRAVA KOJA SE UPOTREBLJAVAJU U POJEDINOM SLUČAJU, ZA KOJE BI TREBALO PRIMIJENITI ZAJEDNIČKI PRISTUP U ODNOSU NA SVE KREDITNE INSTITUCIJE

         VII.

      Mogućnosti i diskrecijska prava koja se upotrebljavaju u pojedinom slučaju za koje bi trebalo primijeniti zajednički pristup u odnosu na značajne i manje značajne institucije navode se u Prilogu. Nacionalna nadležna tijela trebala bi upotrebljavati ove mogućnosti i diskrecijska prava u odnosu na manje značajne institucije u skladu s referentnom tablicom iz Priloga.
      DIO ČETVRTI

         ZAVRŠNA ODREDBA

         VIII.

         Završna odredba

      Ova je Preporuka upućena nacionalnim nadležnim tijelima država članica sudionica.

         Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 4.travnja 2017.

               Predsjednik ESB-a

            Mario DRAGHI

         (1)  SL L 287, 29.10.2013., str. 63.

         (2)  Uredba (EU) br. 468/2014 Europske središnje banke od 16. travnja 2014. o uspostavljanju okvira za suradnju unutar jedinstvenog nadzornog mehanizma između Europske središnje banke i nacionalnih nadležnih tijela te s nacionalnim imenovanim tijelima (Okvirna uredba o SSM-u) (ESB/2014/17) (SL L 141, 14.5.2014., str. 1.).

         (3)  Uredba (EU) 2016/445 Europske središnje banke od 14. ožujka 2016. o uporabi mogućnosti i diskrecijskih prava koja su dostupna prema pravu Unije (ESB/2016/4) (SL L 78, 24.3.2016., str. 60.).

         (4)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

         (5)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

         (6)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/61 od 10. listopada 2014. o dopuni Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za likvidnosnu pokrivenost kreditnih institucija (SL L 11, 17.1.2015., str. 1.).

         (7)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 680/2014 od 16. travnja 2014. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda o nadzornom izvješćivanju institucija u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 191, 28.6.2014., str. 1.).

         PRILOG

                     Pravna osnova za mogućnosti i/ili diskrecijska prava

                     Predloženi pristup: dosljednost politike o mogućnostima i diskrecijskim pravima za značajne institucije

                           Konsolidirani nadzor i izuzeća od bonitetnih zahtjeva

                     Članak 7. stavci 1., 2. i 3. Uredbe (EU) br. 575/2013: izuzeća za kapital

                     Odjeljak II., poglavlje 1., stavak 3. Priručnika ESB-a

                     Članak 8. stavci 1. i 2. Uredbe (EU) br. 575/2013: izuzeća za likvidnost

                     Odjeljak II., poglavlje 1., stavak 4. Priručnika ESB-a

                     Članak 9. Uredbe (EU) br. 575/2013: metoda pojedinačne konsolidacije

                     Odjeljak II., poglavlje 1., stavak 5. Priručnika ESB-a

                     Članak 10. stavci 1. i 2. Uredbe (EU) br. 575/2013: izuzeća za kreditne institucije stalno povezane sa središnjim tijelom

                     Odjeljak II., poglavlje 1., stavak 6. Priručnika ESB-a

                     Članak 24. stavak 2. Uredbe (EU) br. 575/2013: vrednovanje imovine i izvanbilančnih stavki - upotreba Međunarodnih standarda financijskog izvješćivanja za bonitetne svrhe

                     Odjeljak II., poglavlje 1., stavak 8. Priručnika ESB-a

                           Regulatorni kapital

                     Članak 49. stavak 1. Uredbe (EU) br. 575/2013: odbijanje ulaganja društava za osiguranje

                     Odjeljak II., poglavlje 2., stavak 4. Priručnika ESB-a

                     Članak 49. stavak 2. Uredbe (EU) br. 575/2013: odbijanje ulaganja subjekata financijskog sektora

                     Odjeljak II., poglavlje 2., stavak 5. Priručnika ESB-a

                     Članak 78. stavak 1. točka (b) Uredbe (EU) br. 575/2013: smanjenje regulatornog kapitala - prekoračenje zahtjeva za kapitalnu maržu

                     Odjeljak II., poglavlje 2., stavak 6. Priručnika ESB-a

                     Članak 78. stavak 3. Uredbe (EU) br. 575/2013: smanjenje regulatornog kapitala - uzajamna društva, štedionice i zadruge

                     Odjeljak II., poglavlje 2., stavak 7. Priručnika ESB-a

                     Članak 83. stavak 1. Uredbe (EU) br. 575/2013: izuzeće za instrumente dodatnog osnovnog kapitala i dopunskog kapitala koje je izdao subjekt posebne namjene

                     Odjeljak II., poglavlje 2., stavak 9. Priručnika ESB-a

                     Članak 84. stavak 5. Uredbe (EU) br. 575/2013: manjinski udjeli uključeni u konsolidirani redovni osnovni kapital

                     Odjeljak II., poglavlje 2., stavak 10. Priručnika ESB-a

                           Kapitalni zahtjevi

                     Članak 113. stavak 6. Uredbe (EU) br. 575/2013: izračun iznosa izloženosti ponderirane rizikom - unutargrupne izloženosti

                     Odjeljak II., poglavlje 3., stavak 3. Priručnika ESB-a

                     Članak 162. stavak 1. Uredbe (EU) br. 575/2013: dospijeće izloženosti

                     Odjeljak II., poglavlje 3., stavak 5. Priručnika ESB-a

                     Članak 225. stavak 2. Uredbe (EU) br. 575/2013: vlastita procjena korektivnih faktora

                     Odjeljak II., poglavlje 3., stavak 7. Priručnika ESB-a

                     Članak 243. stavak 2. i članak 244. stavak 2. točka (c) Uredbe (EU) br. 575/2013: prijenos značajnog rizika

                     Odjeljak II., poglavlje 3., stavak 8. Priručnika ESB-a

                     Članak 283. stavak 3. Uredbe (EU) br. 575/2013: primjena metode internog modela

                     Odjeljak II., poglavlje 3., stavak 9. Priručnika ESB-a

                     Članak 284. stavci 4. i 9. Uredbe (EU) br. 575/2013: izračun vrijednosti izloženosti za kreditni rizik druge ugovorne strane

                     Odjeljak II., poglavlje 3., stavak 10. Priručnika ESB-a

                     Članak 311. stavak 3. Uredbe (EU) br. 575/2013: tržišni rizik (izloženosti prema središnjim drugim ugovornim stranama)

                     Odjeljak II., poglavlje 3., stavak 11. Priručnika ESB-a

                     Članak 366. stavak 4. Uredbe (EU) br. 575/2013: izračun vrijednosti adherentne riziku

                     Odjeljak II., poglavlje 3., stavak 12. Priručnika ESB-a

                           Institucionalni sustavi zaštite

                     Članak 8. stavak 4. Uredbe (EU) br. 575/2013: izuzeća za likvidnost za članove institucionalnih sustava zaštite

                     Odjeljak II., poglavlje 4., stavak 3. Priručnika ESB-a

                           Velike izloženosti

                     Članak 396. stavak 1. Uredbe (EU) br. 575/2013: pridržavanje zahtjeva za velike izloženosti

                     Odjeljak II., poglavlje 5., stavak 3. Priručnika ESB-a

                           Likvidnost

                     Članak 422. stavak 8. Uredbe (EU) br. 575/2013 i članak 29. Delegirane uredbe (EU) 2015/61: unutargrupni tokovi likvidnosti

                     Odjeljak II., poglavlje 6., stavak 11. Priručnika ESB-a

                     Članak 425. stavak 4. Uredbe (EU) br. 575/2013 i članak 34. Delegirane uredbe (EU) 2015/61: unutargrupni tokovi likvidnosti

                     Odjeljak II., poglavlje 6. stavak 15. Priručnika ESB-a

                     Članak 8. stavak 1. Delegirane uredbe (EU) 2015/61: diversifikacija držanja likvidne imovine

                     Odjeljak II., poglavlje 6., stavak 5. Priručnika ESB-a

                     Članak 8. stavak 3. točka (c) Delegirane uredbe (EU) 2015/61: upravljanje likvidnom imovinom

                     Odjeljak II., poglavlje 6., stavak 6. Priručnika ESB-a

                     Članak 8. stavak 6. Delegirane uredbe (EU) 2015/61: valutna neusklađenost

                     Odjeljak II., poglavlje 6., stavak 4. Priručnika ESB-a

                     Članak 10. stavak 2. Delegirane uredbe (EU) 2015/61: korektivni faktori pokrivenih obveznica iznimno visoke kvalitete

                     Odjeljak II., poglavlje 6., stavak 7. Priručnika ESB-a

                     Članak 24. stavak 6. Delegirane uredbe (EU) 2015/61: multiplikatori depozita stanovništva obuhvaćenih sustavom osiguranja depozita

                     Odjeljak II., poglavlje 6., stavak 8. Priručnika ESB-a

                     Članak 25. stavak 3. Delegirane uredbe (EU) 2015/61: više stope odljeva

                     Odjeljak II., poglavlje 6. stavak 9. Priručnika ESB-a

                     Članak 26. Delegirane uredbe (EU) 2015/61: odljevi s međuovisnim priljevima

                     Odjeljak II., poglavlje 6., stavak 10. Priručnika ESB-a

                     Članak 30. stavak 2. Delegirane uredbe (EU) 2015/61: dodatni odljevi kolaterala zbog smanjenja bonitetne ocjene

                     Odjeljak II., poglavlje 6., stavak 12. Priručnika ESB-a

                     Članak 33. stavak 2. Delegirane uredbe (EU) 2015/61: gornje granice priljeva

                     Odjeljak II., poglavlje 6., stavak 13. Priručnika ESB-a

                     Članak 33. stavci 3., 4. i 5. Delegirane uredbe (EU) 2015/61: specijalizirane kreditne institucije

                     Odjeljak II., poglavlje 6., stavak 14. Priručnika ESB-a

                           Financijska poluga

                     Članak 429. stavak 7. Uredbe (EU) br. 575/2013: isključenje unutargrupnih izloženosti iz izračuna omjera financijske poluge

                     Odjeljak II., poglavlje 7., stavak 3. Priručnika ESB-a

                           Opći zahtjevi za pristupanje djelatnosti kreditnih institucija

                     Članak 21. stavak 1. Direktive 2013/36/EU: izuzeće za kreditne institucije stalno povezane sa središnjim tijelom

                     Odjeljak II., poglavlje 9., stavak 1. Priručnika ESB-a

                           Sustav upravljanja i bonitetni nadzor

                     Članak 88. stavak 1. Direktive 2013/36/EU: udruživanje funkcija predsjednika i izvršnog direktora

                     Odjeljak II., poglavlje 11., stavak 4. Priručnika ESB-a

                     Članak 91. stavak 6. Direktive 2013/36/EU: dodatna pozicija neizvršnog direktora

                     Odjeljak II., poglavlje 11., stavak 5. Priručnika ESB-a

                     Članak 108. stavak 1. Direktive 2013/36/EU: postupak procjene adekvatnosti internog kapitala za kreditne institucije stalno povezane sa središnjim tijelom

                     Odjeljak II., poglavlje 11., stavak 7. Priručnika ESB-a

                     Članak 111. stavak 5. Direktive 2013/36/EU: nadzor financijskih holdinga ili mješovitih financijskih holdinga s dijelom grupe u državama članicama nesudionicama

                     Odjeljak II., poglavlje 11., stavak 8. Priručnika ESB-a

                     Članci 117. i 118. Direktive 2013/36/EU: obveze vezane uz suradnju

                     Odjeljak II., poglavlje 11., stavak 10. Priručnika ESB-a

                     Članak 142. Direktive 2013/36/EU: plan za očuvanje kapitala

                     Odjeljak II., poglavlje 11., stavak 13. Priručnika ESB-a


title: Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Nizozemske za 2014.

text:
               29.7.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 247/88

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 8. srpnja 2014.
   o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Nizozemske za 2014.
   2014/C 247/17
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće se 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast zvane Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzimanje mjera radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti.

               (2)

               Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Šefovi država i vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije „Europa 2020.” i provedbi preporuka za pojedinu državu.

               (4)

               Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2013. i dostavilo mišljenje o nizozemskom ažuriranom programu stabilizacije za razdoblje 2012. – 2017. Komisija je 15. studenoga 2013., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Nizozemske za 2014.

               (5)

               Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za usklađivanje ekonomske politike za 2014. Komisija je također 13. studenoga 2013., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem je Nizozemska prepoznata kao jedna od država članica za koju je potrebno izvršiti podroban pregled.

               (6)

               Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguranje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom kojom se potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

               (7)

               Na temelju članka 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate svojeg detaljnog preispitivanja za Nizozemsku. Na temelju analize Komisije moguće je zaključiti da se Nizozemska i dalje suočava s makroekonomskim neravnotežama, što zahtijeva praćenje i političko djelovanje. Osobitu pozornost treba posvetiti makroekonomskim kretanjima u pogledu duga privatnog sektora i tekućeg smanjenja stupnja zaduženosti, kao i preostalim nedostacima na tržištu nekretnina. Iako veliki višak na tekućem računu ne predstavlja rizik sličan velikim deficitima te je djelomično povezan s potrebom smanjenja stupnja zaduženosti, Komisija će pratiti razvoj tekućih računa u Nizozemskoj u okviru europskog semestra.

               (8)

               Nizozemska je 29. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014., a 30. travnja 2014. i program stabilizacije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (9)

               Cilj je proračunske strategije utvrđene u programu stabilizacije za 2014. osigurati održivost smanjenja prekomjernog deficita u 2013. te do 2015. dostići stanje proračuna blisko srednjoročnom cilju. Srednjoročni cilj jest strukturni deficit od najviše 0,5 % BDP-a, što odražava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Provedene su znatne dodatne fiskalne mjere, no predviđa se da će (ponovno izračunani) strukturni saldo u 2014. i dalje ostati nepromijenjen u usporedbi s 2013., što upućuje na znatno odstupanje od najmanje obvezne prilagodbe od 0,5 % BDP-a. U 2015. predviđa se poboljšanje (ponovno izračunanog) strukturnog salda za 0,3 postotna boda BDP-a. Rashodi će u 2014. i 2015. rasti ukorak s referentnim mjerilom za rashode. Slijedom cjelokupne ocjene proračunske strategije Nizozemske, put prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja djelomično je u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Prema programu stabilizacije, bruto dug opće države bit će stabilan u 2015., a potom se smanjivati. Vjerodostojan je makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja u programu stabilizacije, a koji je pripremio Nizozemski zavod za analizu ekonomskih politika. Opasnosti da se proračunski ciljevi ne uspiju ostvariti znatne su, ali općenito uravnotežene. U proljetnoj prognozi iz 2014. službi Komisije očekuje se stabilizacija strukturnog salda u 2014. i poboljšanje za 0,5 % BDP-a u 2015. Prema Komisijinoj prognozi, Nizozemska će biti u skladu s referentnim mjerilom za rashode u 2014., ali ne i u 2015. Kako bi se povećala mogućnost budućeg rasta Nizozemske, od ključne je važnosti da se zahtijevanom konsolidacijom štite rashodi kojima se potiče rast, poput inovacija i istraživanja, uključujući temeljna istraživanja, obrazovanja i osposobljavanja. Na temelju svoje ocjene programa i Komisijine prognoze te u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da je Nizozemska svoj deficit opće države dovela do održive razine ispod 3 % BDP-a u 2013., ali joj od 2014. prijeti znatno odstupanje od zahtjeva preventivnog dijela.

               (10)

               Ključni izazov predstavlja tržište nekretnina, gdje se desetljećima razvijaju nefleksibilnosti i poticaji kojima se narušuje tržišno natjecanje, kojima su oblikovani uzorci stambenog financiranja i štednje u tom sektoru. Sklonost kućanstava da povećavaju bruto hipotekarni dug s obzirom na vrijednost nekretnine uglavnom je posljedica dugotrajnih fiskalnih poticaja, posebice poreznih odbitaka na hipotekarne kamate. Kako bi se navedeni poticaji djelomično riješili, od travnja 2012. provodi se niz mjera. Neke od njih podrazumijevaju prilagodbe fiskalnoj obradi stambenog financiranja. Postupno ograničavanje poreznih odbitaka na hipotekarne kamate i povećavanje poticaja za otplatu zajamčeno je, ali se uvođenje ove mjere odvija presporo da bi znatno utjecalo na dinamiku otplate. Omjer iznosa kredita i vrijednosti nekretnine od 100 % koji bi trebalo postići u 2018. još uvijek je visok. Tržište najma nekretnina ograničeno je propisima i vrlo opsežnim sektorom socijalnog stanovanja koji je opterećen i dugim listama čekanja. Nedavno uvođenje različitih visina najamnine s obzirom na dohodak kućanstva u sektoru socijalnog stanovanja mjera je koja ide u pravom smjeru, ali je njezin učinak ograničen. Korporacijama socijalnog stanovanja još uvijek je dopušteno graditi stanovanja s mjesečnom najamninom koja je viša od gornje granice socijalne najamnine. Iako se u preporukama za 2013. poziva na usmjerenije pružanje podrške kućanstvima kojima je pomoć najpotrebnija rad na tom preusmjeravanju još uvijek je tijeku. Stoga, iako predložene mjere predstavljaju napredak u pravom smjeru, cjelokupna je dinamika reformi spora u rješavanju temeljnih problema te se mora pospješiti kada to dopušta gospodarsko stanje, istodobno i dalje osiguravajući dostupnost socijalnog stanovanja građanima u nepovoljnom položaju koji nisu u mogućnosti steći nekretninu po tržišnim uvjetima, uključujući one na visoko traženim lokacijama.

               (11)

               Postupnim povećanjem zakonski određene dobi za umirovljenje sa 65 godina u 2012. na 67 godina u 2023. poboljšala se dugoročna održivost mirovinskog sustava. Nizozemska je pokrenula sveobuhvatne reforme javno i privatno financiranih stupova mirovinskog sustava te sustava dugoročne skrbi. To upotpunjuju reforme kojima se stariji radnici potiču na dulji radni vijek, povećavajući mobilnost tržišta rada. Reformama dugoročne skrbi odgovornost se premjestila na općine, uz smanjenje ukupnih rashoda i usmjerenost na veću učinkovitost. Dijelovi tih opsežnih reformi još nisu doneseni. Preostali izazovi uključuju odgovarajuću raspodjelu troškova i rizika unutar naraštaja i među njima te potrebu za praćenjem kvalitete i dostupnosti dugoročne skrbi. Provedbom planova za reformu dugoročne skrbi pospješilo bi se zaustavljanje brzorastućih troškova starenja i time podržalo održivost javnih financija. U tom smislu, kvalitetu i dostupnost dugoročne skrbi treba zadržati na odgovarajućoj razini.

               (12)

               Svrha je reformi tržišta rada koje predlaže Vlada povećati sudjelovanje i mobilnost na tržištu rada. Cilj je Zakona o sudjelovanju poticanje sudjelovanja na tržištu rada. Međutim te reforme još nisu sadržane u zakonu. Povrh toga potrebne su daljnje mjere za smanjenje fiskalnih nepoticajnih mjera i poboljšanje zapošljivosti osoba na rubu tržišta rada, uključujući žene, osobe s migrantskim podrijetlom, osobe s invaliditetom i starije osobe. Nizozemska je najavila reforme programa naknada za nezaposlenost i relativno strogog radnog zakonodavstva, uključujući poreznu olakšicu u cilju povećanja sudjelovanja. Unatoč tomu, iako te mjere idu u pravom smjeru, one se ne mogu u potpunosti ocijeniti sve dok ne budu provedene. Bržim uklanjanjem preostalih nepoticajnih mjera za primatelje drugog dohotka u kućanstvu radi povećanja radnih sati mogao bi se dodatno ublažiti budući manjak radne snage. Konačno, boljom upotrebom postojeće fleksibilnosti institucionalnog okvira za diferenciranije povećanje plaća moguće je podržati cjelokupni dohodak kućanstva te stoga i domaću potražnju bez narušavanja tržišnog natjecanja.

               (13)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu nizozemske ekonomske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Nizozemskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

               (14)

               S obzirom na ovu ocjenu, Vijeće je analiziralo program stabilizacije, a njegovo je mišljenje (6) posebice navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (15)

               S obzirom na Komisijin podrobni pregled te ovu procjenu Vijeće je pregledalo nacionalni program reforme i program stabilnosti. Preporuke Vijeća na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 2. i 4. u nastavku.

               (16)

               U okviru europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Budući da je nizozemska državna valuta euro, Nizozemska bi trebala osigurati i cjelovitu te potpunu provedbu tih preporuka,

         PREPORUČUJE Nizozemskoj da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.

               Nakon smanjenja prekomjernog deficita, ojačati proračunske mjere za 2014. s obzirom na novi jaz od 0,5 % BDP-a na temelju proljetne prognoze službi Komisije za 2014., u kojoj se upućuje na rizik od znatnog odstupanja u pogledu preventivnog dijela zahtjevâ Pakta o stabilnosti i rastu. Bitno ojačati proračunsku strategiju u 2015. kako bi se osiguralo postizanje i naknadno održavanje srednjoročnog cilja, te osigurati usklađenost s pravilom o dugu kako bi se osigurao održivi trend smanjivanja visokog udjela duga opće države. Zaštititi rashode u područjima izravno povezanima s rastom poput obrazovanja, inovacija i istraživanja.

               2.

               Kada to gospodarsko okruženje dopušta, uložiti veće napore u reformu tržišta nekretnina bržim smanjenjem poreznih odbitaka na hipotekarne kamate te uvođenjem većeg broja tržišno orijentiranih mehanizama za određivanje cijena na tržištu najma nekretnina i dodatnim povezivanjem najamnine s dohotkom kućanstva u sektoru socijalnog stanovanja. Pratiti učinke reformi u području socijalnog stanovanja u pogledu pristupačnosti i dostupnosti kućanstvima s niskim dohotkom. Nastaviti ulagati napore u preusmjeravanje politika za socijalno stanovanje na pružanje podrške kućanstvima kojima je pomoć najpotrebnija.

               3.

               Provesti reforme drugog mirovinskog stupa osiguravanjem odgovarajuće raspodjele troškova i rizika unutar naraštaja i među njima. Podržati postupno povećanje zakonski određene dobi za umirovljenje mjerama za poboljšanje zapošljivosti starijih radnika. Provesti predviđenu reformu sustava dugotrajne skrbi kako bi se osigurali održivost, pravedan pristup i kvaliteta usluga te pratili njezini učinci.

               4.

               Poduzeti daljnje mjere za ravnopravno sudjelovanje na tržištu rada, posebice osoba na marginama tržišta rada, i smanjenje poreznih nepoticajnih mjera za rad. Provesti reforme radnog zakonodavstva i sustava naknada za nezaposlenost te dalje rješavati nefleksibilnosti na tržištu rada. U suradnji sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama, omogućiti diferenciranija povećanja plaća koristeći se u potpunosti postojećim institucionalnim okvirom.

      Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. C. PADOAN

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (4)  SL C 217, 30.7.2013., str. 89.

      (5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str.11).

      (6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

      (7)  Vidjeti stranicu 141 ovog Službenog lista.


title: Preporuka Vijeća od 11. srpnja 2017. o Nacionalnom programu reformi Slovačke za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovačke za 2017.

text:
               9.8.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 261/110

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 11. srpnja 2017.
   o Nacionalnom programu reformi Slovačke za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovačke za 2017.
   (2017/C 261/24)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2017. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Slovačka nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 9. i 10. ožujka 2017. Vijeće je 21. ožujka 2017. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”) (3).

               (2)

               Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Slovačka bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, koja je navedena u preporukama 1. i 2. u nastavku.

               (3)

               Izvješće za Slovačku za 2017. objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Slovačke u rješavanju preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke za tu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Slovačke u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

               (4)

               Slovačka je 26. travnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017. i svoj Program stabilnosti za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (5)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESI fondovi) za razdoblje 2014.–2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (6)

               Na Slovačku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2017. planira poboljšati ukupni deficit na 1,3 % BDP-a u 2017. te ga postupno dodatno smanjiti na 0 % BDP-a u 2019. i 2020. Očekuje se da će se 2018. ostvariti srednjoročni proračunski cilj, odnosno strukturni deficit od 0,5 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2017. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u do 2020. postupno smanjiti na 46 %. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je.

               (7)

               Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Slovačkoj da ostvari godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2017. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi za 2017. postoji rizik od određenog odstupanja od te preporuke u 2017.

               (8)

               S obzirom na njezinu fiskalnu situaciju očekuje se da će Slovačka 2018. ostvariti dodatnu prilagodbu prema ostvarenju svojeg srednjoročnog proračunskog cilja, odnosno strukturnog deficita od 0,5 % BDP-a. Prema zajednički dogovorenoj matrici prilagodbe u okviru Pakta o stabilnosti i rastu ta prilagodba trebala bi dovesti do stope nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (5) koja ne premašuje 2,9 %. To bi odgovaralo strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a. Ne bude li promjene u politikama, postoji rizik od znatnog odstupanja od tog zahtjeva u razdoblju 2017.–2018. Općenito, Vijeće smatra da Slovačka treba biti spremna poduzeti dodatne mjere kako bi osigurala usklađenost u 2017. te da će u 2018. biti potrebne dodatne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Međutim, kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1466/97, ocjenom proračunskih planova i rezultata trebao bi se uzeti u obzir proračunski saldo države članice s obzirom na cikličke uvjete. Kako se navodi u komunikaciji Komisije o europskom semestru 2017. koja prati ovogodišnje preporuke za pojedine zemlje, ocjenom nacrta proračunskog plana za 2018. i naknadnom ocjenom proračunskih rezultata za 2018. morat će se uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike kojim se doprinosi i jačanju oporavka koji je u tijeku i osiguravanju održivosti javnih financija Slovačke. U tom kontekstu Vijeće prima na znanje da Komisija namjerava izvršiti cjelovitu ocjenu u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, posebno s obzirom na cikličku situaciju u Slovačkoj.

               (9)

               Javne financije Slovačke i dalje se suočavaju s dugoročnim rizicima. Rashodi za zdravstvenu skrb još uvijek predstavljaju rizik za dugoročnu održivost javnih financija s obzirom na to da je troškovna učinkovitost zdravstva u Slovačkoj i dalje izazov. Poduzete su određene mjere za racionalizaciju bolničke skrbi i smanjenje troškova, ali još nisu vidljivi konkretni rezultati. Analizom rashoda iz 2016. utvrđene su moguće uštede. Međutim, zaostaje stvarni napredak u provedbi sveobuhvatne reforme zdravstvene skrbi i rashoda za zdravstvo te je ostvaren tek spor napredak u uvođenju sustava plaćanja na temelju dijagnostičkih skupina i uvođenju sustava e-zdravstva. Istodobno se dugoročno predviđa udvostručenje deficita javnog mirovinskog sustava, a dob za umirovljenje u Slovačkoj među najnižima je u Uniji. Nedavne prilagodbe mirovinskog sustava bile su uglavnom neplanirane i kratkoročne.

               (10)

               Smanjene su razine utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza i nastoji se povećati razina dobrovoljnog izvršenja poreznih obveza. Zahvaljujući poboljšanjima u ubiranju poreza znatno je smanjen nekoć visoki jaz PDV-a. Osim toga, čini se da je suzbijanje prijevara povezanih s PDV-om imalo pozitivan učinak na ubiranje poreza na dobit. U financijskom upravljanju naglasak se stavlja na poboljšanje porezne discipline u pogledu PDV-a, posebno na temelju revizija. Istodobno se razmatraju aktivnosti za jačanje dobrovoljnog izvršenja poreznih obveza koje ne uključuju revizije.

               (11)

               Unatoč poboljšanjima na tržištu rada zbog snažnog gospodarskog oporavka i intenzivnog otvaranja radnih mjesta, dugotrajna nezaposlenost i dalje je problem. Stopa dugotrajne nezaposlenosti još uvijek je jedna od najviših u Uniji. Posebno su pogođeni marginalizirano romsko stanovništvo, niskokvalificirani radnici i mladi. Osim toga, i dalje su prisutne regionalne razlike – stopa nezaposlenosti u istočnoj Slovačkoj još uvijek je dvostruko veća od one u Bratislavi. I dalje je nisko sudjelovanje odraslih u cjeloživotnom učenju i ponovnom uključivanju u obrazovanje. Unatoč mjerama kojima se potiču na rad osobe s niskim dohotkom i tekućoj reformi javnih službi za zapošljavanje i dalje su prisutne poteškoće pri uvođenju individualizirane potpore za dugotrajno nezaposlene i za ranjive skupine, među ostalim zbog velikog broja predmeta. Cilj je slovačkog akcijskog plana za integraciju dugotrajno nezaposlenih osoba, koji se velikim dijelom financira iz Europskog socijalnog fonda, riješiti to pitanje na temelju sveobuhvatnog pristupa uslugama prilagođenim potrebama. To će se postići pružanjem usluga specijaliziranog savjetovanja, novim sustavom profiliranja, suradnjom s privatnim agencijama za zapošljavanje i provedbom programâ ciljanog osposobljavanja koje su izradili poslodavci na temelju potreba na regionalnim tržištima rada. Sudjelovanje Roma na slovačkom tržištu rada i dalje je vrlo nisko te njihova stopa zaposlenosti sporo raste. Niska razina obrazovanja i vještina te diskriminacija čimbenici su koji doprinose njihovim slabim rezultatima na tržištu rada. Niska stopa zaposlenosti žena u dobi za rađanje odraz je dugog roditeljskog dopusta (do tri godine) koji rijetko koriste muškarci, manjka ustanova za skrb o djeci, posebno djeci mlađoj od tri godine, te slabog korištenja fleksibilnog radnog vremena.

               (12)

               Obrazovni sustav nije dovoljno usmjeren na povećanje gospodarskog potencijala Slovačke. U usporedbi s međunarodnim standardima obrazovni rezultati i razina osnovnih vještina i dalje su razočaravajući te su se u razdoblju 2012.–2015. dodatno pogoršali. Osim toga, još uvijek su prisutne velike regionalne razlike. Loši rezultati prvenstveno su povezani sa snažnim utjecajem socioekonomskog statusa i etničkog podrijetla učenika, pitanjima ravnopravnosti, pristupa i uključivosti te relativno niskom privlačnosti nastavničke struke. Unatoč rastu nastavničkih plaća koji se u 2016. odvio u dvije faze (4 % u siječnju i 6 % u rujnu) te planiranju dodatnih povećanja u razdoblju 2017.–2020., zbog čimbenika poput nekonkurentnih plaća i ograničene trajne izobrazbe nastavnika ta je struka još uvijek općenito neprivlačna, posebno za potencijalne mlade nastavnike i one koji žive u razvijenijim regijama zemlje. Kad je riječ o nedavno donesenom zakonodavstvu za suzbijanje segregacije, usmjerenom na marginaliziranu romsku zajednicu, tek se očekuje njegova cjelovita provedba za ostvarenje pozitivnih promjena i povećanje sudjelovanja Roma u redovnom obrazovanju, s posebnim naglaskom na rano obrazovanje i odgoj te predškolsko obrazovanje.

               (13)

               Slovačka javna uprava u procesu je modernizacije, ali korupcija je i dalje izazov. Percepcija korupcije još je uvijek visoka i predstavlja veliku prepreku poslovanju. Čini se da mehanizmi kontrole i izvršenja propisa za suzbijanje korupcije još uvijek nisu odgovarajući, a političke inicijative o zviždačima i fiktivnim trgovačkim društvima možda neće biti dostatne za rješavanje problema. Usto, prakse u javnoj nabavi u mnogim područjima zaostaju za najboljim praksama. Razvijaju se mjere obuke kojima će se osoblje osposobiti za vođenje učinkovitijeg sustava nabave. Međutim sukobi interesa, prilagođavanje specifikacija za podnošenje ponuda određenim sudionicima natječaja te pretjerana uporaba najniže cijene kao kriterija za dodjelu i dalje su razlog za zabrinutost te imaju za posljedicu ograničenost tržišnog natjecanja temeljenog na kvaliteti. Stalno se pojavljuju slabosti u području javne nabave koje utječu na učinkovitost raspodjele javnih sredstava.

               (14)

               Zbog čestih promjena zakonodavstva poduzećima je teško i skupo poštovati propise te je često mišljenje da zakonodavni i regulatorni procesi te mehanizmi povezani s insolventnošću ne pogoduju poduzećima. Nedavno je osnovana međuministarska radna skupina za poslovanje pod vodstvom državnog tajnika u Ministarstvu gospodarstva te se očekuje da će do lipnja 2017. iznijeti prijedloge mjera za poboljšanje poslovnog okružja. U slovačkom sektoru poslovnih usluga i dalje postoje velike regulatorne prepreke. U siječnju 2017. Komisija je dala posebne smjernice po profesijama za rješavanje tog pitanja u Komunikaciji o preporukama za reformu regulative u području profesionalnih usluga, kao dio paketa mjera za uklanjanje prepreka na tržištima usluga.

               (15)

               Poboljšanje učinkovitosti pravosudnog sustava, uključujući njegovu neovisnost, i dalje je izazov za Slovačku iako se ulažu napori u uklanjanje nedostataka. Ipak je još uvijek prisutna zabrinutost u pogledu učinkovitosti i neovisnosti sudstva. Osim toga, javna uprava i dalje je pod teretom neučinkovitosti, nedostatnosti kapaciteta i rascjepkanosti. Donošenje strategije upravljanja ljudskim resursima u listopadu 2015. i nedavno donošenje Zakona o državnim službenicima pozitivni su koraci. Novo, politički neovisno Vijeće za državnu službu nadgledat će provedbu načela Zakona o državnim službenicima kao i Etičkog kodeksa za državne službenike. Složen i netransparentan regulatorni okvir otežava odnose među zainteresiranim stranama na tržištu energije. Nedavne promjene u utvrđivanju tarifa za distribuciju upućuju na to da je i dalje prisutan utjecaj politike i poduzeća. Očekuje se smanjenje neovisnosti regulatornog tijela za cijenu energije s obzirom na donošenje zakonodavstva kojim se vladi daje isključivo pravo imenovanja predsjednika regulatornog tijela te se ministarstvu gospodarstva i ministarstvu okoliša daje pravo sudjelovanja u postupku određivanja cijene.

               (16)

               Komisija je u okviru europskog semestra 2017. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Slovačke i objavila je u izvješću za tu zemlju za 2017. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2017. i Nacionalni program reformi za 2017. te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Slovačkoj u proteklim godinama. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Slovačkoj, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine Unije.

               (17)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2017., a njegovo je mišljenje (6) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

         PREPORUČUJE da Slovačka 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               U 2018. nastaviti s ulaganjem znatnog fiskalnog napora, u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, uzimajući u obzir potrebu za jačanjem oporavka koji je u tijeku i osiguravanjem održivosti javnih financija Slovačke. Poboljšati troškovnu učinkovitost zdravstvenog sustava, među ostalim provedbom programa „vrijednost za novac”.

               2.

               Poboljšati mjere aktivacije za ugrožene skupine, među ostalim provedbom akcijskog plana za dugotrajno nezaposlene osobe i pružanjem individualiziranih usluga i ciljanog osposobljavanja. Poboljšati mogućnosti zapošljavanja za žene, posebno osiguranjem cjenovno pristupačne, kvalitetne skrbi o djeci. Poboljšati kvalitetu obrazovanja i povećati sudjelovanje Roma u uključivom redovnom obrazovanju.

               3.

               Poboljšati tržišno natjecanje i transparentnost postupaka javne nabave te boljom provedbom postojećeg zakonodavstva pojačati borbu protiv korupcije. Donijeti i provesti sveobuhvatan plan za smanjenje administrativnih i regulatornih prepreka poduzećima. Poboljšati učinkovitost pravosudnog sustava, uključujući smanjenje trajanja postupaka u građanskim i trgovačkim predmetima.

      Sastavljeno u Bruxellesu 11. srpnja 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         T. TÕNISTE

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

      (3)  SL C 92, 24.3.2017., str. 1.

      (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (5)  Neto državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na strani prihoda ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

      (6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2015.

text:
               18.8.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 272/87

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 14. srpnja 2015.
   o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2015.
   (2015/C 272/23)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., temeljene na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti.

               (2)

               Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (3) o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Austrije za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), predstavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Austrije za 2015.

               (4)

               Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Austrija nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)

               Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)

               Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Austriju za 2015. Njime je ocijenjen napredak Austrije u vezi s preporukama za pojedine zemlje donesenima 8. srpnja 2014.

               (7)

               Austrija je 21. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. te Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (8)

               Trenutačno se na Austriju primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo duga u razdoblju od 2014. do 2016. U svojem Programu stabilnosti za 2015. vlada planira postupno smanjenje ukupnog deficita na 2,2 % BDP-a u 2015. i dalje na 0,5 % BDP-a u 2019. Prema Programu stabilnosti u 2014. postignut je srednjoročni cilj da strukturni deficit nije viši od 0,45 % BDP-a i vlada planira ispunjavati srednjoročni cilj tijekom cijelog programskog razdoblja. Međutim, ponovno izračunan strukturni saldo upućuje na odstupanja od srednjoročnog cilja od 2015. Očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u doseći vrhunac od 86,8 % u 2015. i postupno padati na 79,7 % u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u Programu stabilnosti uvjerljiv je. Međutim, nisu dovoljno precizno utvrđene mjere za ostvarivanje planiranih ciljeva u pogledu deficita od 2016. nadalje. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđa se da će strukturni saldo odstupati za 0,4 % BDP-a od srednjoročnog cilja u 2015. Odstupanje bi trebalo biti znatno u 2016. s obzirom na predviđeno pogoršanje strukturnog salda od 0,6 % BDP-a u usporedbi sa strukturnom prilagodbom od 0,3 % BDP-a potrebnom za ostvarenje srednjoročnog cilja. To bi značilo odstupanje od približno 0,9 % BDP-a od zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će biti potrebne daljnje mjere. Istodobno će se prema Programu stabilnosti i Komisijinoj proljetnoj prognozi za 2015. bruto dug i dalje smanjivati u skladu s prijelaznim pravilom duga u 2015. i 2016. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015. Vijeće smatra da postoji rizik da Austrija neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (9)

               Odnosi među različitim državnim razinama i dalje su složeni te su uzrok smanjenja učinkovitosti u ključnim sektorima javne uprave. Austrija je i dalje jedna od zemalja s najnižom razinom poreza u postotku BDP-a na regionalnoj i općinskoj razini. Unatoč toj niskoj razini porezne autonomije regionalne i općinske vlasti imaju niz nadležnosti u području potrošnje i uprave. Visoka razina složenosti i neusklađenost nadležnosti za prihode i rashode nije poticajna za provedbu sveobuhvatnih političkih reformi.

               (10)

               Dugoročna fiskalna održivost austrijskog mirovinskog sustava i dalje ima strukturne slabosti. Reforme koje je Austrija provela do danas ne čine se dovoljnima da bi osigurale dugoročnu fiskalnu održivost sustava. Prvo, stvarna dob umirovljenja i dalje je znatno ispod zakonske dobi za umirovljenje. Drugo, zakonska dob za umirovljenje za žene znatno je niža od one za muškarce i neće se povećavati do 2024. Treće, zakonska dob za umirovljenje još nije povezana sa sve duljim očekivanim životnim vijekom. Austrija je poduzela određene mjere za povećanje stvarne dobi umirovljenja koja je sada 59,7 godina (2014.), ali je ispod prosjeka EU-a koji iznosi 63,1 godinu (2013.). Uvedene su mjere kojima se ograničava ostvarivanje prava na prijevremeno umirovljenje i invalidske mirovine, čime se produljuje radni vijek. Isto tako, povećana su smanjenja po godini prijevremenog umirovljenja i razdoblje mirovinskog staža potrebnog za stjecanje prava na takve mirovine. Nije jasno hoće li se ostvariti očekivani pozitivan učinak tih mjera na proračun.

               (11)

               U Austriji su izdvajanja za zdravstvo među najvišima u Uniji. Cilj je reforme zdravstva koja je u tijeku (2013. – 2016.) stabilizirati ta izdvajanja kao udio u BDP-u od 2016. Međutim, čak i ako reforme budu uspješne, fiskalna održivost i učinkovitost zdravstvenog sustava i dalje se suočavaju sa strukturnim izazovima. Sada bi trebalo poduzeti mjere za razdoblje nakon 2016. Na primjer, više pacijenata trebalo bi se liječiti u multidisciplinarnim ambulantama primarne zdravstvene zaštite, a prosječni duljinu boravka za bolničko liječenje trebalo bi dodatno smanjiti.

               (12)

               Za Austriju je i dalje izazov osigurati dugoročnu raspoloživost prikladno kvalificirane radne snage. Stopa nezaposlenosti od približno 5,6 % među najnižima je u Uniji, ali potencijal tržišta rada određenih dijelova radne snage nije u potpunosti iskorišten. Austrija je poduzela određene mjere za produljenje radnog vijeka, lakši pristup tržištu rada za žene i veću iskorištenost potencijala osoba migrantskog podrijetla na tržištu rada, među ostalim boljim priznavanjem njihovih kvalifikacija. Međutim, najnovije reforme moraju se pomno pratiti te je potrebno više mjera kako bi se potencijal tih skupina na tržištu rada u potpunosti iskoristio.

               (13)

               Austrija je 13. ožujka 2015. predstavila sveobuhvatnu poreznu reformu kojoj je cilj preoblikovanje poreznih razreda i stopa poreza na osobni dohodak, osobito smanjenjem početne stope poreza na osobni dohodak sa 36,5 % na 25 %. Procjenjuje se da porezne olakšice iznose 4,9 milijardi EUR, dok je 300 milijuna EUR dodatnih izdataka predviđeno za obiteljsku politiku i istraživačke aktivnosti. U okviru prijedloga prebacivanje poreza djelomično će se financirati borbom protiv utaje poreza, smanjenjem javnih rashoda, povećanjem smanjenih stopa PDV-a na 13 % u nekim područjima i povećanjem poreza na kapitalnu dobit sa 25 % na 27,5 %. Ti planovi reformi općenito su u skladu s preporukama Vijeća iz 2014. Vjerojatno će osobe sa slabim potencijalom za zaradu i primatelje druge plaće potaknuti na rad te poduprijeti raspoloživi dohodak. Međutim, reformu bi trebalo provesti na način kojim se ne utječe na proračun.

               (14)

               Austrijski školski sustav karakterizira mali broj osoba koje rano napuštaju školovanje, znatno manji od prosjeka EU-a. Snažan i djelotvoran sustav strukovnog obrazovanja i osposobljavanja daje velik broj visokokvalificiranih radnika. Međutim, poboljšanje obrazovnih rezultata, a time i zapošljivosti mladih slabijeg socioekonomskog statusa, osobito onih migrantskog podrijetla, i dalje ostaje izazov. Ocjenom provedbe novog sustava srednjeg školstva (Neue Mittelschule) otkriveni su nedostaci koje je potrebno riješiti.

               (15)

               U okviru europskog semestra Vijeće redovito preporučuje Austriji da poboljša i promiče tržišno natjecanje u uslužnim djelatnostima, ali dosad je odgovor na to u okviru politika bio ograničen. Za nekoliko zanimanja i dalje su na snazi zahtjevi u pogledu pravnog oblika, vlasničke strukture i tarifa koji predstavljaju regulatorne prepreke za pristup tržištu i sprečavaju stručnjake ili poduzeća iz drugih država članica da osnivaju poduzeća u Austriji. U kontekstu uzajamnog ocjenjivanja, Austrija preispituje svoje propise o pristupu zanimanjima i obavljanju profesionalnih djelatnosti kako bi ocijenila jesu li razmjerni i od općeg interesa. U usporedbi s tijelima za tržišno natjecanje u drugim državama članicama Savezno tijelo za tržišno natjecanje nema dovoljno resursa i to onemogućuje učinkovitije djelovanje.

               (16)

               Austrijski bankarski sektor ostao je otporan, ali se i dalje suočava s nizom izazova na domaćem tržištu i u pogledu osjetljive vanjske izloženosti. Kapitalizacija bankarskog sektora nastavila se poboljšavati u 2014., ali profitabilnost austrijskih banaka i dalje je pod pritiskom. Pet od šest najvećih austrijskih kreditnih institucija prošlo je sveobuhvatnu procjenu ESB-a u 2014., a iznimka je društvo Österreichische Volksbanken (ÖVAG). Austrija je ostvarila znatan napredak u restrukturiranju društava ÖVAG i Hypo Group Alpe Adria (HGAA).

               (17)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Austrije i objavila je u izvješću za Austriju za 2015. Isto tako, ocijenila je Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Austriji proteklih godina. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Austriji, ali i usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

               (18)

               Vijeće je s obzirom na tu ocjenu preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (19)

               U okviru europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Budući da joj je državna valuta euro, i Austrija bi trebala osigurati potpunu i pravodobnu provedbu tih preporuka,

         PREPORUČUJE Austriji da u 2015.i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.

               izbjeći odstupanja od srednjoročnog proračunskog cilja u 2015. i 2016. Osigurati da porezna reforma kojoj je cilj smanjiti porezno opterećenje rada ne utječe na proračun. Ispraviti neusklađenost nadležnosti za financiranje i potrošnju na različitim državnim razinama. Poduzeti mjere kako bi se osigurala dugoročna održivost mirovinskog sustava, što uključuje ranije usklađivanje zakonske dobi za umirovljenje za muškarce i žene i povezivanje zakonske dobi za umirovljenje s očekivanim životnim vijekom;

               2.

               pojačati mjere za povećanje sudjelovanja starijih radnika i žena na tržištu rada, među ostalim poboljšanjem pružanja usluga brige za djecu i dugotrajne skrbi. Poduzeti korake za poboljšanje obrazovnih uspjeha mladih u nepovoljnom položaju;

               3.

               ukloniti nerazmjerne prepreke za pružatelje usluga i poteškoće pri osnivanju interdisciplinarnih poduzeća;

               4.

               pronaći rješenje za moguću osjetljivost financijskog sektora u smislu vanjske izloženosti i nedovoljne kvalitete imovine.

      Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (3)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 92.).

      (4)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.).

      (5)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

      (6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

      (7)  SL C 272, 18.8.2015., str. 98.


title: Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2015.

text:
               18.8.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 272/1

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 14. srpnja 2015.
   o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2015.
   (2015/C 272/01)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) Europskog parlamenta i Vijeća br. 1176/2011 od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti.

               (2)

               Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2014. i dalo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Rumunjske za 2014.

               (4)

               Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Rumunjska utvrđena kao jedna od država članica za koje će se provesti detaljno preispitivanje.

               (5)

               Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)

               Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Rumunjsku za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Rumunjske u rješavanju preporuka za Rumunjsku donesenih 8. srpnja 2014. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Rumunjskoj postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju djelovanje u području politika i praćenje. Tijekom tri uzastopna programa EU-a i MMF-a znatno su smanjene vanjske i unutarnje neravnoteže. Potrebno je međutim posvetiti pozornost rizicima relativno velikog negativnog neto stanja međunarodnih ulaganja i slabog srednjoročnog izvoznog kapaciteta Rumunjske. Vanjske i unutarnje slabosti u bankarskom sektoru i dalje su prisutne.

               (7)

               Rumunjska je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. i svoj Program konvergencije za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istovremeno ocijenjena.

               (8)

               Vijeće je 22. listopada 2013. donijelo Odluku 2013/531/EU (5) u kojoj se obvezalo da će Rumunjskoj osigurati srednjoročnu financijsku pomoć u iznosu od najviše 2 milijarde EUR u razdoblju do rujna 2015. Ta je pomoć uvjetovana provedbom sveobuhvatne ekonomske politike. Iako Rumunjska u trenutačnim tržišnim uvjetima ne namjerava zahtijevati isplatu obroka, može se očekivati da će preventivna pomoć pridonijeti konsolidaciji makroekonomske, proračunske i financijske stabilnosti te će zahvaljujući provedbi strukturnih reformi povećati otpornost i potencijal rasta gospodarstva. Nakon što Rumunjska napusti program, bit će u potpunosti reintegrirana u okvir europskog semestra.

               (9)

               Rumunjska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Rumunjska je u svojem Programu konvergencije zbog planiranih strukturnih reformi zatražila privremeno odstupanje u visini od 0,5 % BDP-a od potrebnog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja. Budući da u Programu nisu navedene dovoljno detaljne informacije o planiranim strukturnim reformama, Vijeće nije u mogućnosti procijeniti njihovu vjerodostojnost. Rumunjska je zatražila i primjenu klauzule mirovinske reforme. O prihvatljivosti reforme odlučuje Eurostat. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđenim strukturnim deficitom od 3,4 % BDP-a u 2016. ne bi se osigurala odgovarajuća granica sigurnosti s obzirom na referentnu vrijednost iz Ugovora u iznosu od 3 % BDP-a. Stoga Vijeće smatra da Rumunjska ne ispunjuje uvjete za odobrenje zatraženog privremenog odstupanja u 2016.

               (10)

               Vlada u svojem Programu konvergencije za 2015. ukupni deficit u 2015. planira zadržati na 1,5 % BDP-a te smanjiti ga na 0,8 % BDP-a u 2018. Vlada planira ispuniti srednjoročni cilj, to jest strukturni deficit od 1,0 % BDP-a, od 2016. nadalje. Prema Programu konvergencije očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti gotovo 40,1 % u 2015. te da će se potom postupno smanjiti na 37,1 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojemu se temelje ta proračunska predviđanja je povoljan. Važne mjere kojima se povećava deficit koje je vlada donijela 25. ožujka, a Senat odobrio 27. travnja (6) i koje su uzete u obzir u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2015. nisu uključene u Program konvergencije iako se to zahtijeva kodeksom ponašanja. Mjere potrebne za potporu planiranim ciljevima u vezi s deficitom nisu dovoljno jasno utvrđene za razdoblje od 2016. nadalje. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. očekuje se da će u 2015. strukturni saldo odstupiti od srednjoročnog cilja za 0,3 % BDP-a. Time se neznatno premašuje odstupanje od 0,25 % BDP-a koje je odobreno u okviru programa za uravnoteženje platne bilance uz uvjet da je sufinanciranje projekata koji se financiraju sredstvima EU-a u skladu s onim što je predviđeno u proračunu. To će odstupanje postati znatno u 2016. kada će iznositi 2,4 % BDP-a, a potrebna je prilagodba u iznosu od 0,3 % BDP-a. Stoga će u 2015. i 2016. biti potrebne daljnje mjere. Na temelju ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2015. Vijeće smatra da postoji rizik da se Rumunjska neće uskladiti s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

               (11)

               Fiskalni okvir Rumunjske općenito je dobar, ali se ne provodi učinkovito. Srednjoročna i dugoročna demografska kretanja i niska razina razvoja tržišta rada mogu ugroziti dugoročnu održivost mirovinskog sustava. Reforma mirovinskog sustava pokrenuta u 2010. već je dovela do nekih poboljšanja, ali donji dom parlamenta još nije donio zakon za izjednačavanje zakonske dobi za umirovljenje muškaraca i žena od 2035. nadalje, koji je vlada predložila u prosincu 2013.

               (12)

               Nedavnim rezovima doprinosa poslodavaca za socijalno osiguranje smanjen je porezni klin na rad, ali nedostajao je jasan cilj. Porezni klin za zaposlenike s niskim dohocima i dalje je visok (40 %) u odnosu na ostale europske zemlje. Porezne prijevare i izbjegavanje plaćanja poreza i dalje su veliki izazovi koji smanjuju porezne prihode. Poduzeti su prvi koraci u smjeru predviđene reorganizacije rumunjske porezne uprave. Pilot-projekt čiji je cilj pridržavanje propisa u području neprijavljenog rada, nedovoljnog prijavljivanja primanja i utaje poreza proveden je u dvije regije u 2014, a u 2015. njegova će se provedba dodatno proširiti. Razina ekološkog poreza povećana je u 2014. te se tako približila prosjeku EU-a.

               (13)

               Iako su u 2014. uočena određena poboljšanja, stopa zaposlenosti i aktivnosti i dalje je osobito niska među ženama, mladima, starijim radnicima i Romima. Aktivne politike na tržištu rada revidirane su, ali je ukupno sudjelovanje u aktivnim mjerama na tržištu rada i njihovo financiranje i dalje nisko, osobito za strukovno osposobljavanje, programe priznavanja prijašnjeg obrazovanja, poticaje za mobilnost i mjere usmjerene na dugotrajno nezaposlene. Rumunjska je poduzela korake za rješavanje nezaposlenosti mladih, osobito s pomoću Jamstva za mlade, ali postoje kašnjenja u provedbi. Nije zabilježen napredak u utvrđivanju transparentnih smjernica za određivanje minimalne plaće. Kako bi se omogućile individualizirane usluge i njihova dosljednija isporuka svim ciljnim skupinama, bilo bi potrebno povećati kapacitete javne službe za zapošljavanje, osobito u pogledu osoblja, i uspostaviti cjelovit okvir za provedbu mjera sufinanciranih u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova.

               (14)

               Rumunjska se suočava s nekoliko izazova u području obrazovanja: stopa ranog prekida školovanja i dalje je znatno iznad prosjeka EU-a; dostupnost i pristupačnost usluga predškolskog obrazovanja i skrbi za djecu ograničena je, osobito u ruralnim područjima i za romsku zajednicu; sudjelovanje u cjeloživotnom učenju i dalje je znatno ispod prosjeka EU-a; kvaliteta i usklađenost visokog obrazovanja s potrebama tržišta rada neodgovarajuća je, a stopa stjecanja tercijarnog obrazovanja i dalje zauzima drugo najlošije mjesto u Uniji. Rumunjska je te probleme počela rješavati uz različit stupanj napretka u različitim područjima, a krajnji učinak do danas je slabo vidljiv. Rumunjska je u lipnju 2015. donijela dvije nacionalne strategije: nacionalnu strategiju za cjeloživotno učenje te nacionalnu strategiju za smanjenje ranog prekida školovanja. Sada je važno da poduzme mjere u svrhu njihove brze provedbe. Nacionalni program za predškolsko obrazovanje i skrb za djecu izrađen je za razdoblje 2014. – 2019. i stupit će na snagu u novoj školskoj godini 2015. – 2016. Izrađena je strategija za tercijarno obrazovanje, a cilj joj je povećati značaj visokog obrazovanja tako što će se ono bolje uskladiti s potrebama tržišta rada, kao i poboljšati dostupnost visokog obrazovanja za skupine u nepovoljnom položaju. Poduzete su mjere za poboljšanje strukovnog obrazovanja i osposobljavanja i programa naukovanja.

               (15)

               Obilježja rumunjskog zdravstvenog sustava loši su rezultati liječenja, loša financijska i zemljopisna dostupnost, slabo financiranje i neučinkovita upotreba resursa. Postoji prilična ovisnost o uslugama bolničke skrbi, a sustav trpi zbog široke neučinkovite mreže bolnica, slabe i rascjepkane mreže za upućivanje pacijenata i niskog udjela rashoda za primarnu zdravstvenu zaštitu. Osim toga raširenim neformalnim plaćanjima u sustavu javnog zdravstva dodatno se smanjuje dostupnost sustava, njegova učinkovitost i kvaliteta. Provedene su različite mjere i reforme zdravstvenog sustava kojima je smanjen nedostatak financijskih sredstava te povećan standard i učinkovitost usluga. Nacionalna strategija za zdravlje 2014. – 2020. kojom se utvrđuje strateška osnova za reforme zdravstvenog sektora odobrena je u prosincu 2014. i sada ju je potrebno provesti. Ministarstvo zdravstva i Nacionalni zavod za zdravstveno osiguranje razmatraju različite mjere za poboljšanje sustava financiranja zdravstva.

               (16)

               Smanjenje siromaštva i socijalne isključenosti i dalje je velik izazov za Rumunjsku. Iako se smanjuje, stopa osoba kojima prijeti siromaštvo ili socijalna isključenost i dalje je visoka i iznosi 40 % u 2013., što je daleko iznad prosjeka EU-a. Učinkovitost socijalnih transfera (ne uključujući mirovine) u smanjenju siromaštva čini se ograničenom, a osobito je niska u slučaju djece. Socijalni transferi nisu na odgovarajući način povezani s poticajnim mjerama. Provedba reforme sustava socijalne pomoći iz 2011. i dalje kasni. Strategija za socijalnu uključenost i suzbijanje siromaštva i povezani akcijski planovi odobreni su 27. svibnja 2015. Ostvaren je ograničen napredak u uvođenju minimalnog zajamčenog dohotka, čime bi se kombinacijom tri postojeća socijalna transfera pojednostavila socijalna pomoć te ojačala poveznica s poticajnim mjerama. Iako je vlada u 2013. usvojila zakon o socijalnom gospodarstvu kako bi uredila područje socijalnog gospodarstva i povećala sudjelovanje ugroženih skupina na tržištu rada, parlament o tom zakonu još uvijek raspravlja. Za integraciju romskog stanovništva poduzet je mali broj učinkovitih mjera. Doduše, u siječnju 2015. donesena je s određenim zakašnjenjem revidirana strategija za integraciju Roma, ali njezina provedba kasni.

               (17)

               Administrativni kapaciteti u Rumunjskoj su slabi, fragmentirani i bez jasnog delegiranja odgovornosti, što se negativno odražava na konkurentnost gospodarstva. Utvrđeni su temeljni uzroci strukturnih nedostataka te je u listopadu 2014. usvojena strategija za rješavanje izazova u javnoj upravi te izazova pri određivanju prioriteta politika i koordiniranju, zajedno s akcijskim planom za njezinu provedbu u razdoblju 2014. – 2020. Provedba te strategije, međutim, znatno kasni. Nepravilnosti u postupcima javne nabave dovele su do znatnog kašnjenja provedbe programâ financiranih sredstvima iz fondova EU-a. Te nepravilnosti negativno utječu na poslovno okruženje te predstavljaju prepreku prijeko potrebnim ulaganjima u infrastrukturu.

               (18)

               Postignut je određeni napredak u povećanju neovisnosti, kvalitete i učinkovitosti pravosudnog sustava, borbi protiv korupcije na svim razinama i osiguravanju učinkovitog izvršenja sudskih odluka. Izvršenje sudskih odluka međutim u mnogim slučajevima i dalje je loše, a ograničen napredak postignut je u sprječavanju korupcije na nižim razinama i borbi protiv nje. Ta važna područja politika bit će obuhvaćena mehanizmom suradnje i provjere.

               (19)

               Poduzeća u državnom vlasništvu osjećaju posljedice ispodprosječne produktivnosti, pridonose nelikvidnosti u gospodarstvu, teret su za proračun opće države (u obliku nepredviđenih obveza) i čine 50 % poreznih dugova svih poduzeća. Korporativno upravljanje ključan je čimbenik u određivanju učinkovitosti poduzeća u državnom vlasništvu. Trenutačnim uređenjem upravljanja ne sprječava se politički utjecaj na svakodnevno vođenje poduzeća niti se jamči odvojenost nadležnosti države u području vlasništva i donošenja politike. Posebna pravila za poduzeća u državnom vlasništvu nisu se sustavno uvodila do donošenja hitne odluke vlade 109/2011. Brojna područja i dalje nisu obuhvaćena, a pravila se u praksi još potpuno ne poštuju. Nije postignut napredak u području reformi korporativnog upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu u sektoru energije i prometa.

               (20)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Rumunjske i objavila ju je u okviru izvješća za 2015. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Rumunjskoj u prethodnim godinama. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Rumunjskoj, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

               (21)

               Vijeće je s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje (7) posebice navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (22)

               S obzirom na detaljno preispitivanje od strane Komisije i ovu ocjenu, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program konvergencije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke od 1. do 4. u nastavku.

         PREPORUČUJE da Rumunjska u 2015. i 2016. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               poduzeti sve potrebne mjere za dovršenje programa financijske pomoći;

               2.

               ograničiti odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja u 2015. na najviše 0,25 % BDP-a kako je utvrđeno u okviru programa za uravnoteženje platne bilance 2013. – 2015. i vratiti se srednjoročnom proračunskom cilju u 2016; provesti sveobuhvatnu strategiju za izvršenje poreznih obveza, ojačati sustave nadzora provjere u cilju sprječavanja neprijavljenog rada i nastaviti s izjednačavanjem zakonske dobi za umirovljenje muškaraca i žena;

               3.

               osnažiti provođenje mjera na tržištu rada, osobito za neregistrirane mlade i dugotrajno nezaposlene; osigurati da nacionalna služba za zapošljavanje raspolaže dovoljnim osobljem; putem savjetovanja sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama utvrditi jasne smjernice za transparentno određivanje minimalne plaće; uvesti minimalni zajamčeni dohodak. povećati pružanje i kvalitetu predškolskog obrazovanja i skrbi za djecu, osobito u slučaju Roma; poduzeti potrebne mjere u svrhu donošenja nacionalne strategije za smanjenje stope ranog prekida školovanja; provesti nacionalnu strategiju za zdravlje 2014. – 2020. kako bi se riješili problemi loše dostupnosti, slabog financiranja i neučinkovite upotrebe resursa;

               4.

               donijeti zakon o reformi korporativnog upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu.

      Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (4)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi 2014. za Rumunjsku i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Rumunjske za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 109.).

      (5)  Odluka Vijeća 2013/531/EU оd 22. listopada 2013. o pružanju preventivne srednjoročne financijske pomoći Unije Rumunjskoj (SL L 286, 29.10.2013., str. 1.).

      (6)  Porezni rezovi sadržani u novom nacrtu poreznog zakonika.

      (7)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.