title: Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Švedske za 2020. 2020/C 282/27

text:
               26.8.2020

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 282/177

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 20. srpnja 2020.
      o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Švedske za 2020.
      (2020/C 282/27)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Švedska jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

                  (2)

                  Izvješće za Švedsku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Švedske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Švedske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Švedskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Osobito, precijenjenost stambenih nekretnina u kombinaciji s kontinuiranim rastom duga kućanstava predstavlja rizik od neurednog ispravljanja neravnoteža. To bi moglo imati negativan učinak na gospodarstvo, a potencijalno i na bankarski sektor. U tom bi slučaju moglo doći i do negativnih prelijevanja na susjedne zemlje zbog sistemskih financijskih međupovezanosti. Proteklih godina poduzete su određene mjere za rješavanje tih neravnoteža. No te su mjere dosad imale ograničen učinak. I dalje postoje nedostaci u ključnim politikama, osobito u vezi s poreznim poticajima za kupnju stambene nekretnine zaduživanjem te funkcioniranjem ponude stambenih nekretnina i, posebno, tržišta najma nekretnina.

                  (3)

                  Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

                  (4)

                  Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

                  (5)

                  Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

                  (6)

                  Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

                  (7)

                  Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

                  (8)

                  Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Švedska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

                  (9)

                  Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 u Švedskoj vjerojatno će biti neravnomjerno raspoređene po regijama zbog različitih uzoraka specijalizacije, posebno u regijama koje se znatno oslanjaju na turizam i općenito na izravno poslovanje s potrošačima. To podrazumijeva znatan rizik od povećanja regionalnih i teritorijalnih nejednakosti unutar Švedske, čime se pogoršava već uočeni trend laganog povećanja nejednakosti između regije glavnog grada i ostatka zemlje ili između urbanih i ruralnih područja. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

                  (10)

                  Švedska je 27. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 28. travnja 2020. svoj Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (11)

                  Švedska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (12)

                  Vlada u svojem Programu konvergencije za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 0,4 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 3,8 % BDP-a u 2020. Predviđa se smanjenje deficita na 1,4 % BDP-a u 2021. te postizanje suficita od 1,5 % BDP-a do 2023. Prema Programu konvergencije za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 35 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 40 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost izazvana pandemijom bolesti COVID-19.

                  (13)

                  Švedska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu konvergencije za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 2,4 % BDP-a. Te mjere uključuju jačanje usluga zdravstvene zaštite (0,1 % BDP-a), izvanrednu pomoć za sektore u poteškoćama (1,6 % BDP-a) te mjere tržišta rada i socijalne politike (0,2 % BDP-a). Osim toga, Švedska je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzećâ bez izravnog proračunskog učinka. Prema Programu konvergencije za 2020. te mjere osobito uključuju odgodu plaćanja poreza do 6,9 % BDP-a, kao i različite vrste kreditnih jamstava i proširenih kreditnih instrumenata u iznosu od otprilike 4,7 % BDP-a. Mjere koje je Švedska poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

                  (14)

                  Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Švedskoj saldo opće države iznositi -5,6 % BDP-a u 2020. te -2,2 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. i 2021. ostati ispod 60 %.

                  (15)

                  Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Švedska u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

                  (16)

                  Gospodarstvo Švedske usporilo se na dosad nezabilježen način nakon izbijanja pandemije bolesti COVID-19. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020 očekuje se porast nezaposlenosti na 9,7 % u 2020. i oporavak na 9,3 % u 2021. Očekuje se da će se privatna potrošnja u velikoj mjeri smanjiti, posebno u najizloženijim kategorijama potrošnje, kao što su prijevoz, restorani i smještaj. Predviđa se da će se bruto investicije u fiksni kapital smanjiti još više od potrošnje, uglavnom zbog neizvjesnosti u vezi s brzinom oporavka. Švedska tijela počela su rano poduzimati mjere i postupno su ih pojačavala kako se pandemija bolesti COVID-19 širila. Mjere su obuhvaćale zdravstvenu zaštitu i bile su usmjerene na rješavanje negativnih gospodarskih posljedica. Mjere zdravstvene zaštite uključuju gospodarsku potporu središnje države za dodatne troškove povezane s pandemijom bolesti COVID-19 koje snose regije i lokalna tijela nadležna za zdravstveni sustav. Vlada je u gospodarstvu poduzela širok raspon mjera za smanjenje troškova korporativnog sektora (privremena otpuštanja, troškovi bolovanja, odricanje od socijalnih doprinosa poslodavca, kreditna jamstva i smanjenja najamnine) te za osiguravanje likvidnosti poduzeća (odgoda plaćanja poreza, uključujući plaćanja poreza na dodanu vrijednost (PDV)). Nadalje, švedska središnja banka Sveriges Riksbank odlučila je odobravati kredite poduzećima preko banaka, kupovati državne i općinske obveznice kao i pokrivene hipotekarne obveznice, obveznice i komercijalne zapise koje su izdala švedska nefinancijska društva. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Švedska središnja banka sklopila je i ugovore o valutnim zamjenama s drugim središnjim bankama kako bi se financijskom sektoru osigurala dostupnost glavnih valuta. Socijalna politika i politika tržišta rada proširene su, primjerice privremenim promjenama u vezi s davanjima za bolest, povećanjem naknada za nezaposlenost, snižavanjem zahtjeva za pristup sustavu osiguranja u slučaju nezaposlenosti te aktivnim politikama tržišta rada i obrazovanja (npr. zelena radna mjesta, proširenje „poslova za novi početak”, ljetni tečajevi, veći broj studenata u visokom obrazovanju).

                  (17)

                  Kratkoročni odgovor Švedske na razini politika u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 temelji se na osiguravanju odgovarajućih resursa i rezervi kapaciteta te prilagodbi uloga i odgovornosti zdravstvenih radnika. Srednjoročno bi se time trebalo doprinijeti pravodobnoj i zemljopisno uravnoteženoj zdravstvenoj skrbi te odgovarajućem raspoređivanju zdravstvenih radnika u različitim okružjima (na primjer u izvanbolničkoj i bolničkoj skrbi), a izbjegao bi se i strukturni manjak medicinskog osoblja. Iskorištavanjem snažnog švedskog sektora istraživanja i inovacija za znanstveno utemeljene mjere moglo bi se doprinijeti napretku u razvoju cjepiva, liječenju i dijagnostici te prenošenju rezultata istraživanja u politiku javnog zdravstva.

                  (18)

                  Osiguravanjem dostupnosti vještina, a posebno digitalnih vještina, može se održati veći rast produktivnosti s pomoću istraživanja i inovacija u visokotehnološkim sektorima te doprinijeti postizanju ambicioznih klimatskih i energetskih ciljeva Švedske koji su utvrđeni u njezinu nacionalnom energetskom i klimatskom planu. Ulaganja su potrebna i kako bi se smanjile razlike u obrazovnim ishodima između učenika migrantskog podrijetla i učenika švedskog podrijetla. Visoka kvaliteta rada znatno je doprinosila rastu produktivnosti rada, što je gotovo prestalo prije krize uzrokovane bolešću COVID-19. Bit će potrebna i integracija na tržište rada skupina čiji potencijal nije bio u potpunosti iskorišten prije krize, kao što su migranti koji nisu iz EU-a i osobe s invaliditetom. Nedostatak vještina posebno je izražen u području obrazovanja, zdravstvene skrbi, socijalnog rada, informacijskih i komunikacijskih tehnologija, industrije i građevinarstva.

                  (19)

                  Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. U digitalnom sektoru i sektoru mikroelektronike više od 50 % poslodavaca prijavilo je da nedostatak vještina utječe na rast. Za poboljšanje produktivnosti nužno je održati visok udio javne potrošnje u istraživanju. Za oporavak rasta produktivnosti rada potrebno je i produbljivanje kapitala i veća ulaganja u visokotehnološke i inovativne sektore. Širenje novih digitalnih tehnologija među malim i srednjim poduzećima doprinijet će povećanju produktivnosti. Ova kriza pokazala je važnost digitalne infrastrukture i dostupnosti brze i stabilne povezivosti na svim mjestima gdje ljudi žive ili rade. Širenje mobilnog širokopojasnog pristupa u pojasu 700 MHz imat će važnu ulogu, kao i mogućnost financijske potpore za razvoj fiksnog širokopojasnog interneta. Predstojeća dražba za mrežu 5G bit će dodatni poticaj digitalizaciji švedskog gospodarstva. Za postizanje klimatski neutralnog društva do 2045. bit će potrebna i ulaganja u istraživanje i inovacije kako bi se omogućili razvoj i provedba novih, konkurentnih rješenja za dekarbonizaciju te koordiniranih socijalnih i drugih mjera politike. Promet je primarno područje u kojem se cilja na smanjenje emisija stakleničkih plinova u Švedskoj. Sveobuhvatna i relativno brza transformacija voznog parka u vozila s niskim emisijama dio je političkog plana. Planirana ulaganja u željezničku infrastrukturu važna su za modalnu razdiobu i ostvarivanje ambicioznog klimatskog cilja Švedske. Za elektrifikaciju prometa i industrije bit će potrebna znatna ulaganja u proizvodnju i distribuciju električne energije. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmet prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Švedskoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Švedsku za 2020. To bi Švedskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

                  (20)

                  Opetovane optužbe o navodnom pranju novca utjecale su na ugled švedskih banaka te je sprečavanje pranja novca i dalje prioritet Švedske. Za djelotvoran nadzor potrebni su veći resursi i odgovarajući postupci za primjenu pristupa koji se temelji na rizicima. Švedska je prepoznala da joj je potrebno više resursa za provedbu odgovarajućeg nadzora i istraga te je ojačala kapacitet svojeg tijela za financijski nadzor. Međutim njegov kapacitet i dalje je nizak u usporedbi s veličinom švedskog financijskog sektora. Izazovi i dalje postoje, a pristup koji se temelji na rizicima tek treba u potpunosti provesti.

                  (21)

                  Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

                  (22)

                  Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Švedska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

                  (23)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Švedske i objavila je u izvješću za Švedsku za 2020. Ocijenila je i Program konvergencije za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Švedskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Švedskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (24)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

                  (25)

                  Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2020. i Program konvergencije za 2020. U preporukama za pojedinu zemlju iz 2020. vodi se računa o potrebi borbe protiv pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanja gospodarskog oporavka kao nužnom prvom koraku kako bi se omogućila prilagodba neravnoteža. Nakon što je težište preporuka za pojedine zemlje za 2020. preusmjereno tako da se odnosi na socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, niti jedna od njih ne odnosi se izravno na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011,

            PREPORUČUJE da Švedska u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Osigurati otpornost zdravstvenog sustava, među ostalim osiguravanjem odgovarajućih zaliha ključnih proizvoda iz područja medicine, infrastrukture i radne snage.

                  2.

                  Poticati inovacije i podupirati obrazovanje i razvoj vještina. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito na čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, visokotehnološke i inovativne sektore, mreže 5G i održivi promet.

                  3.

                  Poboljšati učinkovitost nadzora nad sprečavanjem pranja novca i učinkovito provoditi okvir za sprečavanje pranja novca.

         Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

               Za Vijeće

               Predsjednica

            J. KLOECKNER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

         (3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 159.

         (4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

         (5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

         (6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

         (7)  Na temelju članka 9. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2020. 2020/C 282/28

text:
               26.8.2020

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 282/183

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 20. srpnja 2020.
      o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2020.
      (2020/C 282/28)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Ujedinjena Kraljevina utvrđuje kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje.

                  (2)

                  Nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije 31. siječnja 2020. i stupanja na snagu Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (3) („Sporazum o povlačenju”) Ujedinjena Kraljevina ušla je u prijelazno razdoblje koje traje do 31. prosinca 2020. Jedinstvenom odlukom koju Unija i Ujedinjena Kraljevina donesu do 1. srpnja 2020. u Zajedničkom odboru predviđenom u Sporazumu o povlačenju to se razdoblje može produljiti za najviše jednu ili dvije godine. Tijekom tog razdoblja pravo Unije, uključujući pravo Unije koje se odnosi na europski semestar, i dalje se primjenjuje na Ujedinjenu Kraljevinu i unutar nje.

                  (3)

                  Izvješće za Ujedinjenu Kraljevinu za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću su ocijenjeni napredak Ujedinjene Kraljevine u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (4) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Ujedinjene Kraljevine u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

                  (4)

                  Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

                  (5)

                  Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

                  (6)

                  Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (5). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Općom klauzulom o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

                  (7)

                  Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

                  (8)

                  Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

                  (9)

                  Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u regijama Ujedinjene Kraljevine. To uključuje znatan rizik od daljnjeg povećanja regionalnih nejednakosti u Ujedinjenoj Kraljevini. Na postojeću situaciju nužno je odgovoriti ciljanim politikama.

                  (10)

                  Ujedinjena Kraljevina 30. travnja 2020. dostavila je svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 7. svibnja 2020. svoj Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa procijenjena istodobno.

                  (11)

                  Ujedinjena Kraljevina trenutačno je obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Ujedinjenoj Kraljevini da se pobrine da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (6) u razdoblju 2019. – 2020. ne premaši 1,6 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % bruto domaćeg proizvoda (BDP). Ukupna procjena Komisije potvrđuje da postoji rizik značajnog odstupanja od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja za razdoblje 2019. – 2020. te za razdoblja 2018. – 2019. i 2019. – 2020. kad se zajedno uzmu u obzir. Podaci o realizaciji za razdoblje 2019. – 2020. bit će dostupni na jesen 2020.

                  (12)

                  Vlada u svojem Programu konvergencije za razdoblje 2019. – 2020. planira da će se ukupni saldo pogoršati s deficita od 2,2 % BDP-a u razdoblju 2019. – 2020. na deficit od 2,5 % BDP-a u razdoblju 2020. – 2021. Predviđa se da će se deficit povećati na 3,1 % BDP-a u razdoblju 2021. – 2022. i smanjiti na 2,4 % BDP-a do 2024. – 2025. Nakon smanjenja na procijenjenih 83,2 % BDP-a u razdoblju 2019. – 2020., prema Programu konvergencije za razdoblje 2019. – 2020. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 82,9 % u razdoblju 2020. – 2021. Međutim, makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije više se ne čini realističnim jer se ne uzimaju u obzir gospodarske posljedice pandemije bolesti COVID-19. U projekcijama u Programu ne uzimaju se u obzir ni mjere koje je Ujedinjena Kraljevina najavila kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

                  (13)

                  Ujedinjena Kraljevina odgovorila je na pandemiju bolesti COVID-19 donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i sektorima. Projekcije u Programu konvergencije ne uključuju te mjere, ali se one uzimaju u obzir u proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. Proračunske mjere iznose oko 5,5 % BDP-a i uključuju potporu zaposlenicima, samozaposlenim osobama i poduzećima, kao i socijalne mjere. Osim toga, Ujedinjena Kraljevina najavila je mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka. Te mjere uključuju kreditna jamstva u visini od oko 16 % BDP-a. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

                  (14)

                  Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene u politikama, u Ujedinjenoj Kraljevini saldo opće države iznositi -10,7 % BDP-a u razdoblju 2020. – 2021. i -6,2 % BDP-a u razdoblju 2021. – 2022. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 102,5 % u 2020. – 2021. i 100,2 % BDP-a u 2022. Budući da se makroekonomskim scenarijem na kojem se temelji Program konvergencije ne uzimaju u obzir posljedice pandemije bolesti COVID-19, predviđanja u pogledu duga i deficita znatno se razlikuju od predviđanja Komisije.

                  (15)

                  Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora zbog predviđanja da će Ujedinjena Kraljevina u razdoblju 2020. – 2021. prekršiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Općenito govoreći, analiza upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/1997 nije ispunjen.

                  (16)

                  Zbog trenutačne krize uzrokovane bolešću COVID-19 u području gospodarske i socijalne politike pojavili su se izazovi kakvi nisu zabilježeni proteklih desetljeća. Očekuje se da će nezaposlenost porasti za gotovo 3 postotna boda, s 3,8 % u 2019. na 6,7 % u 2020., i neznatno se smanjiti na 6 % u 2021. Vlada Ujedinjene Kraljevine donijela je izvanredne mjere za ublažavanje negativnih posljedica šoka. Trošak izravne fiskalne potpore ovisit će o potražnji, ali može iznositi oko 110 milijardi GBP (5,5 % BDP-a), uz 330 milijardi GBP (16 % BDP-a) kreditnih jamstava za bankovne kredite. Uvedeni su programi skraćenog radnog vremena kako bi se zaštitila radna mjesta, a uvedene su i mjere potpore samozaposlenim osobama. Privremeno su poboljšani pokrivenost i prihvatljivost za pristup predujmovima u okviru univerzalnog kredita, a osnovna prava iz univerzalnog kredita privremeno su povećana za razdoblje od dvanaest mjeseci. Osim toga, lokalne vlasti dobit će dodatna jednokratna sredstva za potporu ekonomski ranjivim osobama i kućanstvima. Vlada je najavila i tromjesečni moratorij na hipotekarna plaćanja vlasnicima nekretnina koji su u teškoćama zbog pandemije bolesti COVID-19.

                  (17)

                  Kako bi poduzećima pružila potporu u pogledu njihova financijskog položaja, Središnja banka Ujedinjene Kraljevine u dva je navrata smanjila eskontnu stopu, sveukupno s 0,75 % na 0,1 %, smanjila je stopu protucikličkog zaštitnog sloja kapitala u Ujedinjenoj Kraljevini na 0 % s prethodnog kretanja prema ciljnoj stopi od 2 % do prosinca 2020., povećala je iznos programa otkupa obveznica na 645 milijardi GBP i pojačala potporu komercijalnim bankama pri kreditiranju realnog sektora zajedno s državnim jamstvima za zajmove. Vlada je sektorima ponudila jednogodišnji moratorij na plaćanje poreza na upotrebu poslovnih nekretnina, odgodu plaćanja poreza na dodanu vrijednost (PDV) i novčane potpore za manja poduzeća. Potpora likvidnosti stavljena je na raspolaganje i u obliku jamstava i kombiniranih bespovratnih sredstava u okviru programa Coronavirus Business Intervention Loan za mala i srednja poduzeća čiji promet ne premašuje određeni prag te primjenom raznih proizvoda za financiranje poduzeća, kao što su revolving kreditne linije i drugi proizvodi, npr. kratkoročni zajmovi. Uz to, u svim je gospodarskim sektorima sada dostupan opći program za osiguravanje likvidnosti MSP-ova, ali i većih poduzeća koji bi mogao uključivati i potporu za ulaganja. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankovnog sektora.

                  (18)

                  Pandemija bolesti COVID-19 otkrila je nedostatke zdravstvenih sustava u Ujedinjenoj Kraljevini u pogledu pripravnosti i sposobnosti da odgovore na takve pandemije, posebno kad je riječ o objektima, osoblju i zalihama. Posljedica toga je hitna izgradnja privremenih poljskih bolnica za pacijente oboljele od bolesti COVID-19 diljem Ujedinjene Kraljevine. Od nacionalne prerađivačke industrije zatraženo je da izmijeni svoje proizvodne linije radi hitne proizvodnje dodatne medicinske opreme, kao što su ventilatori pluća, kako bi se zadovoljila očekivana razina potražnje. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 dodatno je istaknula manjak radne snage u zdravstvu. Za upravljanje sličnim krizama u budućnosti potrebna su ulaganja u zdravstvene sustave diljem Ujedinjene Kraljevine, uključujući djelotvorne i dobro financirane mjere javnog zdravstva. Tim bi ulaganjima trebalo osigurati potrebnu opremu, objekte i potrebnu kvalificiranu radnu snagu te, općenito, kapacitet za pružanje svih očekivanih redovitih zdravstvenih usluga uz skrb za oboljele od bolesti COVID-19 ili sličnih zaraznih bolesti.

                  (19)

                  Aktualna kriza vjerojatno će teže pogoditi najranjivije skupine i pogoršati siromaštvo. Rizik od siromaštva ili socijalne isključenosti povećavao se i prije krize, unatoč rekordno niskoj nezaposlenosti. Visoke su i stope siromaštva unatoč zaposlenju i siromaštva djece. Rezovi i reforme u području socijalne skrbi mogli bi narušiti snažan učinak sustava poreznih olakšica u Ujedinjenoj Kraljevini na smanjenje siromaštva. Ima prostora za jačanje potpore najranjivijim skupinama, uključujući siromašnu djecu, posebno zato što se očekuje da će kriza dodatno povećati nejednakost prihoda.

                  (20)

                  Povećanje uspješnosti u produktivnosti rada i dalje je velik izazov za Ujedinjenu Kraljevinu. Proizvodnja po satu u Ujedinjenoj Kraljevini znatno je niža nego u većini drugih razvijenih gospodarstava i tek je neznatno veća nego prije financijske krize. Rast BDP-a potaknut je rastom zaposlenosti, a u posljednje vrijeme gotovo uopće nije bilo povećanja produktivnosti. Unatoč napetom tržištu rada, produktivnost rada u Ujedinjenoj Kraljevini uglavnom je nepromijenjena od početka 2018. Rast realnih plaća i dalje je spor. Mnogi dijelovi Ujedinjene Kraljevine relativno su siromašni, s relativno niskim razinama ulaganja u vještine i infrastrukturu. Ograničeni izgledi za napredovanje u karijeri osoba na slabo plaćenim radnim mjestima negativno utječu i na produktivnost i na siromaštvo. Očekuje se da bi se takvo stanje trebalo nastaviti, a moglo bi se čak i pogoršati s obzirom na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19. Nedavna pandemija ujedno je znatan izazov sustavima obrazovanja i osposobljavanja u Ujedinjenoj Kraljevini, osobito s obzirom na učenje na daljinu i razlike u dostupnosti strukturiranog učenja. Prema tome, ima prostora za povećanje produktivnosti rješavanjem raširenih problema kao što su niska ulaganja u opremu, infrastrukturu i istraživanje i razvoj te nedostatak vještina (posebno osnovnih i tehničkih vještina). Ujedinjena Kraljevina namjerava povećati ulaganja u istraživanje i inovacije i poboljšati upotrebu postojećih tehnologija u cijelom gospodarstvu.

                  (21)

                  Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Ujedinjena Kraljevina ima stalni manjak stambenih nekretnina. Pojavljuje se nedostatak kapaciteta, dok je izgradnja stambenih nekretnina još ispod razine potrebne za zadovoljavanje procijenjene potražnje. Strogim propisima za tržište građevinskog zemljišta ograničava se broj i lokacija građevinskih zemljišta namijenjenih novogradnji, osobito oko velikih gradova. Građevinski sektor i dalje je ključan čimbenik kad je riječ o stanovanju, kao i za ostvarivanje budućih ciljeva energetske učinkovitosti i klimatskih ciljeva, iako je smanjenje količine energije koja se upotrebljava za grijanje kućanstava otežano zbog starosti stambenog fonda i njegove spore zamjene. Nakon desetljeća nedovoljnih javnih ulaganja vlada je počela rješavati problem infrastrukturnog manjka. Ostvaren je ohrabrujući napredak u pogledu ulaganja u obnovljive izvore energije, a u energetskom sektoru postignuto je znatno smanjenje emisija. Međutim, prijelaz na klimatsko neutralno gospodarstvo i dalje se suočava s izazovima u cijelom gospodarstvu. Upotreba cestovnih, željezničkih i zrakoplovnih mreža u Ujedinjenoj Kraljevini približava se punom kapacitetu, što doprinosi zagušenju prometa i onečišćenju zraka. Ujedinjena Kraljevina želi biti predvodnik u području vozila s nultim emisijama, ali većina željezničke mreže još nije elektrificirana. Iako je pokrivenost optičkim mrežama u Ujedinjenoj Kraljevini još skromna, jača konkurencija na tržištu optičkih mreža jer vlada znatno pojačava javnu potporu uvođenju optičke mreže. Međutim, takvo ulaganje u digitalnu infrastrukturu trebalo bi biti popraćeno jačanjem digitalnih vještina jer je Ujedinjena Kraljevina suočena sa strukturnim manjkom stručnih vještina u području IT-a.

                  (22)

                  Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti u okviru europskog semestra do kraja prijelaznog razdoblja.

                  (23)

                  Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Ujedinjena Kraljevina doprinijet će napretku u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja.

                  (24)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Ujedinjene Kraljevine i objavila je u izvješću za Ujedinjenu Kraljevinu za 2020. Procijenila je i Program konvergencije za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Ujedinjenoj Kraljevini prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Ujedinjenoj Kraljevini nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji.

                  (25)

                  Uzimajući u obzir tu procjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

            PREPORUČUJE da Ujedinjena Kraljevina u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održalo gospodarstvo i pružila potpora oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Jačati otpornost zdravstvenog sustava.

                  2.

                  Osigurati primjerenost i opseg pokrivenosti sustavom socijalne zaštite kako bi se potpora pružila svima, a posebno onima koji su najviše pogođeni krizom.

                  3.

                  Poticati inovacije i podupirati razvoj ljudskog kapitala. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito na stanovanje, čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, održivu prometnu infrastrukturu te širokopojasne mreže velike brzine.

         Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

               Za Vijeće

               Predsjednica

            J. KLOECKNER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

         (3)  SL L 29, 31.1.2020., str. 7.

         (4)  SL C 301, 5.9.2019., str. 163.

         (5)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

         (6)  Neto primarni državni rashodi uključuju ukupne državne rashode bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti pokriveni prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade u slučaju nezaposlenosti. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

         (7)  Na temelju članka 9. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Finske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2020. 2020/C 282/26

text:
               26.8.2020

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 282/171

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 20. srpnja 2020.
      o Nacionalnom programu reformi Finske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2020.
      (2020/C 282/26)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Finska nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

                  (2)

                  Izvješće za Finsku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Finske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Finske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

                  (3)

                  Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

                  (4)

                  Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

                  (5)

                  Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

                  (6)

                  Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

                  (7)

                  Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

                  (8)

                  Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Finska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

                  (9)

                  Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u sektorima i regijama. To uključuje rizik od povećanja nejednakosti unutar Finske. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

                  (10)

                  Finska je 30. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020. i svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (11)

                  Finska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu.

                  (12)

                  Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo s deficita od 1,1 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 7,2 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 4,0 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 59,4 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 69,1 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

                  (13)

                  Finska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 1,7 % BDP-a. Mjere uključuju i hitnu potrošnju za zaštitu zdravlja i javnog poretka i mjere potpore za poduzeća i zaposlenike. Osim toga, Finska je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 5 % BDP-a. Te mjere uključuju kreditna jamstva za poduzeća, uglavnom mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), te posebne programe jamstava za društvo Finnair i brodarska društva koja jamče sigurnost opskrbe. Osim toga, u Finskoj su donesene druge mjere za povećanje likvidnosti koje nisu navedene u Programu stabilnosti za 2020., uključujući odgodu plaćanja poreza na dobit. Te dodatne mjere procjenjuju se na 15 % BDP-a. Mjere koje je Finska poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

                  (14)

                  Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Finskoj saldo opće države iznositi -7,4 % BDP-a u 2020. te -3,4 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 69,4 % u 2020. i 69,6 % u 2021.

                  (15)

                  Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Finska u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

                  (16)

                  Kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 Finska je poduzela sveobuhvatne mjere za potporu svojem zdravstvenom sustavu i gospodarstvu. Na primjer, finska vlada donijela je nekoliko dopunskih proračuna i odlučila je poboljšati sigurnost radnih mjesta za zaposlenike, dok su uvjeti za primanje naknada za nezaposlenost ublaženi. Samozaposlenim osobama i poduzetnicima olakšan je pristup naknadama za nezaposlenost. Mjere socijalne sigurnosti iznose 1,6 milijardi EUR. Na raspolaganje su stavljena izravna bespovratna sredstva za poslovanje u iznosu od milijardu EUR, uz 10 milijardi EUR u zajmovima s državnim jamstvom. Država je privremeno smanjila doprinose poslodavaca za mirovinsko osiguranje za 2,6 postotnih bodova i dodijelila najmanje milijardu EUR općinskom paketu potpore. Finsko tijelo za financijski nadzor smanjilo je kapitalne zahtjeve za finske kreditne institucije uklanjanjem zaštitnog sloja za sistemski rizik i prilagodbom zahtjeva specifičnih za kreditne institucije. Vlada je imenovala radnu skupinu pod vodstvom Ministarstva financija i Ministarstva socijalne skrbi i zdravstva za pripremu strategije Finske za izlazak iz krize uzrokovane bolešću COVID-19. Vlada je početkom svibnja donijela plan postupnog izlaska na temelju prvog izvješća radne skupine. Radna skupina usto će predložiti odgovarajuće mjere za ublažavanje zdravstvenih, socijalnih i gospodarskih posljedica krize. Savjetovala se sa socijalnim partnerima, općinama, organizacijama civilnog društva i organizacijama za zaštitu okoliša.

                  (17)

                  Iako je Finska pokazala opću spremnost za suočavanje s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, njezin bi zdravstveni sustav mogao biti otporniji. Bolnički okruzi morali su preraspodijeliti medicinsko osoblje za liječenje oboljelih od bolesti COVID-19, što je dovelo do nepoštovanja ranije utvrđenih zakonskih rokova za zdravstvenu zaštitu pacijenata koji nisu hitni. Postojeći sustav zdravstvenih usluga različitih pružatelja doveo je do neujednačene raspodjele zdravstvenih radnika u zemlji. Očekuje se da će nejednaka raspodjela pružanja usluga i nejednak pristup uslugama socijalne i primarne zdravstvene zaštite i dalje biti problem nakon krize, posebno za nezaposlene i umirovljene osobe, uključujući osobe s invaliditetom. S obzirom na porast nezaposlenosti zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, kratkoročna i srednjoročna djelovanja u području politika trebala bi biti usmjerena na poboljšanje jednakog pristupa primarnoj zdravstvenoj zaštiti. U srednjoročnom razdoblju i dalje je važno provoditi planove socijalnih i zdravstvenih reformi koje su planirale prethodne finske vlade, posebno zato što se njima Finska priprema na dalekosežne demografske promjene te bi joj to pomoglo da u budućnosti održi kvalitetu svojeg zdravstvenog sustava i istodobno poboljša njegovu dostupnost. Dugoročna održivost javnih financija Finske i dalje je ugrožena zbog predviđenog porasta troškova starenja, osobito socijalne skrbi i zdravstvene zaštite.

                  (18)

                  Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020 očekuje se porast nezaposlenosti na 8,3 % u 2020. i oporavak na 7,7 % u 2021. Kako bi se ograničilo povećanje stope nezaposlenosti i ponovno uključilo na tržište rada one koji su izgubili posao zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, potrebne su učinkovite kratkoročne i srednjoročne mjere politike osmišljene u bliskoj suradnji sa socijalnim partnerima. Tim bi se naporima trebalo pomoći i skupinama kojima prijete siromaštvo i socijalna isključenost, kao što su niskokvalificirane osobe, osobe s invaliditetom, osobe s djelomičnom radnom sposobnošću i osobe migrantskog podrijetla. Finska ima programe skraćenog radnog vremena zahvaljujući kojima su mnogi zaposleni na privremenom dopustu. Brz i održiv povratak na tržište rada mogao bi se osigurati aktivnim politikama tržišta rada, uključujući mjere usavršavanja i prekvalifikacije. Subvencionirane plaće mogle bi biti usmjerene i povezane s osposobljavanjem i praćenjem koje provode javne službe za zapošljavanje. Prekvalifikacija i usavršavanje ključni su za očuvanje zapošljivosti radne snage u sve digitalnijem i zelenijem gospodarstvu. Reforma kontinuiranog učenja mogla bi pomoći u unapređenju vještina odraslih, uključujući one s nedovoljnim vještinama, u sektorima relevantnima za tržište rada, kao što je sektor informacijskih i komunikacijskih tehnologija. Kako bi se tržište opskrbilo vještinama koje su potrebne u vrijeme demografskih i tehnoloških promjena, važno je da obrazovanje bude relevantno za tržište rada, među ostalim usklađivanjem broja mjesta na sveučilištima s prognozama o zapošljavanju po sektorima i regijama. Kako bi se izbjeglo pogoršanje socioekonomske situacije za najugroženije skupine zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ključno će biti smanjenje digitalnog jaza, posebno kako bi se učenicima u nepovoljnom položaju osigurao pristup kvalitetnom obrazovanju. Složeni sustav naknada prepreka je zapošljavanju. Kako bi se potaknulo zapošljavanje u skraćenom i nepunom radnom vremenu, potrebno je učinkovito staviti u pogon registar dohodaka koji sadržava informacije o plaćama i naknadama u stvarnom vremenu te ubrzati obradu naknada iz sustava socijalne skrbi. Srednjoročno će biti važno da Finska provede reformu sustava socijalnih naknada radi poticanja zapošljavanja i pripreme sustava socijalne skrbi za budućnost.

                  (19)

                  Pomoć poduzećima, posebno MSP-ovima, da nastave poslovati tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 neophodna je za poticanje gospodarstva nakon ukidanja postojećih mjera ograničavanja kretanja. Privremena potpora likvidnosti u obliku zajmova, bespovratnih sredstava i jamstava mogla bi pomoći poduzećima da prebrode to razdoblje velike nesigurnosti i znatno nižih prihoda. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora.

                  (20)

                  Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Ulaganja u Finskoj i dalje su ispod prosjeka EU-a u kategorijama koje najviše doprinose rastu produktivnosti, osobito ulaganja u opremu i intelektualno vlasništvo. To može ograničiti dugoročni potencijal rasta Finske i negativno utjecati na njezinu konkurentnost i oporavak. Povećanje ulaganja u istraživanje i razvoj ključno je za strukturne promjene u korist znanjem intenzivnih gospodarskih sektora i jačanja dugoročnog potencijala rasta. Za planirani prelazak na klimatsku neutralnost do 2035., koji se odražava i u Nacionalnom energetskom i klimatskom planu Finske, bit će potrebna znatna ulaganja, posebno u elektroenergetske mreže i održivi promet. Novi nacionalni prometni plan za razdoblje 2021. – 2032. razvija se pod vodstvom parlamentarne upravljačke skupine. Ne gubeći iz vida pitanja povezana sa zdravljem, okolišem, regijama i produktivnošću, potrebno je nastaviti ulagati napore u uvođenje širokopojasne mreže velike brzine i poboljšanje druge digitalne infrastrukture u cilju racionalizacije logistike i održavanja gospodarske aktivnosti u udaljenim područjima. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Finskoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Finsku za 2020. To bi Finskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

                  (21)

                  Nacionalna procjena rizika Finske u području sprečavanja pranja novca zastarjela je i bit će ažurirana 2020. Finsko tijelo za financijski nadzor nedavno je povećalo svoj nadzorni kapacitet. Međutim, nema dovoljno osoblja, a pristup nadzoru utemeljen na riziku još se ne primjenjuje na odgovarajući način. Iako je već istraženo nekoliko navodnih kršenja, jedno od prioritetnih područja i dalje je odvraćajuća politika sankcioniranja. Izvješćivanje o sumnjivim transakcijama znatno se povećalo tijekom prethodnih mjeseci, ali čini se da resursi dostupni Financijsko-obavještajnoj jedinici nisu dostatni za analizu tih informacija. Financijsko-obavještajna jedinica i tijelo za financijski nadzor i dalje nedovoljno razmjenjuju informacije.

                  (22)

                  Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na gospodarske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

                  (23)

                  Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Finska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

                  (24)

                  Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka pandemije bolesti COVID-19.Finska bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro.

                  (25)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Finske i objavila je u izvješću za Finsku za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Finskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Finskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (26)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

            PREPORUČUJE da Finska u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Riješiti manjak broja zdravstvenih radnika kako bi se povećala otpornost zdravstvenog sustava i poboljšao pristup socijalnim i zdravstvenim uslugama.

                  2.

                  Ojačati mjere za potporu zapošljavanju i poticati aktivne politike tržišta rada.

                  3.

                  Poduzeti mjere za osiguravanje likvidnosti realnom gospodarstvu, posebno za mala i srednja poduzeća. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, održivu i učinkovitu infrastrukturu te istraživanja i inovacije.

                  4.

                  Osigurati učinkovit nadzor i provedbu okvira za sprečavanje pranja novca.

         Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

               Za Vijeće

               Predsjednica

            J. KLOECKNER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.)

         (3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 154.

         (4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

         (5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

         (6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

         (7)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.