               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.5.2017.
            COM(2017) 522 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2017.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2017.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2017.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2017.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta
                  4
               , čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  5
               , u kojemu je utvrdila da Rumunjska nije država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Rumunjsku za 2017.
                  6
                objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Rumunjske u odnosu na provedbu preporuka za Rumunjsku koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Rumunjske u ostvarenju svojih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Rumunjska je 5. svibnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017. i svoj Program konvergencije za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno zakonodavstvom kojim se uređuju europski strukturni i investicijski fondovi
                  7
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka po državama članicama, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje relevantne programe u okviru strukturnih i investicijskih fondova. Komisija je dostavila dodatne smjernice o primjeni tih odredbi
                  8
               .

               (5)Rumunjska je između 2009. i 2015. ostvarila koristi od tri programa pomoći platne bilance kojima zajednički upravljaju Komisija i Međunarodni monetarni fond uz potporu Svjetske banke. Izvršene su samo isplate u okviru prvog programa tijekom 2009. – 2011., a u razdobljima 2011. – 13. i 2013. –15. riječ je o preventivnoj financijskoj pomoći. Nadzor nakon provedbe programa u ime Komisije radi praćenja kapaciteta Rumunjske za otplatu kredita odobrenih u okviru prvog programa započeo je u listopadu 2015. i nastavit će se do isplate najmanje 70 % iznosa kredita, koja dospijeva u proljeće 2018.

               (6)Na Rumunjsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2017. planira ukupni deficit od 2,9 % BDP-a u 2017. i 2018. te nakon toga postupno smanjenje na 2,0% BDP-a do 2020. Ostvarenje srednjoročnog proračunskog cilja, tj. strukturnog deficita od 1 % BDP-a, ne očekuje se do kraja programa 2020. Predviđa se da će ponovno izračunani
                  9
                strukturni saldo do 2020. dosegnuti -2.6 %. Prema Programu konvergencije očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati od 37,6 % BDP-a u 2016. na 38,3 % BDP-a u 2018., a zatim će se smanjiti na 37,6 % BDP-a u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije povoljan je. Glavni negativni rizik u pogledu makroekonomskih izgleda proizlazi iz slabijeg učinka fiskalnih i strukturnih mjera na kratkoročne i srednjoročne izglede za rast. Istodobno nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za potporu planiranim ciljevima u pogledu deficita. Osim toga, nacrt jedinstvenog zakona o plaćama znatan je negativni rizik u pogledu fiskalne prognoze.

               (7)Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Rumunjskoj da ograniči odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja u 2016. i ostvari godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a u 2017., osim ako se srednjoročni proračunski cilj ostvari uz niži napor. Prema stvarnim podacima za 2016. Rumunjska znatno odstupa od srednjoročnog proračunskog cilja. U skladu s člankom 121. stavkom 4 UFEU-a i člankom 10. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97, Komisija je 22. svibnja 2017. upozorila Rumunjsku da je u 2016. uočeno znatno odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja. [Dana XX Vijeće je donijelo naknadnu preporuku kojom se potvrđuje da bi Rumunjska trebala poduzeti potrebne mjere kako bi osigurala da nominalna stopa rasta neto primarnih državnih rashoda
                  10
                u 2017. ne prijeđe 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a.] Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. postoji rizik znatnog odstupanja od preporučene prilagodbe u 2017.

               (8)S obzirom na njezinu fiskalnu situaciju očekuje se da se Rumunjska 2018. dodatno prilagodi ostvarenju svojeg srednjoročnog proračunskog cilja, odnosno strukturnog deficita od 1 % BDP-a. Prema zajednički dogovorenoj matrici prilagodbe u okviru Pakta o stabilnosti i rastu ta prilagodba trebala bi dovesti do stope nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda koja ne premašuje 4,3 %. To bi odgovaralo strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a. Ne bude li promjene u politikama, postojat će rizik od znatnog odstupanja od tog zahtjeva u 2018. Osim toga, u proljetnoj prognozi Komisije za 2017. predviđa se deficit opće države od 3,5 % BDP-a za 2017. i 3,7% BDP-a za 2018., što je iznad referentne vrijednosti od 3 % BDP-a iz Ugovora. Općenito, Vijeće smatra da će od 2017. biti potrebne znatne dodatne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu, s obzirom na znatno pogoršanje fiskalnih izgleda[, u skladu s preporukom upućenom Rumunjskoj dana XX radi ispravljanja znatnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja].

               (9)Fiskalni okvir u Rumunjskoj ima dobre odredbe, ali se u praksi ne primjenjuje u potpunosti. Proračun za 2016. znatno je odstupio od srednjoročnog cilja, a to je strukturni deficit od 1 % BDP-a, čime je prekršeno pravilo o deficitu u nacionalnom fiskalnom okviru. Proračun za 2017. dodatno odstupa od pravila o nacionalnom fiskalnom okviru. Kao i prethodnih godina, nadležna tijela nisu ni u 2016. parlamentu dostavila ažuriranu fiskalnu strategiju do propisanog roka u kolovozu. Zbog toga se srednjoročna fiskalna strategija nije temeljila na godišnjem proračunskom postupku.

               (10)Zahvaljujući solidnim zaštitnim slojevima kapitala i sve većoj profitabilnosti, stanje u bankarskom sektoru nastavilo se poboljšavati i u 2016. Nadležna tijela obvezala su se da će provesti sveobuhvatnu reviziju kvalitete imovine i testiranje otpornosti bankarskog sektora u 2018. Zakon o otpustu duga stupio je na snagu u svibnju 2016., no rizici za bankarski sektor u znatnoj su mjeri ublaženi odlukom ustavnog suda da će sudovi imati obvezu procijeniti ispunjavaju li dužnici zakonodavne odredbe o poteškoćama. Zakon o konverziji kredita denominiranih u švicarskim francima koji je parlament donio u listopadu 2016. nedavno je proglašen neustavnim. Međutim, periodične zakonodavne inicijative i dalje oslabljuju pravnu predvidljivost i mogle bi negativno utjecati na raspoloženje ulagača.

               (11)Utaja poreza česta je u Rumunjskoj, a njezine su posljedice smanjenje poreznih prihoda i porezne pravednosti te narušavanje gospodarstva. Rumunjska je kao odgovor na preporuku jačanja porezne discipline i ubiranja poreza ostvarila ograničen napredak. U 2016. izmijenjeni su postupci prijave i povrata PDV-a, a u tijeku je uvođenje elektroničkih registarskih blagajni povezanih s poreznom upravom na nacionalnoj razini. Od 2017. na sektore hotelijerstva, ugostiteljskih usluga i povezanih sektora primjenjuje se poseban režim, prema kojem se davanja utvrđuju bez obzira na dohodovni razred. Osim toga, uvedena su ograničenja u pogledu samozapošljavanja i obiteljskih poduzeća radi obeshrabrivanja prakse izbjegavanja poreza. U 2016. uočeno je poboljšanje porezne discipline u vezi s poreznim prijavama i plaćanjima, no zajedničke porezne i radne inspekcije i revizije nisu dovele do boljih rezultata. Osim toga, znatno je povećan prag prometa u poreznom režimu za mikropoduzeća, a stopa je snižena, čime je omogućena porezna disciplina na štetu poreznih prihoda. Sektorskim i kategorijskim pristupima oporezivanju poduzeća može se poduzećima i poreznim vlastima nametnuti administrativno opterećenje, premda se njima ne poboljšava ubiranje poreza.

               (12)Raspodjela raspoloživog dohotka kućanstava (uzimajući u obzir veličinu kućanstva) u Rumunjskoj osobito je neravnomjerna, što umanjuje njezin potencijal održivog i uključivog rasta. Najbogatijih 20 % stanovništva imaju prihode koji su više od osam puta veći od prihoda najsiromašnijih 20 %. Taj je omjer znatno viši od prosjeka EU-a. Uzroci nejednakosti u znatnoj su mjeri nejednak pristup zdravstvenoj skrbi, obrazovanju, uslugama i tržištu rada. Osim toga, razlika između nejednakosti dohotka prije i nakon poreza i socijalnih transfera među najnižima je u EU-u. Pokazatelj socijalne referentnosti, na kojem se temelje glavne socijalne naknade, nije ažuriran od uvođenja 2008. I dalje prevladava neprijavljeni rad, među ostalim i isplata plaća u gotovini, što umanjuje porezne prihode, narušava gospodarstvo i ugrožava učinkovitost i pravednost poreznog sustava i sustava naknada. U okviru pilot-projekta pokrenute su zajedničke inspekcije na nacionalnoj razini koje su provodili porezna uprava i inspektorati rada, no one dosad nisu ostvarile sustavni učinak. Resursi nisu usmjereni na sektore s najvišim rizikom utaje poreza, ograničeni napori usmjereni su na isplatu plaća u gotovini, a mjere prisile prevladavaju u odnosu na preventivne mjere.

               (13)Rezultati na tržištu rada poboljšali su se u 2016., kada je stopa nezaposlenosti pala na nisku razinu zabilježenu prije krize. Radna snaga i dalje se smanjuje zbog starenja stanovništva i visoke stope iseljavanja. Niska stopa nezaposlenosti popraćena je jednom od najviših stopa neaktivnosti u EU-u. Stope zaposlenosti i aktivnosti mladih, žena, niskokvalificiranih osoba, osoba s invaliditetom i Roma znatno su ispod prosjeka EU-a. Stopa mladih koji ne rade ili nisu u postupku obrazovanja ili osposobljavanja i dalje je vrlo visoka.

               (14)Premda se smanjuje, rizik od siromaštva ili socijalne isključenosti vrlo je visok, posebno za obitelji s djecom, osobe s invaliditetom, Rome i seosko stanovništvo. Sveobuhvatni paket mjera za borbu protiv siromaštva u okviru promjene politika radi boljeg pružanja usluga prilagođenih određenim skupinama stanovništva donesen je 2016. Njime je predviđen i pilot-projekt za uspostavu integriranih usluga u marginaliziranim zajednicama. Uvođenjem na nacionalnoj razini znatno bi se povećala trenutačno niska stopa pružanja integriranih usluga. Kao odgovor na uzastopne preporuke za Rumunjsku, donesen je zakon o minimalnom dohotku za uključivanje, koji treba stupiti na snagu u 2018. Minimalnim dohotkom za uključivanje poboljšava se prikladnost i opseg socijalne pomoći. Njime se kombinira pasivna potpora s obveznim aktivnim mjerama tržišta rada i inspekcijama. Njegov je aktivacijski potencijal ipak skroman s obzirom na to da mu je cilj dosegnuti 25 % korisnika mjera aktivne politike tržišta rada do 2021.

               (15)Ojačane su politike aktivacije u okviru reforme Nacionalne agencije za zapošljavanje. Reforme obuhvaćaju više integriranih usluga i potporu namijenjene osobama koje traže posao i poslodavcima. Poboljšavaju se inicijative i usluge koje se nude mladima koji ne rade ili nisu u postupku obrazovanja ili osposobljavanja. Međutim, politike aktivacije koje se nude skupinama koja su najudaljenije od tržišta rada i dalje su ograničena opsega, a nedavno predložene mjere aktivacije više nisu usredotočene na te konkretne skupine. Njihov opseg i povezanost sa socijalnim službama nedostatne su da bi se posebno tim skupinama znatno poboljšalo sudjelovanje na tržištu rada.

               (16)Primjerenost mirovina i siromaštvo u starosti znatno su rodno obilježeni jer ako su svi drugi uvjeti jednaki, niža dob za umirovljenje žena rezultira nižim mirovinskim pravima. Rumunjska je jedna od malobrojnih članica EU-a u čijem zakonodavstvu nije predviđena konvergencija dobi umirovljenja žena i muškaraca. Zakon o izjednačavanju dobi za umirovljenje muškaraca i žena dostavljen je parlamentu 2013. Zakon je zasad donio jedino Senat.

               (17)S obzirom na razvoj produktivnosti, konvergenciju prihoda i konkurentski položaj Rumunjske, povećanja plaća u javnom i privatnom sektoru zaslužuju posebnu pozornost. Povećanja plaća u javnom sektoru mogla bi se preliti u privatni sektor, što bi utjecalo na konkurentnost Rumunjske. Premda je jedna od najnižih u EU-u, razina minimalne plaće u Rumunjskoj znatno se povećala posljednjih godina. Ad hoc povećanjima minimalnih plaća znatno se povećao udio radnika koji zarađuju minimalnu plaću, što je u posljednje vrijeme dovelo do snažnog pritiska u najdonjem segmentu distribucije plaća. Kao odgovor na preporuku za Rumunjsku, početkom 2016. osnovana je trostrana radna skupina za određivanje minimalne plaće na temelju objektivnih gospodarskih i socijalnih kriterija te kriterija tržišta rada, no njezin je rad obilježen velikim kašnjenjima i potrebno ga je na odgovarajući način primijeniti. Socijalni dijalog i dalje je obilježen niskom stopom kolektivnog pregovaranja na sektorskoj razini i institucijskim slabostima koje ograničavaju učinkovitost reformi.

               (18)Kako bi se pronašao i zadržao dobar i stabilan posao i uspješno sudjelovalo u ekonomskom i društvenom životu, ključno je posjedovati dovoljne osnovne vještine. Međunarodna istraživanja upućuju na ozbiljne nedostatke u rezultatima koje rumunjski tinejdžeri postižu u području osnovnih vještina. Visoka stopa ranog napuštanja školovanja, niska stopa stjecanja visokog obrazovanja i visoka stopa emigracije uzrok su nedovoljne ponude kvalificirane radne snage. U ruralnim područjima ograničen je pristup redovnom obrazovanju, a posebno romskoj djeci. Niža razina obrazovanja romske djece posljedica je slabog zanimanja dobrih nastavnika za radna mjesta u ruralnim područjima i u školama s pretežito romskom djecom uz segregaciju, a često i diskriminaciju. Kao odgovor na ponavljane preporuke Rumunjska je donijela i počela primjenjivati strategiju za rješavanje problema ranog napuštanja škole. Nedavne mjere obuhvaćaju integrirana djelovanja, pilot-program uvođenja toplog obroka, bolju nadoknadu troškova prijevoza i socijalne vaučere radi poticanja predškolskog obrazovanja siromašne djece. Za jesen 2017. planiraju se mjere na temelju projekata financiranih sredstvima EU-a radi poboljšanja kvalitete nastave u školama u nepovoljnom položaju, a u tijeku je i djelomična modernizacija školskih programa. Poboljšano je zakonodavstvo za suzbijanje segregacije, primjerice jačanjem ovlasti prosvjetnih inspekcija u tom području. No i dalje nedostaje metodologija praćenja. Potrebne su dodatne mjere kako bi se nastavio napredak u suzbijanju socioekonomskih nejednakosti u obrazovanju. Garancija za mlade tek djelomično dopire do osoba koje su rano napustile školovanje, a programi pružanja druge prilike nisu lako dostupni. Sustav strukovnog obrazovanja i izobrazbe nije dovoljno usklađen s potrebama tržišta rada, a niska je i stopa sudjelovanja u obrazovanju odraslih.

               (19)Rezultati u zdravstvu u Rumunjskoj loši su. Dostupnost kvalitetne zdravstvene skrbi trpi zbog nedostatka zdravstvenih radnika, manjka sredstava, prekomjernog oslanjanja na bolničku skrb te zbog korupcije, što osobito pogađa ljude s niskim primanjima i u ruralnim područjima. Osim neformalnih plaćanja zdravstvenim radnicima, korupcijom su zahvaćeni i javna nabava u bolnicama, prijevare u osiguranju i davanje mita za potvrde kojima se stječu prava na naknadu. Rumunjska je kao odgovor na preporuku i u okviru ex-ante uvjeta za razdoblje financiranja EU-a od 2014. – 2020. poduzela određene mjere politika kako bi preusmjerila bolesnike s bolničke na izvanbolničku zdravstvenu skrb. Izrađeni su regionalni planovi zdravstvene skrbi kako bi se utvrdile potrebe u pogledu infrastrukture i usluga, a prati se provedba nacionalne strategije zdravstvene skrbi. U skladu s nacionalnom strategijom suzbijanja korupcije 2016. – 2020., doneseni su propisi za obnovu sustava povratnih informacija o neformalnim plaćanjima i povećane su plaće zdravstvenim radnicima. Strategija suzbijanja korupcije temelji se na sveobuhvatnim mjerama u zdravstvenom sektoru, među ostalim povećanjem odgovornosti i transparentnim zapošljavanjem upravitelja bolnica. Bez obzira na to, skrb na razini lokalne zajednice, ambulantna skrb i sustavi upućivanja nisu se odmakli od početne faze, i dalje prevladavaju neformalna plaćanja, tek treba osigurati transparentnost u upravljanju bolnicama, a nacionalna strategija o zaposlenima u zdravstvu u postupku je donošenja.

               (20)Administrativni kapacitet i kapacitet izrade politika Rumunjske trpe zbog netransparentnosti postupaka i odlučivanja, prevelikog opterećenja administrativnim postupcima, nedovoljne primjene kvalitetnih dokaza, slabe usklađenosti sektorskih politika i raširene korupcije. Napredak reforme javne uprave ograničena je dosega. Organizacijske strukture i dalje su nestabilne, što utječe na neovisnost i učinkovitost javne uprave. Strategije za javnu službu pokrenute su 2016., ali zakonodavni okvir još uvijek ne uključuje neke od njihovih glavnih ciljeva, posebno u pogledu objektivnih kriterija za zapošljavanje, ocjenjivanje i nagrađivanje osoblja. Predloženo je usklađivanje razina plaća u određenoj mjeri, ali nema jasne veze između uspješnosti i plaće na središnjoj i lokalnoj razini. Potrebno je dodatno ojačati kapacitet i ovlasti Agencije za javnu službu. Neke od mjera za poboljšanje transparentnosti u području izrade politika pokrenute 2016. ukinut će se. Strateško planiranje i procjena regulatornog učinka nisu se ustalili u upravnoj praksi.

               (21)Nedostatna kvaliteta i opseg prometne infrastrukture jedna je od najvećih prepreka gospodarskom razvoju Rumunjske. Rumunjska je kao odgovor na preporuke i radi rješavanja predmetnih nedostataka u jesen 2016. donijela glavni prometni plan. Kako bi se ubrzala ulaganja u cestovnu infrastrukturu, upravljanje ulaganjima u infrastrukturu izuzeto je iz nadležnosti tijela zaduženog za upravljanje infrastrukturom. U 2016. osnovano je tijelo sa zadaćom reformiranja željezničkog sustava, koje bi trebalo početi s radom do polovine 2017.

               (22)Rumunjska je posljednjih godina među zemljama s najvišim omjerom ulaganja u EU-u. Međutim, javna ulaganja smanjila su se 2016., među ostalim i zbog niske iskorištenosti sredstava EU-a. Visoka stopa apsorpcije i učinkovita upotreba sredstava EU-a ključni su čimbenici za iskorištavanje razvojnog potencijala Rumunjske, osobito u bitnim sektorima kao što su promet ili gospodarenje otpadom. Na kvalitetu javnih ulaganja negativno su utjecali i nedostatci u upravljanju i promjena prioriteta. Kao odgovor na preporuku ostvaren je neznatan napredak u pogledu kvalitetnijeg određivanja prioriteta i pripreme projekata javnih ulaganja. Od kolovoza 2016. ministarstva su u svojim planovima rashoda obvezna uzeti u obzir prioritete ulaganja, ali nisu poduzete druge mjere za jačanje uloge Ministarstva financija u određivanju prioriteta ulaganja i za bolje usklađivanje pripreme projekata javnih ulaganja među ministarstvima. Nacionalni plan gospodarenja otpadom i program za sprečavanje stvaranja otpada trebali su biti doneseni do kraja 2016., ali to još uvijek nije slučaj. Potrebni su i planovi za poboljšanje upravljanja i provedbe propisa kako bi se nacionalna sredstva i sredstva EU-a usmjeravala na ostvarivanje standarda EU-a u području zaštite okoliša.

               (23)Učinkovita javna nabava ključni je čimbenik za ostvarivanje strateških ciljeva i rješavanje najvažnijih izazova u Rumunjskoj, među ostalim učinkovita javna potrošnja, modernizacija javne uprave, suzbijanje korupcije te poticanje inovativnosti i održivog i uključivog rasta. Ona je bitna i zbog povjerenja građana u javne vlasti i demokraciju. Rumunjska je nedavno poduzela mjere za provedbu strategije i akcijskog plana javne nabave. U okviru daljnjeg djelovanja nakon donošenja zakona o javnoj nabavi u svibnju 2016. krajem 2016. doneseno je provedbeno zakonodavstvo, a nacionalnim planom za javnu nabavu predviđeno je sprječavanje i suzbijanje korupcije. Međutim, još uvijek nedostaje nekoliko ključnih mjera navedenih u strategiji, primjerice pojačane kontrole i druge mjere suzbijanja korupcije, uvođenje e-nabave te osposobljavanje službenika u području javne nabave.

               (24)Više od 45 % rumunjskog stanovništva živi u ruralnim područjima, koja u odnosu na gradska daleko zaostaju u pogledu zapošljavanja i obrazovanja, pristupa uslugama i infrastrukturi te materijalne dobrobiti. Rumunjska je kao odgovor na preporuku da poboljša pristup sveobuhvatnim javnim uslugama, poveća osnovnu infrastrukturu i potakne gospodarsku diversifikaciju 2016. donijela sveobuhvatan skup mjera o ruralnom razvoju, modernizaciji malih poljoprivrednih gospodarstava, potpori nepoljoprivrednim MSP-ovima, ulaganjima u infrastrukturu, među ostalim u socijalne službe i obrazovanje, te formalizaciju zapošljavanja. Njihov će dugoročni uspjeh ovisiti o sposobnosti da se pilot-programi provedu u većem opsegu te učinkovito usmjere i apsorbiraju dostupna sredstva EU-a.

               (25)Poduzeća u državnom vlasništvu imaju važnu ulogu u gospodarstvu, a posebno u ključnim infrastrukturnim sektorima. Slabosti u upravljanju poduzećima u državnom vlasništvu uzrokuju njihovu slabiju profitabilnost u odnosu na usporediva poduzeća u privatnom vlasništvu, što ima negativne posljedice za javne financije. Rumunjska je kao odgovor na preporuku ostvarila znatan napredak u području upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu. Podzakonski akti uz glavni zakon o upravljanju poduzećima u državnom vlasništvu doneseno je kratkotrajnim postupkom u jesen 2016. Zakonodavni okvir u skladu je s dobrom međunarodnom praksom o transparentnosti imenovanja članova nadzornih odbora i uprava poduzeća u državnom vlasništvu, a Ministarstvu financija daje konkretne ovlasti praćenja i provedbe. Provedene su i aktivnosti podizanje svijesti o novim pravilima među lokalnim tijelima vlasti, a objavljeni su i proračunski podaci o poduzećima u državnom vlasništvu. Međutim, kašnjenja pri imenovanju profesionalnih upravitelja izazivaju zabrinutost u pogledu daljnje provedbe.

               (26)Na konkurentnost Rumunjske negativno utječu slabosti netroškovne konkurentnosti i strukturne prepreke prelasku na gospodarstvo s većom dodanom vrijednošću, primjerice složeni administrativni postupci. Rumunjska je kao odgovor na preporuku iz 2016. donijela nekoliko zakonodavnih akata za pojednostavnjenje administrativnih postupaka i olakšavanje odnosa između građana i javne uprave, premda su ograničeni na mali broj postupaka.

               (27)Korupcija je i dalje prisutna na svim razinama i prepreka je poslovanju. Rumunjska je ostvarila znatan napredak u većem dijelu reforme pravosudnog sustava i rješavanju korupcije na visokoj razini. Međutim, potrebno je provesti ključne korake kojima bi se riješile zabrinutosti u tim područjima, a reforme postale održive i nepovratne. Ostvaren je određeni napredak u pogledu daljnjih mjera za sprječavanje i suzbijanje korupcije, posebno na razini lokalne uprave, ali i dalje su prisutni ozbiljni za učinkovitu provedbu nacionalne antikorupcijske strategije donesene 2016. Potrebni su i napori u pogledu poštovanja neovisnosti sudstva u javnom životu Rumunjske, dovršetka reformi kaznenih i građanskih zakona te osiguranja učinkovitog izvršenja odluka suda. Rumunjska u okviru mehanizma suradnje i provjere dobiva preporuke u područjima reforme pravosuđa i borbe protiv korupcije. Ta područja stoga nisu obuhvaćena preporukama za Rumunjsku.

               (28)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Rumunjske i objavila je u izvješću za tu zemlju za 2017. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Rumunjskoj u proteklim godinama. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Rumunjskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja u EU-u na način da se na razini EU-a pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (29)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje
                  11
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

               PREPORUČUJE da Rumunjska 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.U 2017. osigurati usklađenost s Preporukom Vijeća od [XX] radi ispravljanja znatnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. U 2018. nastaviti s provedbom fiskalne politike u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, što znači da bi u 2018. trebala ostvariti velik fiskalni napor. Osigurati potpunu primjenu fiskalnog okvira. Ojačati poreznu disciplinu i ubiranje poreza. Suzbijati neprijavljeni rad, među ostalim i osiguranjem sustavne primjene integriranih kontrola.

               2.Ojačati ciljane politike aktivacije i integriranih javnih usluga usmjerene na osobe koje su najudaljenije od tržišta rada. Donijeti propise o izjednačavanju dobi za umirovljenje za muškarce i žene. Utvrditi transparentni mehanizam za određivanje minimalne plaće u suradnji sa socijalnim partnerima. Poboljšati dostupnost redovnog obrazovanja, osobito za Rome te djecu u ruralnim područjima. U zdravstvu bolesnike preusmjeriti na izvanbolničku zdravstvenu skrb i suzbijati neformalna plaćanja.

               3.Donijeti zakonodavstvo kojim će se na temelju objektivnih kriterija osigurati profesionalna i neovisna javna služba. Ojačati određivanje prioriteta i pripremu u pogledu projekata javnih ulaganja. Osigurati pravodobnu, potpunu i održivu provedbu strategije nacionalne javne nabave.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 522 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 i P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 88 final.

                     (7)
                  Članak 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006, SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala  koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom

                     (10)
                  Neto državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok su jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani netirane.

                     (11)
                  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.5.2016.
            COM(2016) 322 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Belgije za 2016.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Belgije za 2016.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Belgije za 2016.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Belgije za 2016.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta
                  4
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2016. Prioritete godišnjeg pregleda rasta odobrilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  5
               , u kojem Belgiju smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja
                  6
               . Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 18. i 19. veljače 2016., a Vijeće donijelo 8. ožujka 2016. Kao zemlja čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Belgija bi trebala osigurati punu i pravovremenu provedbu tih preporuka.

               (2)Izvješće za Belgiju za 2016.
                  7
                objavljeno je 26. veljače 2016. Njime je ocijenjen napredak Belgije u odnosu na preporuke za Belgiju koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te je uključivao detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 8. ožujka 2016. predstavila rezultate detaljnog preispitivanja
                  8
               . U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Belgiji ne postoje makroekonomske neravnoteže. Slabiji vanjski rezultati u kombinaciji s visokom javnom zaduženosti mogli bi predstavljati rizike u budućnosti. Međutim, nedavna kretanja upućuju na poboljšanje konkurentnosti. Korektivne mjere, uključujući ograničavanje plaća i smanjenje doprinosa za socijalno osiguranje, dovele su do usporavanja rasta cijene rada. Javni dug se ne smanjuje, ali čini se da su kratkoročni rizici ograničeni.

               (3)Belgija je 29. travnja 2016. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2016. i svoj program stabilnosti za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)Pri planiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako je potrebna potpora pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i povezanih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje
                  9
               .

               (5)U programu stabilnosti za 2016. upućuje se na znatan učinak iznimnog priljeva izbjeglica u 2015. i 2016. i iznimnih sigurnosnih mjera u 2016. na proračun te pružaju odgovarajući dokazi o opsegu i prirodi tih dodatnih proračunskih troškova. Prema Komisiji prihvatljivi dodatni rashodi za izbjeglice iznosili su 0,03 % BDP-a u 2015., dok je učinak povećanja u 2016. procijenjen na 0,17 % BDP-a za rashode povezane s izbjeglicama te 0,12 % BDP-a za sigurnosne mjere. Odredbama iz članka 5. stavka 1. i članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 dozvoljava se uzimanje u obzir tih dodatnih rashoda jer su priljev izbjeglica te ozbiljnost terorističke prijetnje izvanredni događaji, a njihov je utjecaj na javne financije Belgije znatan te održivost ne bi bila ugrožena ako se dopusti privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju. Stoga, kako bi se u obzir uzeli dodatni troškovi povezani s izbjeglicama, smanjena je potrebna prilagodba prema srednjoročnom proračunskom cilju za 2015. U pogledu 2016., konačna će se ocjena, uključujući prihvatljive iznose, izraditi u proljeće 2017. na temelju zabilježenih podataka koje su dostavila belgijska nadležna tijela.

               (6)Na Belgiju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo o dugu. Komisija je 18. svibnja 2016. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. UFEU-a jer Belgija nije ostvarila dovoljan napredak prema usklađenosti s pravilom o dugu u 2015. U analizi je zaključeno da bi se trebalo smatrati da je kriterij duga ispunjen. Vlada u svojem programu stabilnosti za 2016. planira postupno poboljšanje ukupnog salda s deficita od 2,6 % BDP-a u 2015. na -0,2 % BDP-a u 2019. Očekuje se da će se revidirani srednjoročni proračunski cilj, odnosno uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu, ostvariti do 2018. Međutim ponovno izračunani
                  10
                strukturni saldo još uvijek upućuje na strukturni deficit od 0,4 % BDP-a u 2018. Prema programu stabilnosti očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti vrhunac od 106,2 % BDP-a u 2016. te da će pasti na 99,6 % BDP-a u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije uvjerljiv je. Međutim, mjere potrebne za podupiranje planiranog ciljnog deficita od 2017. nadalje nisu dovoljno određene. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2016. postoji rizik od znatnog odstupanja od preporučene prilagodbe u 2016. te, ne bude li promjene u politikama, u 2016. i 2017. uzetima zajedno. Kad bi se iz procjene isključio učinak iznimnog priljeva izbjeglica i iznimnih sigurnosnih mjera na proračun, predviđeno odstupanje u 2016. više ne bi bilo relevantno. Predviđa se da Belgija neće ispuniti zahtjeve prijelaznog pravila o dugu u 2016., a nakon završetka prijelaznog razdoblja i referentno mjerilo za smanjenje duga u 2017. Vijeće na temelju ocjene programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2016. smatra da postoji rizik da Belgija neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će za osiguravanje njihova ispunjivanja u 2016. i 2017. biti potrebne dodatne mjere.

               (7)Uz visoku javnu zaduženost prisutni su slabi rezultati u području izvoza i konkurentnosti. Kao što pokazuju gubici udjela na svjetskom tržištu, vanjski rezultati pogoršali su se od 2000., a njihovo je stanje dodatno pogoršano činjenicom da je izvoz uglavnom usmjeren na manje dinamična tržišta. Iako je proteklih godina zaustavljen negativan trend u udjelima tržišta, akumulirani gubici i dalje su vrlo veliki. Specijalizacija u segmentima tržišta koji su više izloženi cjenovnom natjecanju također ograničava kapacitet izvoza Belgije. To je osobito teško pomiriti s visokim troškovima rada u toj zemlji. Jedinični troškovi rada brzo su porasli zbog sporog rasta produktivnosti i, osobito, brzog rasta plaća. Rast plaća može se pripisati određenim značajkama sustava određivanja plaća. S jedne strane, neprestano su se utvrđivale previsoke marže za realan rast plaća. S druge strane, inflacija je neprestano bila iznad očekivane i iznad inflacije u susjednim zemljama. Uzrok strukturne razlike u ključnim stopama inflacije između Belgije i susjednih zemalja uglavnom su veći rast cijena usluga i neoptimalno funkcioniranje maloprodajnog tržišta. Općom praksom automatske indeksacije plaća ta se inflacija prenijela na rast plaća. Ti su čimbenici zajedno narušili učinkovitost visoko koordiniranog sustava određivanja plaća. Kako bi zaustavili pad konkurentnosti i njegov negativan učinak na izvozne rezultate i zaposlenost, belgijska su nadležna tijela proteklih godina intervenirala u postupku određivanja plaća. Nametnute su mjere za ograničavanje plaća, uključujući ograničenja realnog rasta plaća i obustavu programâ indeksacije plaća. Osim toga, uvedeno je smanjenje doprinosa za socijalno osiguranje. Međutim, kako bi se osiguralo trajno ispravljanje neravnoteža, potrebne su strukturne reforme okvira za određivanje plaća u skladu s preporukama Vijeća iz proteklih godina. Iako vlada planira izmjenu Zakona za promicanje zaposlenosti i preventivnu zaštitu konkurentnosti (Loi relative à la promotion de l’emploi et à la sauvegarde préventive de la compétitivité, „Zakon iz 1996”) u kojem je navedena osnova na temelju koje socijalni partneri svake dvije godine određuju „normu za plaće”, dosad nije ostvaren velik napredak. Osiguravanjem formalnije povezanosti plaća i produktivnosti omogućilo bi se zadržavanje nedavnih dobitaka i spriječila ponovna pojava prijašnjih problema.

               (8)Ostvaren je određeni napredak u sveukupnom funkcioniranju tržišta rada. Poticaji na rad pojačani su mjerama za smanjenje poreznog klina i promjenama u sustavu naknade za nezaposlenost. Međutim, znatne razlike u zaposlenosti među posebnim skupinama stanovništva i dalje dovode do kroničnog nedostatka iskorištenosti radne snage, osobito među niskokvalificiranim radnicima, mladim i starijim osobama te osobama migrantskog podrijetla. Osim toga, zbog graničnih poreznih stopa prilikom ulaska ili ponovnog ulaska na tržište rada dolazi do neaktivnosti i zamki niske plaće kod osoba koje ostvaruju drugi dohodak u kućanstvu te posebnih vrsta kućanstava kao što su samci i samohrani roditelji. Stoga je važno prilagoditi i provoditi politike čiji je cilj potaknuti prijelaz iz neaktivnosti ili nezaposlenosti u zaposlenost. Nejednakosti u obrazovanju povezane sa socioekonomskim stanjem među najvišima su u EU-u te se lošim obrazovnim rezultatima djelomično mogu objasniti uočeni slabi rezultati osoba s migrantskim podrijetlom ili niskokvalificiranih mladih osoba. Reforme obrazovanja koje se trenutačno uvode osobito su osmišljene za rješavanje problema ranog napuštanja škole te skrbi o djeci predškolske dobi i njihova obrazovanja. Njima se želi i unaprijediti kvaliteta i važnost sustava strukovnog obrazovanja. Tim bi se reformama mogao omogućiti lakši prijelaz na gospodarstvo temeljeno na znanju i koje je sve više usmjereno na usluge te smanjiti neusklađenost ponuđenih i traženih vještina te trajni manjak radne snage u određenim zanimanjima. Osim toga, zbog vrlo niskih stopa aktivnosti i zaposlenosti starijih radnika potrebne su politike za promicanje aktivnog starenja i podupiranje potražnje na tržištu rada za starijim radnicima. Konačno, postoje opravdani razlozi i za dodatne porezne mjere za olakšavanje porasta zaposlenosti.

               (9)Još uvijek postoji znatan prostor za poboljšanje netroškovne dimenzije vanjske konkurentnosti. Kako bi se očuvala i povećala postojeća razina socijalne skrbi, potrebno je staviti veći naglasak na povećanje produktivnosti i ulaganje u kapital koji se temelji na znanju. Zato je potrebno stalno stavljati naglasak na proizvode i povezane usluge na višem položaju u vrijednosnom lancu na temelju boljih rezultata u inovacijama te primjenom rezultata istraživanja i razvoja. Unatoč svojem visokokvalitetnom javnom istraživačkom sustavu Belgija ima relativno mali broj brzorastućih poduzeća u inovativnim sektorima. Osim toga, poslovnu klimu sputavaju administrativna i regulatorna opterećenja koja onemogućuju stvaranje i širenje trgovačkih društava. Zahtjevi u pogledu vlasničke strukture i ograničenja prava na glasovanje, pravnog oblika i multidisciplinarnih aktivnosti usporavaju dinamiku tržišta za poslovne usluge. Operativna ograničenja i ograničenja u pogledu mjesta poslovnog nastana trgovaca na malo imaju isti učinak u sektoru maloprodaje. Osim toga, postoje nedostaci u učinkovitosti pravosudnog sustava u kojem su slabo prisutne informacijske i komunikacijske tehnologije. Zajedno ti čimbenici čine znatne prepreke privatnom ulaganju. Nedovoljno kvalitetna infrastruktura i dugi zastoji također onemogućuju rast produktivnosti i ulaganja. U prometnoj mreži postoji najkritičniji investicijski jaz. Zahvaljujući zemljopisnom položaju Belgije i prisutnosti međunarodnih organizacija ta je zemlja privukla mnoge distribucijske centre, logističke baze i međunarodna sjedišta raznih društava. Međutim, postoji sve veći problem zagušenja prometa u najprometnijim satima, što umanjuje privlačnost te zemlje za strane ulagače te dovodi do velikih gospodarskih troškova i troškova u pogledu okoliša. Isto tako, očekuje se da Belgija neće ispuniti svoj cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2020., a toj zemlji postoje i ozbiljni problemi onečišćenja zraka. Uzevši u obzir visoku koncentraciju gospodarske aktivnosti u okolici glavnoga grada i luka najhitniji su izazovi unapređenje osnovne infrastrukture željezničkog i cestovnog prometa te rješavanje nepostojećih veza između glavnih gospodarskih čvorišta. Istovremeno je važno riješiti problem zagušenosti u najprometnijim satima poboljšanjem usluga javnog prijevoza, optimiziranjem upravljanja prometom i uklanjanjem narušavanja tržišta i nepovoljnih poreznih poticaja, kao što je povlašteni tretman poslovnih automobila.

               (10)Postoji i izazov u pogledu prikladnosti domaće proizvodnje energije i općenite sigurnosti opskrbe. Suočena s više prekida u radu, sve starija belgijska nuklearna postrojenja postala su nepouzdani izvori energije, a višekratno mijenjanje rasporeda za postupno napuštanje sustava nuklearnih elektrana stvorilo je klimu koja ne pogoduje donošenju odluka o dugoročnom ulaganju. To se održava u većem uvozu energije i sve slabijoj sigurnosti opskrbe. Iako su se kratkoročni rizici opskrbe smanjili, još postoji znatna potreba za dugoročnijim ulaganjem. Uz znatan novi kapacitet domaće proizvodnje i daljnje povećanje međusobne povezanosti potrebno je razviti pametne mreže kako bi se razvilo upravljanje potražnjom. Uzevši u obzir dugačak rok za velike projekte u energetskom sektoru i veliku potrebu za zamjenskim kapacitetom u tijeku sljedećih deset godina, bit će potrebno brzo djelovati, osobito u obliku odgovarajućeg pravnog okvira kojim se promiče povećanje kapaciteta proizvodnje.

               (11)Belgija je ostvarila određeni napredak u reformiranju poreznog sustava, osobito preusmjeravanjem oporezivanja s rada na druge porezne osnovice, čime će se postupno smanjiti porezni klin na rad. Smanjenjem oporezivanja osobnog dohotka i doprinosa poslodavaca za socijalno osiguranje također će se pomoći u premošćivanju jaza. Ipak, porezni sustav i dalje je složen, a porezne osnovice narušene su posebnim oslobođenjima, olakšicama i smanjenim stopama. Neki od tih postupaka dovode do gubitka prihoda, gospodarskih poremećaja i velikog administrativnog opterećenja. Osim toga, čini se da preusmjeravanje poreza nije bez posljedica u pogledu proračuna. Postoji još znatan prostor za poboljšanje poreznog sustava daljnjim proširenjem poreznih osnovica, čime bi se omogućile niže zakonske stope i smanjili poremećaji. Postoji i znatan potencijal za „zeleno” preusmjeravanje poreza koje proizlazi, među ostalim, iz povlaštenog poreznog tretmana poslovnih automobila i kartica za gorivo, koji doprinose onečišćenju, zagušenju prometa i emisijama stakleničkih plinova.

               (12)Belgija je proteklih godina ostvarila važan napredak u reformiranju svojeg mirovinskog sustava. Zakonom od 10. kolovoza 2015. o povećanju dobi za umirovljenje, uvjetima za prijevremeno umirovljenje i minimalnoj dobi za obiteljske mirovine utvrđeni su novi kriteriji za minimalnu dob i trajanje radnog vijeka za uobičajene mirovine. Međutim, čak i nakon nedavnih reformi predviđeno povećanje udjela rashoda za mirovine i dalje je vrlo veliko. Automatskom vezom s promjenama u očekivanom životnom vijeku, kao što se prije predlagalo, smanjili bi se srednjoročni i dugoročni rizici za održivost. Vlada je u tom smislu najavila da namjerava uvesti mirovinski sustav na temelju bodova kojim bi se omogućili mehanizmi automatske prilagodbe kao odgovor na demografska kretanja. Ta će se pitanja i dalje pomno pratiti u okviru europskog semestra.

               (13)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Belgije i objavila je u izvješću za tu zemlju za 2016. Ocijenila je i program stabilnosti, nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Belgiji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Belgiji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time i jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja EU-om. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 3. u nastavku.

               (14)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje
                  11
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE Belgiji da u 2016. i 2017. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Ostvariti godišnju fiskalnu prilagodbu od najmanje 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2016. i 2017. Iskoristiti neočekivane prihode kako bi ubrzala smanjivanje udjela duga opće države. Usuglasiti se u pogledu provedive raspodjele fiskalnih ciljeva među svim državnim razinama. Pojednostavniti porezni sustav i ukinuti štetne porezne izdatke.

               2.Provesti planiranu izmjenu „Zakona iz 1996.” o konkurentnosti i zapošljavanju u dogovoru sa socijalnim partnerima. Osigurati da razvoj plaća prati produktivnost. Osigurati učinkovitost politika aktivacije tržišta rada. Nastaviti s reformama obrazovanja i strukovnog osposobljavanja i podupirati osposobljavanje, osobito osoba s migrantskim podrijetlom.

               3.Povećati kapacitet za inovacije, osobito poticanjem ulaganja u kapital temeljen na znanju. Povećati tržišno natjecanje u sektoru poslovnih usluga i sektoru maloprodaje ukidanjem neopravdanih operativnih ograničenja i ograničenja u pogledu poslovnog nastana. Riješiti manjak ulaganja u prometnu infrastrukturu i kapacitet proizvodnje energije.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 322 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 i P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 71 final.

                     (8)
                  COM(2016) 95 final.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Strukturni saldo, prema novom izračunu Komisije, na temelju informacija u programu stabilnosti, prema usuglašenoj metodologiji.

                     (11)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.5.2016.
            COM(2016) 336 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2016.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Luksemburga za 2016.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2016.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Luksemburga za 2016.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta
                  4
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2016. Prioritete godišnjeg pregleda rasta odobrilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  5
               , u kojem se Luksemburg ne smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja
                  6
               . Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 18. i 19. veljače 2016., a Vijeće donijelo 8. ožujka 2016. Kao zemlja čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Luksemburg bi trebao osigurati punu i pravovremenu provedbu tih preporuka.

               (2)Izvješće za Luksemburg
                  7
                objavljeno je 26. veljače 2016. Njime je ocijenjen napredak Luksemburga u odnosu na preporuke za Luksemburg koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak te zemlje u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Luksemburg je 29. travnja 2016. dostavio svoj nacionalni program reformi za 2016. i svoj program stabilnosti za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)Pri planiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i povezanih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje
                  8
               .

               (5)Luksemburg je trenutačno obuhvaćen preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem programu stabilnosti za 2016. planira postići uravnoteženi proračun u 2017., a nakon toga male suficite te doseći 0,4 % BDP-a do 2020. Tijekom programskog razdoblja i dalje će se ispunjavati srednjoročni proračunski cilj. Međutim u svojem programu stabilnosti za 2016. Luksemburg najavljuje da će se srednjoročni proračunski cilj izmijeniti, tj. strukturni suficit od 0,5 % BDP-a do 2016. prijeći će u strukturni deficit od 0,5 % BDP-a od 2017. Prema programu stabilnosti očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u postupno porasti na 23,5 % BDP-a u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije uvjerljiv je, uz iznimku 2017. i 2018., kada je povoljan. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2016. predviđa se da će se strukturni suficit smanjiti na 1,4 % BDP-a u 2016., a potom na 0,3 % BDP-a u 2017. te će tako ostati iznad razine srednjoročnog proračunskog cilja. Moguća buduća odstupanja ocjenjivala bi se u odnosu na zahtjev za održavanje strukturnog salda na razini srednjoročnog proračunskog cilja uzimajući u obzir potrebu za osiguravanjem dugoročne održivosti javnih financija, posebno u području mirovina. Na temelju ocjene programa stabilnosti te uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2016., Vijeće smatra da se očekuje da će Luksemburg ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (6)Luksemburška nadležna tijela najavila su glavne pravce sveobuhvatne porezne reforme koja bi trebala stupiti na snagu u 2017. Reformom se predviđaju izmjene uglavnom u području izravnog oporezivanja za pojedince i društva. Njome se želi postupno smanjiti stopa poreza na dobit poduzeća (u cilju povećanja konkurentnosti) i povećati progresivnost poreza na osobni dohodak (u cilju povećanja pravednosti). Istovremeno se povećanjem određenih poreznih izdataka, posebno u pogledu stanovanja, može izazvati rizik od smanjenja porezne osnovice. Određena međunarodna kretanja također mogu utjecati na strukturu luksemburškog poreznog sustava te upućivati na slabost barem jednog dijela fiskalnih prihoda. U cilju osiguranja predvidivosti trebalo bi dodatno proširiti poreznu osnovicu, osobito ponovnim razmatranjem trenutačno niskog poreza na nekretnine i većim iskorištavanjem alternativnih izvora, uključujući porez u području okoliša. U tom pogledu ukidanjem rubrike intelektualnog vlasništva omogućuje se proširenje porezne osnovice poduzeća. Donošenje i provedba poreznih reformi i dalje će se pomno pratiti u okviru europskog semestra.

               (7)Luksemburška nadležna tijela nastoje diversificirati gospodarstvo uzimajući pritom u obzir rizike povezane s velikom ovisnošću o financijskom sektoru. S obzirom na visoku razinu troškova rada u zemlji djelatnosti s višom dodanom vrijednošću pružaju potencijal za poticanje alternativnih izvora rasta. Stoga uspješna diversifikacija gospodarstva Luksemburga uvelike ovisi o onim sektorima koji su manje osjetljivi na razine troška rada. Oni se uglavnom temelje na istraživanju i inovacijama, koje karakterizira izrazita usmjerenost na tehnologiju i znanja. Daljnjim bi se proširenjem već sada uspješnog sektora nefinancijskih usluga moglo pridonijeti diversifikaciji gospodarstva. Smanjenjem ili uklanjanjem postojećih prepreka ulaganju i inovacijama koje ograničavaju gospodarski razvoj oslobodio bi se potencijal za inovacije i pridonijelo diversifikaciji. Dok su javna ulaganja iznad prosjeka u europodručju, privatna ulaganja podbacuju. Održavanje visoke razine ulaganja nužno je za očuvanje izgleda za rast. Analiza u izvješću za Luksemburg pokazuje da je riječ o zemlji s najstrožim propisima u EU-u u području poslovnih usluga i osnivanja maloprodajnih poduzeća. Glavna se ograničenja odnose na zahtjeve u pogledu vlasničke strukture, prava glasa i multidisciplinarnih ograničenja u sektoru poslovnih usluga te operativne zahtjeve i zahtjeve u pogledu osnivanja poduzeća u maloprodajnom sektoru.

               (8)Stalno povećanje cijena nekretnina tijekom proteklih desetljeća, zajedno s predviđenom snažnom dinamikom stanovništva i zaposlenosti u idućim godinama, moglo bi postati prepreka planiranom porastu stanovništva i radne snage. Ta je perspektiva još izglednija s obzirom na to da gospodarstvo uvelike ovisi o doprinosu visokokvalificiranih radnika iz susjednih zemalja, koji čine oko jednu trećinu ukupnog broja zaposlenih. Na dinamiku cijena stambenih nekretnina utječe neujednačenost potražnje i ponude, posebno manjak dostupnog i povoljnog stambenog prostora. Nedovoljna dostupnost zemljišta za novogradnju i neoptimalno administrativno uređenje u pogledu postupaka izdavanja građevinskih dozvola prepreka su fleksibilnosti stambene ponude. S obzirom na krutu stambenu ponudu vjerojatno će se i velik dio poreznih subvencija raspoloživ u okviru postojećih politika kapitalizirati u okviru cijene nekretnina. Mogli bi se povećati i napori za pružanje socijalnog stambenog prostora po povoljnim cijenama. Trenutačno stanje na tržištu nekretnina ne samo da odvraća kućanstva od nastana u Luksemburgu nego i povećava problem prometne preopterećenosti i onečišćenja. I nove demografske projekcije iz izvješća o starenju stanovništva za 2015. upućuju na nužnost uklanjanja uskih grla ulaganjima u području prometa i stanovanja te bi se one trebale prenijeti i u četiri nadolazeća sektorska plana za stambene nekretnine, prijevoz, zone gospodarske aktivnosti i zeleni krajobraz.

               (9)Postignuća ekonomske diversifikacije mogla bi ograničiti činjenica da kretanja plaća u nekim sektorima nisu u skladu s kretanjima u pogledu produktivnosti. To dodatno ograničava sektore koji se mogu ciljati, većinom na one s visokom dodanom vrijednošću. Tijekom zadnjeg desetljeća jedinični troškovi rada u Luksemburgu povećavali su se brže nego u većini država članica europodručja. Sveobuhvatnom automatskom indeksacijom plaća pridonosi se ograničavanju razlika u plaćama među sektorima i može se spriječiti uzimanje u obzir razlika u produktivnosti. Međutim produljeno trajanje okruženja niske inflacije odgodilo je pokretanje automatske prilagodbe plaća te je pridonijelo umjerenim kretanjima plaća. Usporedno sa slabim kretanjima plaća i nestabilnošću proizvodnje gubitci zbog troškovne konkurentnosti smanjili su se. U tom je kontekstu praćenje kretanja plaća opravdano.

               (10)Obveze povezane sa starošću i dalje predstavljaju dogoročan rizik, posebno u pogledu troškova mirovina. U pogledu premošćivanja jaza između zakonske i stvarne dobi za umirovljenje s pomoću ograničavanja ranog umirovljenja Luksemburg je ostvario ograničen napredak. U srpnju 2015. u parlamentu je predstavljen nacrt zakona kojim se mijenjaju pravila povezana s ranim umirovljenjem. Međutim, premda je jedan program ukinut, uvjeti prihvatljivosti za druge predmirovinske programe ublaženi su. Nadalje, zakon o reklasifikaciji radnika s radnim invaliditetom donesen je u srpnju 2015. i provodi se od 1. siječnja 2016. Zakonom su se povećale mogućnosti za radnike s radnim invaliditetom da ostanu na tržištu rada, što podrazumijeva smanjenje broja ljudi koji ulaze u program ranog umirovljenja. Rano umirovljenje i dalje je raširena pojava, a poticaji za dulji radni vijek ograničeni su. Još uvijek nema prave strategije u pogledu dobne politike kojom bi se zadržali stariji radnici te bi im se omogućili poticaji i vještine u cilju njihova vraćanja na posao. O paktu kojim se želi potaknuti poduzeća s više od 150 zaposlenika da zadrže starije radnike još se uvijek raspravlja u parlamentu.

               (11)U skladu s mirovinskom reformom iz 2012. praćenje i ocjenjivanje održivosti mirovinskog sustava trebalo bi provoditi svakih pet godina od donošenja reforme. Vlada je potvrdila svoju namjeru da provede ocjenjivanje u 2016., a ne u 2017., kako je prvotno planirano, te je uspostavila mirovinsku radnu skupinu zaduženu za provedbu tog ocjenjivanja. Nije zabilježen napredak u usklađivanju zakonske dobi za umirovljenje sa životnim vijekom, kako je prethodno preporučilo Vijeće. Luksemburg se ističe kao jedina država članica u kojoj nije predviđeno nikakvo daljnje povećanje zakonske dobi za umirovljenje i dobi za rano umirovljenje za razdoblje 2013. – 2060. U Izvješću o starenju stanovništva iz 2015. predviđeno povećanje rashoda povezanih s dobi smanjeno je, ali se revizija, s obzirom na to da nisu donesene nikakve nove reforme, gotovo isključivo objašnjava povoljnijim demografskim projekcijama. Čak i nakon revizije očekivano povećanje rashoda za mirovine i dalje je najviše u EU-u. Nadalje, Luksemburg će se suočiti s rizicima u pogledu očekivanog povećanja rashoda povezanih s dugotrajnom skrbi, koji su, mjereno udjelom u BDP-u, jedni od najvećih u odnosu na sve države članice. To je pak posljedica najvišeg očekivanog povećanja udjela stanovništva koje ovisi o državnom financiranju do 2060. u EU-u. Kako bi se osigurala dugoročna održivost osiguranja za dugotrajnu skrb, proveden je pripremni rad na reformi.

               (12)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Luksemburga, koju je objavila u izvješću za Luksemburg za 2016. Ocijenila je i program stabilnosti, nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Luksemburgu prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Luksemburgu nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time i jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja EU-om. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. i 2. u nastavku.

               (13)Vijeće je s obzirom na tu ocjenu ispitalo program stabilnosti i njegovo je mišljenje
                  9
                da se očekuje da će Luksemburg biti usklađen s Paktom o stabilnosti i rastu.

               PREPORUČUJE Luksemburgu da u 2016. i 2017. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.Osigurati dugoročnu održivost javnih mirovina daljnjim ograničavanjem ranog umirovljenja s pomoću usklađivanja zakonske dobi umirovljenja sa životnim vijekom i povećanja poticaja za dulji radni vijek.

               2.Ukloniti prepreke ulaganjima i inovacijama koje ograničavaju gospodarski razvoj u sektoru poslovnih usluga. Riješiti pitanje uskih grla koja otežavaju stambena ulaganja.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 336 final

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 i P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final

                     (5)
                  COM(2015) 691 final

                     (6)
                  COM(2015) 692 final

                     (7)
                  SWD(2016) 84 final

                     (8)
                  COM(2014) 494 final

                     (9)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.5.2015.
            COM(2015) 262 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Italije za 2015.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Italije za 2015.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Italije za 2015.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Italije za 2015.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) Europskog parlamenta i Vijeća br. 1176/2011 od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i konkurentnosti.

               (2)Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica. One zajedno čine „integrirane smjernice” i države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku o Nacionalnom programu reformi Italije za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Italije za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014. u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013
                  5
                dostavila mišljenje o nacrtu proračunskog plana Italije za 2015.
                  6
               .

               (4)Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta
                  7
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2015. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  8
               , u kojem Italiju smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, ubrzanje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Italiju za 2015.
                  9
               . Njime je ocijenjen napredak Italije u vezi s preporukama po državama članicama donesenima 8. srpnja 2014. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Italiji postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje u području politika i posebno praćenje. Osobito je važno riješiti glavni uzrok trajno niske produktivnosti rada i slabe konkurentnosti te početi smanjivati državni dug. Osobito je potrebno poduzeti mjere kako bi se smanjio rizik od štetnih posljedica za talijansko gospodarstvo te zbog veličine Italije i za cijelu ekonomsku i monetarnu uniju.

               (7)Italija je 28. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. te Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (8)Na Italiju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu i prijelazno pravilo o dugu u razdoblju 2013. – 2015. Komisija je u skladu s člankom 126. stavkom 3. UFEU-a 27. veljače 2015. objavila izvješće jer se nije očekivalo da će Italija ostvariti dovoljan napredak prema usklađenosti s pravilom o dugu u razdoblju 2014. – 2015. U analizi je zaključeno da bi se tada trebalo smatrati da je kriterij duga ispunjen.

               (9)Talijanski ustavni sud proglasio je 30. travnja 2015., nakon krajnjeg roka za proljetnu ekonomsku prognozu, privremenu neindeksaciju većih mirovina u razdoblju 2012. – 2013. neustavnom. Pravi učinak te presude na proračun ovisit će o tome na koji će je način talijanska vlada provesti, što još nije utvrđeno. S obzirom na te nove informacije možda će u kasnijoj fazi biti potrebna objava izvješća u skladu s člankom 126. stavkom 3. UFEU-a. Zbog nedostatka tog novog elementa i u očekivanju dodatnih objašnjenja zaključci iz izvješća iz veljače u ovoj se fazi i dalje mogu smatrati uvelike valjanima.

               (10)U svojem Programu stabilnosti za 2015. Italija je zatražila privremeno odstupanje od 0,4 postotna boda BDP-a od potrebnog kretanja prilagodbe prema srednjoročnom cilju u 2016. kako bi uzela u obzir velike strukturne reforme s pozitivnim učinkom na dugoročnu održivost javnih financija. Detalji o tim reformama utvrđeni su u Nacionalnom programu reformi Italije za 2015. Područja reformi iznesenih u programu kojima se utječe na održivost javnih financija uključuju sljedeće: i. javnu upravu i pojednostavnjenje; ii. tržišta proizvoda i usluga; iii. tržište rada; iv. građansko pravosuđe; v. obrazovanje; vi. preusmjeravanje poreznog opterećenja; i vii. reviziju potrošnje kao mjeru financiranja. Nadležna tijela procjenjuju da će učinak reformi na realni BDP iznositi 1,8 postotnih bodova do 2020., što djeluje uvjerljivo. Ako se provedu u potpunosti i pravovremeno, te će reforme imati pozitivan učinak na održivost javnih financija. To je uvjetovano time da talijanska vlada 2015. poduzme potrebne mjere kako bi primjereno nadoknadila trajni učinak prethodno navedene presude ustavnog suda kako bi osigurala sljedeće: i. da se na Italiju nastavi primjenjivati preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu; ii. da se očuva odgovarajuća granica sigurnosti s obzirom na referentnu vrijednost iz Ugovora; i iii. da se ostvari srednjoročni cilj u roku četverogodišnjeg okvira Programa stabilnosti. Trenutačno se ocjenjuje da Italija ispunjuje uvjete za privremeno odstupanje 2016. ako primjereno provede dogovorene reforme, što će se pratiti u okviru europskog semestra.

               (11)U Programu stabilnosti za 2015. planira se postupno poboljšanje ukupnog deficita, koje će iznositi 2,6 % BDP-a u 2015. te dodatnih 1,8 % BDP-a u 2018. Prema svojem Programu stabilnosti za 2015. vlada namjerava ostvariti srednjoročni cilj, odnosno uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu, do 2017. Međutim, prema ponovno izračunanom strukturnom saldu
                  10
                predviđa se ostvarivanje srednjoročnog cilja 2018. Ostvarivanje srednjoročnog cilja do 2017. čini se primjereno ako se uzmu u obzir primjena klauzule o strukturnoj reformi i obveze iz Programa stabilnosti za 2015.

               (12)Predviđa se da će udio državnog duga u BDP-u dostići vrhunac u 2015. i iznositi 132,5 % BDP-a te postupno pasti na 120,0 % u 2019. Makroekonomski je scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja uvjerljiv. Vlada tek mora odrediti dodatna smanjenja rashoda kojima će se omogućiti izbjegavanje provedbe zakonski utvrđenog povećanja PDV-a 2016.

               (13)Italija bi trebala poboljšati strukturni saldo za 0,25 % BDP-a u 2015. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđena strukturna prilagodba prema ostvarenju srednjoročnog cilja od 0,3 % BDP-a u 2015. u skladu je s obvezama Italije u okviru preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu. Italija bi 2016. treba poboljšati svoj strukturni saldo za barem 0,1 % BDP-a uzimajući u obzir dopušteno odstupanje temeljeno na klauzuli o strukturnoj reformi. Međutim, uz pretpostavku da ne dođe do promjene politike Komisijina prognoza predviđa pogoršanje od 0,2 % BDP-a zbog čega postoji rizik od određenog odstupanja. Stoga će biti potrebne daljnje mjere. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015., Vijeće smatra da postoji rizik da Italija neće poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (14)Unatoč očekivanom doprinosu naporima za smanjenje duga, što je glavni izazov Italije, provedba ambicioznog programa privatizacije koji su predstavila talijanska nadležna tijela kasni u 2014.; kao posljedica toga prihodi od privatizacije u 2014. iznosili su 0,2 % BDP-a, što je manje od cilja od 0,7 % godišnje.

               (15)Prošle je godine Italija poduzela znatne mjere kako bi smanjila porezno opterećenje rada, koje je i dalje visoko. Broj i opseg poreznih izdataka, osobito smanjene stope PDV-a, i dalje su izrazito visoke. U području oporezivanja nekretnina ostvaren je tek spor napredak u reformi katastra u okviru koje je osobito potrebno revidirati zastarjele katastarske vrijednosti. Osim toga, revizija oporezivanja u području zaštite okoliša i ukidanje subvencija štetnih za okoliš i dalje se nisu provele. Italija je osnovala odbor za oporezivanje u području zaštite okoliša. Te razne dimenzije obuhvaćene su zakonom o davanju ovlasti u području porezne reforme, s čijom se provedbom kasni zbog nedostatka zakonodavnih uredbi. Unatoč mjerama u tom području učinkovitost poreznog sustava u Italiji ugrožena je i trajno niskom i skupom razinom porezne discipline te velikim utajama poreza (prema procjenama vlade to iznosi 91 milijardu EUR godišnje, odnosno 5,6 % BDP-a.) Vlada je predložila mjere za osiguravanje točnosti poreznih prijava koje bi sada trebale u potpunosti funkcionirati.

               (16)Poduzete su tek ograničene mjere u postizanju trajnog poboljšanja učinkovitosti i kvalitete javne potrošnje na svim razinama vlasti. Zakonski utvrđene proračunske uštede, uključujući regionalne i lokalne razine, manje su od predviđenih u Nacionalnom programu reformi za 2014. To što revizija potrošnje i dalje nije sastavni dio proračunskog postupka negativno utječe na cjelokupnu dugotrajnu učinkovitost mjera. Ozbiljni nedostaci i dalje utječu na upravljanje sredstvima EU-a, osobito u južnim regijama. U pripremi je nacionalni strateški plan za luke i logistiku, no poduzete su tek polovične mjere kako bi se unaprijedilo upravljanje lukama i njihova povezanost sa zaleđem.

               (17)Talijansku javnu upravu i dalje karakterizira izrazita neučinkovitost koja ima negativan utjecaj na poslovno okruženje i na sposobnost države da djelotvorno provede reforme. Poduzeti su i nastavljaju se poduzimati napori kako bi se poboljšao institucionalni okvir i cjelokupna kvaliteta javne uprave. Do kraja 2015. očekuje se ambiciozna reforma ustava, usmjerena prije svega na pojašnjavanje podjele nadležnosti među različitim razinama vlasti. U postupku je sveobuhvatna reforma javne uprave u području fluktuacije zaposlenika, mobilnosti i naknada. Premda su poduzete određene mjere za poticanje transparentnosti i ovlašćivanje nacionalnog nadležnog tijela za borbu protiv korupcije, nije provedena revizija zastare, koju i druge međunarodne organizacije smatraju stupom borbe protiv korupcije u Italiji. Proteklih su godina poduzete važne mjere za poboljšanje pravosuđa revizijom geografske strukture sudova i uspostavom specijaliziranih sudova te za smanjenje broja predmeta pred sudovima promicanjem izvansudskog rješavanja sporova. Trajanje postupaka i dalje je glavni problem, a rezultati provedenih reformi tek se očekuju.

               (18)Od kraja 2008. udio loših kredita u talijanskom bankarskom sektoru naglo je porastao, uglavnom u odnosu na izloženost banaka prema trgovačkim društvima. Dosad je stopa rješavanja imovine umanjene vrijednosti bila preniska, a njezina je prodaja i dalje ograničena. To djelomično proizlazi iz nedovoljne razvijenosti talijanskog tržišta duga trgovačkih društava pred bankrotom. Najnovijim zakonodavstvom rješavaju se nedostaci korporativnog upravljanja najvećim zadružnim bankama (banche popolari), no uloga zaklada i malih zadružnih banaka (banche di credito cooperativo) rješava se neobvezujućim i samoregulativnim sporazumima. Potrebno je daljnje restrukturiranje i konsolidacija talijanskog bankarskog sektora kako bi se poboljšala učinkovitost financijskog posredovanja i pružila podrška gospodarskom oporavku.

               (19)Zakon o davanju ovlasti u području reforme tržišta rada donesen je u prosincu 2014., ima veliko područje primjene i njime se zadržava smjer prijašnjih reformi. Zakonom se osobito predviđaju promjene zakonodavstva u području zaštite radnih mjesta, sustava naknada za nezaposlenost, funkcioniranja aktivnih i pasivnih politika tržišta rada i upravljanje njima te ravnoteže između poslovnog i privatnog života. Učinkovita provedba tog zakona znatno će ovisiti o donošenju potrebnih zakonodavnih provedbenih uredbi. Njima se rješava upotreba sustava doplataka na plaću, revizija ugovornih aranžmana, ravnoteža između poslovnog i privatnog života te jačanje aktivnih politika tržišta rada. Pregovori na drugoj razini kojima bi se moglo pridonijeti boljoj usklađenosti plaća i produktivnosti te potaknuti donošenje inovativnih rješenja u poduzećima postoje tek u malom broju poduzeća. Sporazumom iz siječnja 2014. o utvrđivanju postupaka za mjerenje zastupljenosti sindikata u sektoru proizvodnje moglo bi se pridonijeti promicanju pregovora na drugoj razini, no on još nije na snazi. Unatoč porastu, sudjelovanje žena na tržištu rada i dalje je među najnižima u EU-u. Osim toga, nezaposlenost mladih dostigla je skoro 43 % u trećem tromjesečju 2014., dok je udio mladih od 15 do 24 godine koji ne rade, ne obrazuju se niti se stručno usavršavaju najveći u EU-u. Razlozi za to mogu se pronaći i u obrazovnom sustavu koji je i dalje obilježen školskim rezultatima koji su ispod prosjeka EU-a te visokim stopama ranog napuštanja školovanja. Samo je 54,6 % mladih od 15 do 24 godine koji su završili prvu i drugu razinu tercijarnog obrazovanja u protekle tri godine dobilo posao, u odnosu na prosjek EU-a od 78,6 %. Porast stope siromaštva i socijalne isključenosti u Italiji jedan je od najvećih u EU-u, a osobito pogađa djecu. Programi socijalne pomoći i dalje su fragmentirani i neučinkoviti u rješavanju tog izazova, što rezultira velikom neekonomičnošću.

               (20)Nizom ograničenja u području tržišnog natjecanja i dalje se otežava pravilno funkcioniranje tržišta proizvoda i usluga. U parlamentarnom je postupku zakon kojim bi se riješile određene prepreke u sektorima kao što su osiguranje, telekomunikacije i distribucija goriva. I dalje postoje znatne prepreke u drugim važnim sektorima, uključujući lokalne javne usluge, zračne luke i luke, pravne usluge, bankarstvo, ljekarne i zdravstvo. I dalje postoje znatni nedostaci u pogledu javne nabave unatoč široj upotrebi središnjeg sustava nabave. Lokalne javne usluge, koje pokazuju jasne znakove neučinkovitosti, i dalje se štiti od tržišnog natjecanja, što ima štetne posljedice i na javne financije. Samo je mali udio ugovora dodijeljen u okviru javnih natječaja, dok je velika većina ugovora sklopljena interno ili s pomoću sličnih postupaka.

               (21)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu talijanske ekonomske politike i objavila je u izvješću o Italiji za 2015. Ocijenila je Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te daljnje korake koji su slijedili nakon preporuka upućenih Italiji u proteklim godinama. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Italiji, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a s obzirom na potrebu za tim da se EU-ovim doprinosom budućim nacionalnim odlukama pridonese jačanju ukupnog ekonomskog upravljanja Europskom unijom. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 6. u nastavku.

               (22)Vijeće je s obzirom na tu ocjenu preispitalo Program stabilnosti Italije, a njegovo je mišljenje
                  11
                posebice navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (23)U svjetlu detaljnog preispitivanja koje provodi Komisija i ove ocjene, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke 1. do 6. u nastavku.

               (24)U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke za države članice čija je valuta euro. Italija bi trebala osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

               OVIME PREPORUČUJE Italiji da u 2015 i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.Ostvariti fiskalnu prilagodbu prema srednjoročnom cilju od barem 0,25 % BDP-a u 2015. i 0,1 % BDP-a u 2016. poduzimanjem potrebnih strukturnih mjera u 2015. i 2016., uzimajući u obzir dopušteno odstupanje za provedbu velikih strukturnih reformi. Brzo i potpuno provesti program privatizacije te upotrijebiti neočekivane dobitke kako bi se ostvario daljnji napredak prema odgovarajućem smanjenju udjela duga opće države. Povesti zakon o davanju ovlasti u području porezne reforme do rujna 2015., osobito revizija poreznih izdataka i katastarskih vrijednosti te mjere za poboljšavanje porezne discipline.

               2.Donijeti predviđeni nacionalni strateški plan za luke i logistiku, osobito kako bi se pridonijelo promicanju intermodalnog prijevoza boljom povezanošću. Osigurati da Agencija za teritorijalnu koheziju počne s radom kako bi se znatno poboljšalo upravljanje sredstvima EU-a.

               3.Donijeti i provesti zakone u postupku kojima je cilj poboljšanje institucionalnog okvira i modernizacija javne uprave. Provesti reviziju zastare do sredine 2015. Osigurati da se reformama donesenima u cilju poboljšanja učinkovitosti građanskog pravosuđa pridonese smanjenju trajanja postupaka.

               4.Uvesti obvezujuće mjere do kraja 2015. za rješavanje preostalih nedostataka u području korporativnog upravljanja bankama, osobito u pogledu uloge zaklada, te poduzeti mjere kojima bi se ubrzalo sveukupno smanjenje broja loših kredita.

               5.Donijeti zakonodavne uredbe o upotrebi sustava doplataka na plaću, reviziji ugovornih aranžmana, ravnoteži između poslovnog i privatnog života te jačanju aktivnih politika tržišta rada. Uz savjetovanje sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnom praksom uspostaviti učinkoviti okvir za pregovore o ugovorima na drugoj razini. Donijeti i provesti planiranu reformu školstva te proširiti strukovno usmjereno tercijarno obrazovanje kao dio napora za rješavanje nezaposlenosti mladih.

               6.Provesti program pojednostavnjenja za 2015. – 2017. u cilju smanjenja administrativnog i regulatornog opterećenja. Donijeti mjere za poboljšanje tržišnog natjecanja u svim sektorima obuhvaćenima propisima o tržišnom natjecanju i poduzeti odlučne mjere za uklanjanje preostalih prepreka. Osigurati da se ugovori o lokalnim javnim uslugama koji nisu u skladu sa zahtjevima interne dodjele ugovora isprave najkasnije do kraja 2015.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 262.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  SL L 140, 27.5.2013., str. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8806 završna verzija.

                     (7)
                  COM(2014) 902 završna verzija.

                     (8)
                  COM(2014) 904 završna verzija.

                     (9)
                  SWD(2015) 31 završna verzija.

                     (10)
                  Strukturni saldo kako ga je ponovno izračunala Komisija na temelju informacija iz Programa stabilnosti u skladu sa zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (11)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.5.2015.
            COM(2015) 265 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2015.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Luksemburga za 2015.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2015.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Luksemburga za 2015.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti.

               (2)Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica. One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u okviru svojih nacionalnih ekonomskih politika i politika zapošljavanja.

               (3)Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Luksemburga za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014. dostavila mišljenje o nacrtu proračunskog plana Luksemburga za 2015.
                  4
                u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013
                  5
               .

               (4)Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta
                  6
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2015. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  7
               , u kojem Luksemburg ne smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, ubrzanje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)Dana 26. veljače 2015. Komisija je objavila izvješće za Luksemburg za 2015.
                  8
                Njime je ocijenjen napredak Luksemburga u vezi s preporukama po državama članicama donesenima 8. srpnja 2014.

               (7)Luksemburg je 30. travnja 2015. podnio svoj Nacionalni program reformi za 2015. i svoj Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (8)Luksemburg je trenutačno obuhvaćen preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Prema Programu stabilnosti za 2015. vlada namjerava smanjiti ukupni suficit sa 0,6 % BDP-a u 2014. na 0,1 % BDP-a u 2015. Nakon toga ga ponovno namjerava povećati na 0,9 % BDP-a u 2018. Vlada tijekom programskog razdoblja namjerava ostati na srednjoročnom cilju, a to je strukturni suficit od 0,5 % BDP-a. U skladu s Programom stabilnosti vlada namjerava održati udio duga države u BDP-u znatno ispod referentne vrijednosti iz Ugovora u iznosu od 60 %. Očekuje se da će se udio duga kretati oko 24 % tijekom programskog razdoblja te će 2016. dostići vrhunac od nešto iznad 24 % i spustiti se ispod 24 % BDP-a do 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan je u 2015. i uvjerljiv nakon toga. Međutim od 2016. nadalje postoje rizici za provedbu proračunskih mjera. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2015. očekuje se da će strukturni saldo ostati na razini srednjoročnog cilja iz 2015. i 2016.  Na temelju ocjene Programa stabilnosti te uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015., Vijeće smatra da se očekuje da će Luksemburg ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Fiskalni okvir Luksemburga znatno je ojačan donošenjem srednjoročnog proračunskog okvira i osnivanjem fiskalnog vijeća. No potrebno je rješavati znatne slabosti u smislu redovnog objavljivanja fiskalne statistike unutar godine, što je ključan element praćenja proračunskih kretanja u stvarnom vremenu.

               (9)Očekivani pad prihoda od poreza na promet zbog promjene propisa povezanih s e-trgovinom upućuje na slabost barem jednog dijela fiskalnih prihoda. U cilju osiguranja bolje predvidivosti trebalo bi dodatno proširiti poreznu osnovicu i uskladiti oporezivanje, osobito ponovnim razmatranjem trenutačno niskog poreza na nekretnine i većim iskorištavanjem alternativnih izvora, uključujući porez u području okoliša. Započele su pripreme sveobuhvatne porezne reforme (koja stupa na snagu 2017.).

               (10)Dugoročnu održivost javnih financija ugrožava rast rashoda za mirovine unatoč nedavnoj reformi sustava, kao i stalno povećanje troškova dugotrajne skrbi. Predviđa se da će u osiguranju za dugotrajnu skrb 2015. doći do deficita
                  9
               , a pričuve se postupno smanjiti te će već 2017. pasti ispod zakonom određenog najmanjeg iznosa od 10 % troškova. U proračunu za 2015. donesene su određene mjere s potencijalom uštede
                  10
               . Međutim planirana reforma osiguranja za dugotrajnu skrb, namijenjena pružanju odgovarajuće razine usluga za osobe kojima je potrebna dugotrajna skrb i osiguranju odgovarajućeg financiranja, još nije unesena u zakonodavstvo. Reforma mirovinskog sustava iz 2012. nije bila dovoljno ambiciozna jer se njome tek djelomično rješavao velik jaz između zakonske i stvarne dobi umirovljenja. I dalje postoji nekoliko mogućnosti prijevremenog umirovljenja. Sudjelovanje starijih radnika na tržištu rada i dalje je vrlo nisko u usporedbi s drugim državama članicama EU-a. Pripremljen je nacrt zakona o mirovinskoj reformi, kojim se izmjenjuje Zakon o radu („starosni pakt”). Njime je obuhvaćen paket mjera kojima je cilj održati zaposlenost starijih radnika.

               (11)Gospodarstvo Luksemburga obilježeno je znatnim razlikama u produktivnosti rada među gospodarskim sektorima, a produktivnost u financijskom sektoru dvostruko je veća nego u nefinancijskim sektorima. To znači da bi veće razlike realnih plaća u različitim sektorima na temelju produktivnosti rada mogle podržati preraspodjelu radne snage u nove konkurentne sektore ili sektore koji trpe gubitke zbog troškovne konkurentnosti. I dalje postoje prepreke nužnim dugoročnim sektorskim prilagodbama plaća.

               (12)Unatoč općenito dobrim rezultatima na tržištima rada i visokim stopama stjecanja tercijarnog obrazovanja, stope zaposlenja razmjerno su niske za starije radnike, žene i mlade osobe s niskim kvalifikacijama. Postoje institucijske prepreke učinkovitim politikama uključivanja na tržište rada. U tijeku je važna reforma javne službe za zapošljavanje kako bi se omogućilo individualno savjetovanje za osobe koje traže posao, ali još nije dovršena. Još nije donesen nacrt reforme strukovnog obrazovanja i osposobljavanja i reforma srednjih škola kako bi se poboljšali obrazovni rezultati, osobito za osobe u nepovoljnom socioekonomskom položaju. Može se očekivati da će najavljene mjere u području rodiljnih naknada i naknada za obrazovanje te planirana reforma roditeljskog dopusta pridonijeti većem sudjelovanju žena na tržištu rada. Nepoticajne mjere za zapošljavanje drugih primatelja plaće proizlaze iz sustava „zajedničkog oporezivanja” i strukture sustava socijalnih naknada. Unatoč visokim stopama stjecanja tercijarnog obrazovanja obrazovni su rezultati i dalje nezadovoljavajući te se i dalje teško poboljšava situacija osoba migrantskog podrijetla i mladih osoba s niskim kvalifikacijama. I dalje postoje izazovi u ponudi na tržištu rada povezani s institucijskim čimbenicima i strukturom sustava socijalnih naknada te su uzrok problema na tržištu rada.

               (13)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Luksemburga, koju je objavila u izvješću za Luksemburg za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te provedbu preporuka upućenih Luksemburgu prethodnih godina. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Luksemburgu, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 3. u nastavku.

               (14)Vijeće je u okviru te ocjene preispitalo Program stabilnosti Luksemburga i njegovo je mišljenje
                  11
                da je Luksemburg usklađen s Paktom o stabilnosti i rastu.

               (15)U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Na temelju te analize Vijeće je donijelo preporuke za sve države članice čija je valuta euro. I Luksemburg bi trebao osigurati potpunu i pravodobnu provedbu tih preporuka,

               OVIME PREPORUČUJE Luksemburgu da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.Proširiti poreznu osnovicu, osobito u području potrošnje, periodičnog poreza na imovinu i poreza u području okoliša.

               2.Premostiti jaz između zakonske i stvarne dobi umirovljenja ograničavanjem prijevremenog umirovljenja i povezivanjem zakonske dobi umirovljenja s očekivanim životnim vijekom.

               3.Reformirati sustav određivanja plaća u dogovoru sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama, kako bi se osiguralo da razvoj plaća prati produktivnost, posebno na sektorskoj razini.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 265.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  C(2014) 8808 završna verzija.

                     (5)
                  SL L 140, 27.5.2013., str. 11.

                     (6)
                  COM(2014) 902.

                     (7)
                  COM(2014) 904.

                     (8)
                  SWD(2015) 35 završna verzija/2

                     (9)
                  CNS, Budget de l’Assurance Dépendance, exercise 2015, dostupno na:

                     http://cns.lu/files/publications/Budget_AD_2015.pdf

                  .

                     (10)
                  Mjere 255. i 256. proračuna za 2015., dostupno na:

                     http://www.budget.public.lu/

                  .

                     (11)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.