title: Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2018. o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Francuske za 2018.

text:
               10.9.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 320/39

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 13. srpnja 2018.
      o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Francuske za 2018.
      (2018/C 320/09)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Francuska jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za Preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 22. ožujka 2018. Vijeće je 14. svibnja 2018. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (3) („Preporuka za europodručje”).

                  (2)

                  Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Francuska bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuka za europodručje, kako je navedena u preporukama u nastavku, a posebno u preporukama 1. i 2.

                  (3)

                  Izvješće za Francusku za 2018. objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Francuske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017. (4), mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Francuske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 7. ožujka 2018. Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Francuskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, slabosti proizlaze iz visokog javnog duga i slabe dinamike konkurentnosti u kontekstu niskog rasta produktivnosti. Posebno je važan rizik od štetnih učinaka na francusko gospodarstvo i, s obzirom na njegovu veličinu, od negativnih prelijevanja na ekonomsku i monetarnu uniju.

                  (4)

                  Francuska je 25. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018. i svoj Program stabilnosti za 2018. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (5)

                  Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita svojeg sporazum o partnerstvu i relevantne programe i predloži izmjene u vezi s njima. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (6)

                  Nakon pravovremenog i trajnog smanjenja prekomjernog deficita i Odluke Vijeća (EU) 2018/924 (6) da stavi izvan snage postupak u slučaju prekomjernog deficita, Francuska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe prijelaznom pravilu o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2018. planira postupno poboljšanje salda opće države s – 2,6 % BDP-a u 2017. na + 0,3 % BDP-a u 2022. Srednjoročni proračunski cilj, odnosno strukturni deficit od 0,4 % BDP-a, ne očekuje se da će se ostvariti tijekom razdoblja obuhvaćenog Programom stabilnosti za 2018. Prema Programu stabilnosti za 2018. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 97,0 % u 2017. na 89,2 % u 2022. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je. Istodobno nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za ostvarenje planiranog ciljnog deficita od 2019. nadalje.

                  (7)

                  Vijeće je 11. srpnja 2017. preporučilo Francuskoj da osigura da stopa nominalnog rasta neto primarnih (7) državnih rashoda u 2018. ne premašuje 1,2 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Istodobno je navedeno da će se ocjenom nacrta proračunskog plana za 2018. i naknadnom ocjenom proračunskih rezultata za 2018. morati uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike koji doprinosi jačanju postojećeg oporavka te osiguravanju održivosti javnih financija. Nakon ocjene snage oporavka u Francuskoj koju je Komisija izradila u okviru svojeg mišljenja o nacrtu proračunskog plana Francuske za 2018., u kojoj se uzimaju u obzir izazovi održivosti s kojima se Francuska suočava, nije potrebno uzeti u obzir dodatne elemente u tom pogledu. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2018. postoji rizik značajnog odstupanja od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2018.

                  (8)

                  Budući da u Francuskoj udio duga opće države u BDP-u premašuje 60 % i da predviđeni jaz outputa iznosi 0,6 %, stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda 2019. ne bi smjela biti viša od 1,4 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a u skladu sa zajednički dogovorenom matricom zahtjeva u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2018., ne bude li promjene u politikama postoji rizik značajnog odstupanja od tog zahtjeva u 2019. te u razdoblju 2018. – 2019. kad se zajedno uzmu u obzir. Na prvi se pogled predviđa da Francuska 2018. i 2019. neće poštovati prijelazno pravilo o dugu. Općenito, Vijeće smatra da bi se od 2018. trebale poduzeti potrebne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Bilo bi razborito sve neočekivane prihode iskoristiti za daljnje smanjenje udjela duga opće države.

                  (9)

                  Razina javnih rashoda u Francuskoj najviša je u Uniji. Predviđa se da će u 2018. udio rashoda u BDP-u dosegnuti 56,0 %, što je 10,6 postotnih bodova više od prosjeka Unije. Iako su smanjenja kamatnih stopa i javnih ulaganja posljednjih godina uglavnom pogodovala strategiji konsolidacije, nije izvjesno da će u srednjoročnom razdoblju kamatne stope ostati niske, a smanjenje produktivnih ulaganja moglo bi štetno utjecati na budući gospodarski potencijal. Revizijama rashoda od 2014. nisu ostvarene značajne uštede i povećanje učinkovitosti bilo je ograničeno zbog nedostatka odgovarajućeg praćenja i niske razine političke odgovornosti. Odustalo se od najnovije strategije revizije rashoda te će ona biti zamijenjena programom Javne mjere 2022. (Action Publique 2022), čija su načela utvrđena u mandatu koji je vlada dodijelila u listopadu 2017. Odbor za Javne mjere 2022. (Comité Action Publique 2022) dužan je izraditi izvješće do ljeta 2018. i provesti analizu o mjerama koje treba poduzeti. Međutim, jasno definirane mjere još nisu predložene i nove uštede unutar tog okvira ostvarit će se tek od 2020. nadalje. Brza provedba mjera ušteda na rashodima pogodovala bi naporima odgovaranja na trenutačne potrebe fiskalne konsolidacije u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju.

                  (10)

                  Trenutno u Francuskoj istovremeno postoji 37 različitih programa mirovinskog osiguranja. Ti programi odnose se na različite skupine radnika i funkcioniraju u skladu s različitim skupovima pravila. Postupnim objedinjavanjem pravila povećala bi se transparentnost sustava i međugeneracijska pravednost te olakšala mobilnost radnika. Usklađivanjem pravila za izračun doprinijelo bi se i boljoj kontroli javnih rashoda. Iako se očekuje da će se već donesenim mirovinskim reformama dugoročno smanjiti razina udjela javnih rashoda za mirovine, jednostavnijim i učinkovitijim mirovinskim sustavom ostvarile bi se dodatne uštede i doprinijelo ublažavanju rizika za održivost javnih financija u srednjoročnom razdoblju. Prema nedavnoj studiji Zaklade za istraživanje javne uprave i javnih politika (La Fondation pour la recherche sur les administrations et les politiques publiques (iFRAP) usklađivanjem različitih programa mirovinskog osiguranja u javnom i privatnom sektoru moglo bi se do 2022. uštedjeti više od 5 milijardi EUR javnih rashoda.

                  (11)

                  Stopa nezaposlenosti smanjila se s 10,4 % 2015. na 9,4 % u 2017. te se predviđa dodatno smanjenje u narednim godinama, dok se stopa zaposlenosti povećala na 70,6 % u 2017. Međutim, uvjeti na tržištu rada za mlade osobe, niskokvalificirane radnike i osobe migrantskog podrijetla (prva i druga generacija) i dalje su relativno teži. U 2017. bilo je zaposleno samo 55,6 % osoba koje nisu rođene u EU-u (u dobi od 20 do 64 godine), što je za 17,0 postotnih bodova niže od broja zaposlenih osoba rođenih u Francuskoj. Stanovnici najzapostavljenijih područja (Quartiers de la politique de la ville, odnosno osjetljive četvrti u kojima se provodi posebna politika), uključujući osobe migrantskog podrijetla, i dalje se suočavaju s poteškoćama na tržištu rada. Ne dovodeći u pitanje mjere politike, utjecaj socioekonomskog i migrantskog podrijetla na obrazovne rezultate relativno je visok i otežava uključivanje na tržište rada. Postoje i dokazi o diskriminatornim praksama na tržištu rada. Učinkovite aktivne potpore za zapošljavanje, uključujući jezično osposobljavanje, intenzivna savjetovanja pri traženju zaposlenja i potpore za zapošljavanje te odlučnije mjere suzbijanja diskriminatornih praksi ključne su za poticanje jednakih mogućnosti na tržištu rada.

                  (12)

                  Cilj je zakona o radu iz 2016., kojim se modernizira socijalni dijalog i osigurava stručno usavršavanje, poboljšati sposobnost poduzeća za prilagodbu ekonomskim ciklusima te smanjiti udio radnika s ugovorima na određeno vrijeme. Iako se sve više ljudi zapošljava na neodređeno vrijeme, segmentacija tržišta rada i dalje je izazov te bi trebalo poticati prijelaz prema većem zapošljavanju na neodređeno vrijeme. U tom je smislu važno dovršiti provedbu ambicioznog programa tekućih reformi, koji obuhvaća nedavno donesenu reformu radnog zakonodavstva, planiranu reformu sustava naknada za nezaposlenost i reformu sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, uključujući naukovanje.

                  (13)

                  Francuska je postupnom provedbom mjera za smanjenje poreznog klina za rad od 2013. poboljšala svoju troškovnu konkurentnost, ali još nisu potpuno nadoknađeni akumulirani gubici iz prošlosti. Francuska je 2016., gledano s obzirom na prosječnu plaću, i dalje imala jednu od najviših stopa doprinosa poslodavaca za socijalno osiguranje kao udjela ukupnih troškova rada u Uniji. Očekuje se da će se postojeće mjere politike u cilju smanjenja troškova rada dodatno konsolidirati i pojačati 2019. s najavljenim pretvaranjem poreznog odbitka za konkurentnost i zapošljavanje (CICE) u opće smanjenje socijalnih doprinosa za poslodavce i uvođenjem dodatnih olakšica za niže plaće kako bi se potaknulo zapošljavanje niskokvalificiranih radnika.

                  (14)

                  Minimalna plaća u Francuskoj od 2013. kreće se u skladu s pravilima o indeksaciji, bez ad hoc povećanja. Zbog toga je rasla sporije od referentnih plaća (1,23 % u 2017., u odnosu na 1,31 % za prosječnu plaću) u kontekstu slabe inflacije i sporog rasta plaća. Iako je minimalna plaća u odnosu na prosječnu plaću visoka gledano na međunarodnom planu, trošak rada za minimalnu plaću znatno je snižen smanjenjima plaćanja doprinosa za socijalno osiguranje. Takva smanjenja bit će pojačana i postat će stalna od 2019. Iako je indeksacija minimalne plaće važna za očuvanje kupovne moći radnika, postojeći mehanizam (jedinstven u Uniji) mogao bi ograničavati prilagodbu plaća promjenjivim uvjetima s mogućim negativnim posljedicama za konkurentnost. Skupina neovisnih stručnjaka svake godine ocjenjuje minimalnu plaću i iznosi neobvezujuća mišljenja o njezinu kretanju. Ta je skupina 2017. preporučila izmjenu pravila o indeksaciji, na primjer ograničavajući ga samo na indeksaciju inflacije.

                  (15)

                  Trenutačni početni sustav strukovnog obrazovanja i osposobljavanja ne podupire dovoljno uključivanje na tržište rada, posebno zato što je znatan udio studenata usmjeren na karijere s ograničenim mogućnostima zapošljavanja. Osim toga, francuski studenti u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju postižu mnogo slabije obrazovne rezultate od prosjeka Unije, dok su studenti u općem obrazovanju znatno uspješniji. U tom kontekstu mjere za poticanje naukovanja, koja su povezana s boljim izgledima za zapošljavanje, te mjere za poboljšanje rezultata u školi ključne su za podupiranje zapošljavanja mladih i promicanje jednakih mogućnosti. Istovremeno je važno poboljšati pristup trajnom osposobljavanju za niskokvalificirane radnike i tražitelje posla te promicati stjecanje viših kvalifikacija, uz odgovarajuće smjernice o osposobljavanju. Uzimajući u obzir te izazove, a posebno potrebu da se poboljša upravljanje sustavom, osigura pristup osposobljavanju, njegova kvaliteta i relevantnost za tržište rada te sigurni prijelazi na tržištu rada, vlada je 27. travnja 2018. predstavila nacrt zakona o reformi naukovanja te sustava trajnog strukovnog obrazovanja i osposobljavanja. Osim toga, u Nacionalnom programu reformi za 2018. potvrđuje se namjera provedbe plana ulaganja u vještine u iznosu od 14 milijardi EUR te se otvara put za dodatnu reformu početnog strukovnog obrazovanja u školi.

                  (16)

                  Ukupno gledajući, sustav socijalne zaštite postiže dobre rezultate. Nejednakosti u dohotku nakon prijenosa socijalnih naknada ispod su prosjeka Unije i, unatoč nedavnom povećanju, broj osoba izloženih riziku od siromaštva i socijalne isključenosti i dalje je relativno nizak. Međutim, neke skupine, osobito obitelji samohranih roditelja, osobe koje nisu rođene u Uniji i osobe koje žive u zapostavljenim gradskim područjima, izložene su većem riziku od siromaštva. Pristup primjerenom stanovanju za osobe koje žive u siromaštvu i dalje izaziva zabrinutost. Unatoč nedavnim poboljšanjima u nekim područjima i dalje postoji manjak socijalnih stambenih jedinica.

                  (17)

                  Unatoč tekućim reformama za smanjenje poreznog opterećenja poduzeća i podupiranje produktivnih ulaganja francuski porezni sustav i dalje je obilježen visokim stupnjem složenosti s poreznim rashodima, neučinkovitim porezima i porezima na proizvodnju koji su prepreka dobrom funkcioniranju poslovnog okruženja. Zbog velikog broja poreznih rashoda (porezne olakšice, izuzeća, smanjenja poreza) stvara se dodatan teret za poduzeća, a posebno mala i srednja poduzeća, u obliku povećanih troškova usklađivanja i nesigurnosti. Stvaraju se i dodatni troškovi kontrole za poreznu upravu. U okviru Zakona o proračunu za 2018. broj i vrijednost poreznih rashoda dodatno će se povećati i očekuje se da će u 2018. dosegnuti 99,8 milijardi EUR (4,2 % BDP-a), u odnosu na 93 milijarde EUR u 2017. Osim toga, utvrđena su oko 192 poreza kojima se ostvaruju niski prihodi (manje od 150 milijuna EUR godišnje), ali je od 2014. ukinut tek njihov vrlo ograničen broj. (8) Naposljetku, u odnosu na ostale u Uniji Francuska ima vrlo visoke poreze na proizvodnju (9) (3,1 % BDP-a 2016.), koji se uglavnom sastoje od oporezivanja kapitala i rada i kojem poduzeća podliježu zbog bavljenja proizvodnjom, bez obzira na njihovu gospodarsku uspješnost.

                  (18)

                  Tržište usluga činilo je više od 50 % dodane vrijednosti, 40 % radnih mjesta i 20 % dodane vrijednosti proizvodne industrije u izvozu 2016. Međutim, iako utječe na cijelo gospodarstvo, tržišno natjecanje na tržištu usluga i dalje je otežano zbog regulatornih zahtjeva i administrativnog opterećenja, čime se dodatno ograničava sposobnost rasta poduzeća. Ako budu dovoljno ambiciozne i u potpunosti se provedu, reforme u području usluga mogle bi imati značajan pozitivan gospodarski učinak. Pri određivanju prioriteta reformi važno je uzeti u obzir gospodarsku važnost i uspješnost podsektora usluga. Pristup koji se temelji na pokazateljima i koji se upotrebljava za utvrđivanje prioritetnih reformi u sektorima usluga ističe niz poslovnih usluga (arhitektonske i inženjerske djelatnosti, pravne i računovodstvene djelatnosti, administrativne i pomoćne usluge), maloprodaju, usluge smještaja i pripreme i posluživanja hrane te zdravstvene usluge. U specifičnom području profesionalnih usluga Zakonom o rastu, aktivnosti i jednakim gospodarskim mogućnostima („Macronov zakon”) od 6. kolovoza 2015. ublažena su ograničenja u određenom broju zanimanja, uglavnom pravnim zanimanjima. I dalje ima prostora za daljnje reforme u području profesionalnih usluga. Daljnje reforme mogle bi biti usmjerene na specifična ograničenja pristupa i obavljanja djelatnosti (npr. ograničavanje djelatnosti na određena zanimanja, ograničenja glasačkih prava, ograničenja udjela, multidisciplinarna ograničenja i ograničenja numerus clausus) koja se smatraju pretjeranima. Reforme za uklanjanje ključnih prepreka rastu poduzeća mogle bi uključivati uklanjanje učinka praga koji se odnosi na kriterije iz propisa povezane s veličinom poduzeća i smanjenje administrativnog opterećenja poduzeća. Naposljetku, boljom pokrivenosti Francuske brzom širokopojasnom mrežom povećala bi se njezina sposobnost uživanja pogodnosti digitalnoga gospodarstva.

                  (19)

                  Prema Europskoj ljestvici uspjeha u inoviranju Francuska uspješnost u tom pogledu i dalje je ispod predvodnika inovacija u Uniji unatoč relativno visokoj razini javne potpore. Posebno bi se poboljšanjem učinkovitosti programa javne potpore, uključujući porezni kredit za istraživanje i razvoj (Crédit d'Impôt Recherche), potaknuli bolji rezultati u području inovacija. U tom pogledu rezultati tekuće evaluacije moraju se uzeti u obzir pri poboljšanju osmišljavanja javne potpore za inovacije. Prijenos znanja između javnog istraživanja i poduzeća i dalje je izazov, a time se ograničava komercijalno iskorištavanje rezultata istraživanja. U usporedbi s drugim državama članicama Unije Francuska ima slabe rezultate u području zajedničkih javno-privatnih publikacija i javnog istraživanja i razvoja koji financiraju poduzeća. Postoji određeni potencijal za jačanje mehanizama prijenosa znanja između akademske zajednice i industrije pojednostavnjenjem partnerstva u istraživanju i poticanjem mobilnosti istraživača.

                  (20)

                  Komisija je u okviru Europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Francuske i objavila je u Izvješću za Francusku za 2018. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2018., Nacionalni program reformi za 2018. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Francuskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Francuskoj, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja u Uniji na način da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (21)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2018. i njegovo je mišljenje (10) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

                  (22)

                  Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2018. i Program stabilnosti za 2018. Preporuke Vijeća u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 3. u nastavku,

            PREPORUČUJE da Francuska u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2019. ne premašuje 1,4 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Iskoristiti neočekivane prihode radi bržeg smanjenja udjela duga opće države. Provesti uštede rashoda 2018. i detaljno navesti ciljeve i nove mjere potrebne u kontekstu programa Action publique 2022. kako bi oni rezultirali konkretnim mjerama ušteda rashoda i povećanja učinkovitosti u proračunu za 2019. Postupno objediniti pravila različitih mirovinskih sustava kako bi postali pravedniji i održiviji.

                  2.

                  Provesti reformu sustava za strukovno obrazovanje i osposobljavanje kako bi se povećala njegova relevantnost za tržište rada i poboljšao pristup osposobljavanju, posebno za niskokvalificirane radnike i tražitelje posla. Poticati jednake mogućnosti i pristup tržištu rada, uključujući za osobe migrantskog podrijetla i osobe koje žive u zapostavljenim područjima. Osigurati usklađenost kretanja minimalne plaće s otvaranjem novih radnih mjesta i konkurentnošću.

                  3.

                  Pojednostavniti porezni sustav ograničavanjem upotrebe poreznih rashoda, uklanjanjem neučinkovitih poreza i smanjenjem poreza na proizvodnju koji se naplaćuje poduzećima. Smanjiti regulatorno i administrativno opterećenje radi povećanja tržišnog natjecanja u sektoru usluga i poticanja rasta poduzeća. Pojačati napore za povećanje učinkovitosti sustava inovacija, osobito poboljšanjem učinkovitosti programa javne potpore i jačanjem prijenosa znanja između javnih istraživačkih ustanova i poduzeća.

         Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2018.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            H. LÖGER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

         (3)  SL C 179, 25.5.2018., str. 1.

         (4)  SL C 261, 9.8.2017., str. 1.

         (5)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (6)  Odluka Vijeća (EU) 2018/924 od 22. lipnja 2018. o stavljanju izvan snage Odluke 2009/414/EZ o postojanju prekomjernog deficita u Francuskoj (SL L 164, 29.6.2018., str. 44.).

         (7)  Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

         (8)  Inspection Générale des Finances (Glavna financijska inspekcija, 2014.), Les taxes à faible rendement (porezi kojima se ostvaruju niski prihodi).

         (9)  Porezi na proizvodnju znače „ostali porezi na proizvodnju” prema Eurostatu (kategorija D29).

         (10)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2018. o Nacionalnom programu reformi Poljske za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Poljske za 2018.

text:
               10.9.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 320/88

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 13. srpnja 2018.
      o Nacionalnom programu reformi Poljske za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Poljske za 2018.
      (2018/C 320/20)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) također donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Poljska nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

                  (2)

                  Izvješće za Poljsku za 2018. objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Poljske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017. (3), mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Poljske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

                  (3)

                  Poljska je 26. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018. i svoj Program konvergencije za 2018. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (4)

                  Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita svoj sporazum o partnerstvu i relevantne programe i predloži izmjene u vezi s njima. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (5)

                  Poljska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2018. planira postupno poboljšanje ukupnog salda s deficita od 1,7 % BDP-a u 2017. na 0,7 % BDP-a u 2021. Ne očekuje se da će se srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 1,0 % BDP-a, ostvariti do 2021., odnosno u razdoblju obuhvaćenom Programom konvergencije. Ponovno izračunani strukturni saldo (5) upućuje na deficit od 1,3 % BDP-a u 2021. Prema Programu konvergencije za 2018. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 50,6 % BDP-a u 2017. na 50,4 % BDP-a u 2018. te do 2021. na 46,0 %. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije oprezan je za 2018., a nakon toga vjerodostojan.

                  (6)

                  Vijeće je 11. srpnja 2017. preporučilo Poljskoj da osigura da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (6) u 2018. ne premaši 3,7 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a. Istovremeno je navedeno da će se ocjenom nacrta proračunskog plana za 2018. i naknadnom ocjenom proračunskih rezultata za 2018. morati uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike koji doprinosi jačanju postojećeg oporavka te osiguravanju održivosti javnih financija. Komisija je provela kvalitativnu ocjenu snage gospodarskih uvjeta u Poljskoj uzimajući pritom u obzir izazove održivosti s kojima se ona suočava. Na temelju toga zaključuje se da nije potrebno uzeti u obzir dodatne elemente. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2018. postoji rizik od značajnog odstupanja od preporučene prilagodbe u 2018.

                  (7)

                  S obzirom na to da u Poljskoj predviđeni jaz outputa iznosi 1,5 % BDP-a, stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2019. ne bi smjela biti viša od 4,2 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a u skladu sa zajednički dogovorenom matricom zahtjevâ u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2018. postoji rizik od značajnog odstupanja od tog zahtjeva u 2019. Općenito, Vijeće smatra da bi se od 2018. trebale poduzeti potrebne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (8)

                  Poljska će se srednjoročno i dugoročno suočiti s pritiscima na rashode u raznim područjima, posebno u vezi sa starenjem stanovništva, zbog čega će biti potrebni novi mehanizmi za ocjenu učinkovitosti i djelotvornosti javne potrošnje i lakšu preraspodjelu resursa. Stoga je vlada započela s reformom proračunskog postupka, posebno radi jačanja srednjoročnog proračunskog okvira i uključivanja revizija rashoda u proračunski postupak. Poljska je jedina država članica koja nema punopravno neovisno fiskalno vijeće, a prema dosadašnjim saznanjima ni planove za njegovo osnivanje, iako postojeće neovisne institucije pokrivaju neke od funkcija koje obično obavljaju fiskalna vijeća. U Izvješću za Poljsku za 2018. navodi se da Poljska nije ostvarila napredak u ograničavanju primjene smanjenih stopa za porez na dodanu vrijednost. Međutim, Ministarstvo financija Poljske radi na pojednostavnjenju načina na koji se primjenjive stope određuju za robu i usluge.

                  (9)

                  Posljednjih je godina tržište rada u Poljskoj zabilježilo snažne rezultate i stope zaposlenosti i dalje su rasle. Međutim, razina sudjelovanja određenih skupina na tržištu rada, posebno žena, niskokvalificiranih radnika i osoba starije dobi, i dalje je niska u odnosu na druge države članice. Nizom nedavnih mjera politika smanjili su se poticaji za rad, posebno za žene i osobe starije dobi. Sustav socijalne zaštite u Poljskoj pruža nedostatne poticaje za stupanje u radni odnos. Premda se uvođenjem naknada za djecu smanjilo siromaštvo i nejednakost, već je zabilježen negativan učinak na sudjelovanje roditelja na tržištu rada, posebno žena, jer se njegovim iznosom i ograničenom primjenom imovinskog cenzusa neutraliziraju poticaji za rad ugrađeni u druge socijalne naknade. Sudjelovanje žena na tržištu rada dodatno je ograničeno činjenicom da je udio djece mlađe od tri godine u formalnoj skrbi o djeci i dalje među najnižima u Uniji. Ograničena potpora koja je na raspolaganju osobama koje pružaju dugotrajnu skrb sprečava njihov ulazak na tržište rada. Smanjenje zakonske dobi za umirovljenje potaknulo je određeni broj radnika starije dobi da napuste tržište rada. Zahvaljujući migracijama iz zemalja koje nisu članice EU-a zadovoljava se povećana potražnja za radnom snagom.

                  (10)

                  Dodatan način pružanja potpore sudjelovanju u radnoj snazi i inovacijskim kapacitetima gospodarstva jest omogućiti učenicima i odraslim osobama stjecanje odgovarajućih vještina i sposobnosti koje doprinose zapošljavanju na izrazito promjenjivom tržištu rada. Stopa sudjelovanja odraslih u obrazovanju i osposobljavanju znatno je niža od prosjeka Unije. Ta činjenica, zajedno s određenim nedostacima u pogledu digitalnih vještina te pismenosti i matematičkih vještina, posebno među odraslima koji nemaju završeno visokoškolsko obrazovanje, ograničava njihovu zapošljivost. Još nije poznato u kojoj će mjeri nedavno uvedene mjere politike i mjere koje su u planu, kao što su promjene u organizaciji općeg obrazovanja, strukovnog obrazovanja i visokog obrazovanja, utjecati na razinu vještina.

                  (11)

                  Poljska i dalje poduzima mjere za rješavanje problema segmentiranosti tržišta rada ograničavanjem mogućnosti zlouporabe rada na određeno vrijeme, povećanjem doprinosa za socijalno osiguranje za neke nestandardne ugovore o radu i uvođenjem minimalne plaće po satu za neke od tih ugovora. Broj i udio ugovora o radu na neodređeno vrijeme povećava se od kraja 2016., dok je udio ugovora o radu na određeno vrijeme i dalje među najvišima u Uniji. Neke dodatne zakonodavne izmjene relevantne za dvojnost tržišta rada možda će biti uključene u izmijenjeni zakon o radu. Pokrivenost socijalnom zaštitom radnika koji su samozaposleni i imaju neku vrstu nestandardnih ugovora pojavljuje se kao mogući problem, posebno iz perspektive adekvatnosti njihovih budućih mirovina. Od 2015. uveden je niz mjera za poboljšanje pokrivenosti socijalnom zaštitom samozaposlenih osoba i osoba koje su zaposlene na temelju netipičnih ugovora.

                  (12)

                  U posljednjih nekoliko godina povećala se prosječna dob za umirovljenje, što je rezultat prethodno provedenih reformi, kao što su ukidanje mogućnosti prijevremenog umirovljenja i postupno povećanje zakonske dobi za umirovljenje. Nastavak povećanja prosječne stvarne dobi umirovljenja ključan je za srednjoročni gospodarski rast i osiguravanje adekvatnosti i fiskalne održivosti mirovinskog sustava. Međutim, nedavnim smanjenjem zakonske dobi za umirovljenje na 60 godina za žene i 65 godina za muškarce krenulo se u suprotnom smjeru. S druge strane, dob za umirovljenje sudaca i sutkinja redovnih sudova usklađena je na 65 godina, što je u skladu sa zahtjevom Komisije. Poseban sustav socijalnog osiguranja za poljoprivrednike, subvencioniran u vrijednosti od gotovo 1 % BDP-a, još je jedan razlog slabe mobilnosti radnika i prikrivene nezaposlenosti u poljoprivredi.

                  (13)

                  Potrebno je olakšati pristup zdravstvenoj skrbi i povećati njezinu učinkovitost kako bi se poboljšali zdravstveni ishodi u Poljskoj. Stopa samoprijavljenih nezadovoljenih potreba pacijenata za medicinskom skrbi među najvišima je u Uniji, a liste čekanja za određene vrste liječenja posebno su duge. Broj bolničkih kreveta relativno je velik, ali nije optimalno geografski raspoređen. Izvanbolnička skrb i primarna zdravstvena skrb općenito su slabije razvijene, a liječnici se potiču da upućuju pacijente na specijalističke pretrage i liječenje. Rješavanje tih pitanja predstavlja poseban izazov s obzirom na to da su razina javnog financiranja i broj liječnika i medicinskih sestara u određenim područjima specijalizacije u Poljskoj znatno niži od prosjeka Unije. Tijekom 2017. određeni napori uloženi su u učinkovitiju raspodjelu resursa zdravstvene skrbi, ali se učinci tih mjera tek trebaju utvrditi.

                  (14)

                  Povećanje kapaciteta gospodarstva za inovacije ključno je kako bi se Poljskoj omogućilo da napreduje u globalnom lancu vrijednosti i time zadrži potencijal za poboljšanje životnog standarda. Stoga je potrebno poduzeti mjere politike u brojnim područjima koje će se postupno provoditi nekoliko godina. Najrelevantnija područja politike uključuju izgradnju povjerenja u regulatorno okruženje, pružanje poticaja za izdatke poduzeća za istraživanje i razvoj, jačanje znanstvene infrastrukture, među ostalim provedbom reforme visokog obrazovanja, te poticanje snažnog protoka znanja i bliske suradnje poduzeća i istraživačkih ustanova. U to je uključeno i osiguravanje povoljnih uvjeta za komercijalizaciju istraživanja, koja se provodi uz potporu javnih sredstava. U tim je područjima već proveden niz mjera politike, a vlada planira i dodatne mjere.

                  (15)

                  Brz ritam regulatornih promjena i ograničena uporaba javnih savjetovanja i savjetovanja sa socijalnim partnerima za velik broj ključnih zakona negativno utječu na kvalitetu zakonodavstva i povećavaju nesigurnost za poduzeća. U tom je kontekstu ključno i jamčiti vladavinu prava te neovisnost pravosuđa. Podsjeća se da je u prosincu 2017. Komisija Vijeću predstavila obrazloženi prijedlog o utvrđivanju postojanja očite opasnosti da Poljska teško prekrši vladavinu prava. Pravna sigurnost, povjerenje u kvalitetu te predvidljivost regulatornih, poreznih i drugih politika i institucija važni su čimbenici kojima bi se mogle povećati stope ulaganja. Čvrstom ex ante i ex post procjenom učinka te dobro osmišljenim i provedenim savjetovanjima sa socijalnim partnerima i javnim savjetovanjima moglo bi se doprinijeti poboljšanju kvalitete zakonodavstva, ograničavanju potrebe za naknadnim izmjenama te stoga i većoj predvidljivosti regulatornog okruženja. Time bi se moglo doprinijeti i ograničavanju mogućih negativnih kratkoročnih popratnih učinaka novih zakona, kao što je na primjer privremeno povećanje administrativnog opterećenja zbog izmjene poreznih propisa.

                  (16)

                  Zahvaljujući sredstvima Unije, cestovna se mreža brzo razvila, no stopa smrtno stradalih na cestama i dalje je među najvišima u Uniji. Osim toga, gradovi se suočavaju sa sve većim izazovima u području mobilnosti, kao što je zagušenje i onečišćenje zraka uzrokovano sve većim voznim parkom osobnih automobila i velikim udjelom starih automobila. Postojeći poticaji za uporabu kolektivnih i aktivnih načina prijevoza s niskim emisijama nisu dovoljni za rješavanje tih poteškoća. U provedbi željezničkih projekata koje sufinancira Unija i dalje dolazi do velikih zastoja, uglavnom zbog ograničenog kapaciteta građevinskog sektora i institucijskih nedostataka upravitelja željezničke infrastrukture. Iako vlada planira ažurirati relevantne strateške dokumente, trenutačno nema dovoljno podataka o strateškoj viziji dugoročnog razvoja prometne mreže za sve vrste prijevoza nakon 2023. U tom bi dokumentu njihove uloge bile jasno definirane i dodijeljene. Nadalje, unatoč ulaganjima proteklih godina i dalje postoje uska grla i nedostaci u području energetskih mreža i infrastrukture.

                  (17)

                  Komisija je u okviru Europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Poljske i objavila je u Izvješću za Poljsku za 2018. Ocijenila je i Program konvergencije za 2018., Nacionalni program reformi za 2018. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Poljskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Poljskoj, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja u Uniji na način da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (18)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2018. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

            PREPORUČUJE da Poljska u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2019. ne premašuje 4,2 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Poduzeti mjere za povećanje učinkovitosti javne potrošnje, među ostalim poboljšanjem proračunskog postupka.

                  2.

                  Poduzeti mjere za povećanje sudjelovanja na tržištu rada, među ostalim poboljšanjem pristupa skrbi za djecu i poticanjem stjecanja relevantnih vještina, posebno s pomoću obrazovanja odraslih, te ukloniti preostale prepreke trajnijim oblicima zapošljavanja. Osigurati održivost i adekvatnost mirovinskog sustava poduzimanjem mjera za povećanje stvarne dobi za umirovljenje i reformom sustava povlaštenih mirovina.

                  3.

                  Jačati inovacijski kapacitet gospodarstva, među ostalim podupiranjem bliže suradnje poduzeća i istraživačkih ustanova. Poboljšati regulatorno okruženje, posebno osiguravanjem učinkovitih javnih savjetovanja i savjetovanja sa socijalnim partnerima u okviru zakonodavnog postupka.

         Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2018.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            H. LÖGER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

         (3)  SL C 261, 9.8.2017., str. 1.

         (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (5)  Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

         (6)  Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

         (7)  Na temelju članka 9. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2018. o Nacionalnom programu reformi Hrvatske za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2018.

text:
               10.9.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 320/44

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 13. srpnja 2018.
      o Nacionalnom programu reformi Hrvatske za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2018.
      (2018/C 320/10)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 također donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je Hrvatska utvrđena kao jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

                  (2)

                  Izvješće za Hrvatsku za 2018. objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Hrvatske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017. (3), mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Hrvatske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 7. ožujka 2018. Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Hrvatskoj unatoč njihovu smanjenju još uvijek postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Ranjivosti su povezane s još uvijek visokim razinama javnog, privatnog i vanjskog duga koji su u velikoj mjeri denominirani u stranoj valuti. I dalje je visoka razina loših kredita, osobito kredita nefinancijskih poduzeća. Potencijalni rast Hrvatske i dalje nije dovoljan za trajnu prilagodbu i općenito je ostvaren slab napredak u provedbi mjera politike kojima se rješavaju problemi kronično niske iskorištenosti rada i sporog rasta produktivnosti. Restriktivno poslovno okruženje i dalje koči konkurentnost i ulaganja, dok rascjepkana javna uprava otežava učinkovitost pružanja javnih usluga.

                  (3)

                  Hrvatska je 26. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018. i svoj Program konvergencije za 2018. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (4)

                  Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (5)

                  Hrvatska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu. Iako je u 2017. ostvaren suficit ukupnog salda opće države od 0,8 % BDP-a, prema Programu konvergencije za 2018. planira se da će u 2018. ukupni saldo zabilježiti deficit od 0,5 % BDP-a te da će se nakon toga postupno poboljšati i u 2021. ostvariti suficit od 0,5 % BDP-a. Predviđa se da će se tijekom programskog razdoblja srednjoročni proračunski cilj, odnosno strukturni deficit od 1,75 % BDP-a, i dalje ostvarivati sa značajnom pozitivnom razlikom. Prema Programu konvergencije za 2018. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 78,0 % BDP-a u 2017. na 75,1 % u 2018. te da će se nastaviti smanjivati i u 2021. iznositi 65,9 %. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerodostojan je. Čini se, međutim, da su proračunski ciljevi planirani s oprezom. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2018. predviđa se da će saldo opće države iznositi 0,7 % BDP-a u 2018. i 0,8 % BDP-a u 2019.

                  (6)

                  Vijeće je 11. srpnja 2017. Hrvatskoj preporučilo da u 2018. nastavi ostvarivati svoj srednjoročni proračunski cilj. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2018. predviđeno je da će strukturni saldo iznositi – 0,3 % BDP-a u 2018 i – 0,6 % BDP-a u 2019., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Predviđa se da će Hrvatska u 2018. i 2019. biti usklađena s pravilom o dugu. Općenito, Vijeće smatra da se očekuje da će Hrvatska u 2018. i 2019. biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (7)

                  Znatno se kasni s najavljenim donošenjem ključnih propisa za poboljšanje hrvatskog fiskalnog okvira. Zbog svoje manjkavosti numerička fiskalna pravila nedjelotvorna su za planiranje fiskalne politike te je uloga Povjerenstva za fiskalnu politiku kao neovisnog tijela i dalje slaba. I dalje je važno primjenjivati prakse dobrog upravljanja dugom zbog još visoke razine hrvatskog javnog duga i njegove izloženosti valutnim rizicima. U 2017. ojačana je funkcija upravljanja dugom te je izrađena strategija upravljanja dugom, koju ju potrebno redovito ažurirati. Odgođeno je uvođenje već propisanog periodičnog poreza na nekretnine i nema naznaka o tome hoće li se i kada početi provoditi. Zbog toga Hrvatska ima nizak udio prihoda od periodičnog oporezivanja nepokretne imovine. Periodični porez na nekretnine omogućio bi učinkovitiju ukupnu naplatu prihoda poticajnu za rast i bio bi stabilan i predvidljiv izvor prihoda jedinicama lokalne uprave.

                  (8)

                  U 2017. nastavljen je oporavak hrvatskog tržišta rada. No stopa zaposlenosti i stopa aktivnosti i dalje su znatno niže od prosjeka Unije, što koči potencijalni rast. Zakonska dob za umirovljenje za žene trenutačno je 62, a za muškarce 65 godina. Izjednačavanje zakonske dobi za umirovljenje i njezino povećanje sporo napreduju te se očekuje da će tek 2038. ta dob za oba spola biti 67 godina. Nadalje, radnici starije dobi mogu iskoristiti brojne mogućnosti prijevremenog umirovljenja te mirovinski sustav uključuje određene posebne odredbe o mirovinama kojima se osiguravaju povoljniji uvjeti za umirovljenje. Na nisko sudjelovanje žena na tržištu rada utječu i njihove odgovornosti povezane sa skrbi. Zbog posljedičnog kratkog prosječnog radnog vijeka tekuće i buduće mirovine nisu na primjerenoj razini i prisutni su rizici od siromaštva u starijoj životnoj dobi. Najavljene mjere kojima se potiče dulji radni vijek nisu još provedene.

                  (9)

                  Iako u Hrvatskoj postoji socijalni dijalog, stvarna interakcija između nadležnih tijela i dionika u procesu izrade politika ograničena je i uglavnom se svodi na iznošenje mišljenja u pisanom obliku o određenim predloženim Vladinim mjerama. Nadalje, rascjepkanost sindikata ograničava njihove ukupne kapacitete za sudjelovanje u socijalnom dijalogu.

                  (10)

                  Unatoč nedavnim poboljšanjima i dalje je visok udio osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti i znatne su teritorijalne razlike među županijama. Tom su problemu osobito izložene starije osobe, niskokvalificirane osobe i osobe s invaliditetom. Uočeni su nedostaci kad je riječ o učinkovitosti i pravednosti sustava socijalne zaštite. Socijalne naknade imaju ograničeni kapacitet za smanjenje siromaštva. Nedostatak koordinacije među institucijama i niži fiskalni kapacitet siromašnijih jedinica lokalne uprave uzrokuju neujednačenu dostupnost socijalnih naknada.

                  (11)

                  Hrvatski su rezultati ispod prosjeka Unije u području ulaganja u obrazovanje, ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, osnovnih vještina, stjecanja visokog obrazovanja i relevantnosti strukovnog obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada. Hrvatska je počela provoditi nekoliko reformi iz Strategije obrazovanja, znanosti i tehnologije. Ako se provede u potpunosti i u skladu s ostalim mjerama iz Strategije, reforma školskog kurikuluma mogla bi pozitivno utjecati na kvalitetu hrvatskog obrazovnog sustava. Čini se da je relevantnost strukovnog obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada ograničena, na što upućuje činjenica da više od polovine evidentiranih nezaposlenih osoba ima završeno strukovno obrazovanje i osposobljavanje. Da bi se bolje identificirale potrebne vještine, potrebna je bolja koordinacija javnih tijela i poslodavaca. U sustavu obrazovanja odraslih kojemu je svrha doprinijeti njihovu uključivanju na tržište rada postoji velik broj pružatelja tih usluga koji su nejednako raspoređeni u zemlji te programi učenja nisu prikladno evaluirani. Sudjelovanje u programima obrazovanja odraslih i obrazovnim programima koji se nude u okviru mjera aktivne politike tržišta rada vrlo je nisko.

                  (12)

                  Teritorijalna rascjepkanost hrvatske javne uprave i široka raspodjela nadležnosti na svim razinama vlasti otežavaju učinkovito pružanje javnih usluga i učinkovitost javnih rashoda. Brojne manje lokalne jedinice nemaju odgovarajuće financijske ni administrativne kapacitete za obavljanje decentraliziranih funkcija. Pokazatelji učinkovitosti javne uprave upućuju na rezultate koji su ispod prosjeka Unije, što otežava izradu i provedbu javnih politika i učinkovitije korištenje sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova. Dodatno je odgođeno planirano smanjenje broja lokalnih ureda i ispostava središnje uprave i pojednostavnjenje sustava državnih agencija. Neusklađenost okvira za određivanje plaća u javnoj upravi i javnim službama onemogućuje jednakost postupanja i kontrolu vlade nad rashodima za plaće u javnom sektoru. Donošenje najavljenih propisa u cilju njihovog usklađivanja dodatno je odgođeno do sredine 2018. Nadležna tijela poduzela su prve mjere za integraciju nekih funkcija među bolnicama radi poboljšanja učinkovitosti pružanja zdravstvenih usluga i pristupa zdravstvenoj skrbi. Međutim, zbog neučinkovitog modela financiranja zdravstvenog sustava akumuliraju se dugovi, posebno za bolničku skrb.

                  (13)

                  Prisutnost poduzeća u državnom vlasništvu u gospodarstvu i dalje je velika. Sporo napreduje provedba mjera za poboljšanje upravljanja tim poduzećima koja i dalje posluju s niskim razinama produktivnosti i profitabilnosti. Doneseno je novo zakonodavstvo o upravljanju i raspolaganju državnom imovinom.

                  (14)

                  U studenome 2017. završena je revizija kvalitete imovine Hrvatske banke za obnovu i razvitak. S obzirom na važnost te banke za provedbu financijskih instrumenata Unije i Plana ulaganja za Europu te njezinu sve veću ulogu u izravnom kreditiranju, rezultati te revizije trebali bi poslužiti za jačanje nadzornog i regulatornog okvira te banke te njezina upravljanja.

                  (15)

                  Administrativno opterećenje i parafiskalni nameti i dalje negativno utječu na poslovno okruženje. Postojano se smanjuje administrativno opterećenje, no sporijom dinamikom. Smanjenje parafiskalnih nameta odvija se u ograničenom opsegu i uz nisku transparentnost jer se nisu provela redovita ažuriranja registra ni procjene učinka planiranih smanjenja.

                  (16)

                  Potrebna je cjelovita provedba akcijskog plana za suzbijanje korupcije za 2017. i 2018. kako bi se ostvarili ciljevi Strategije suzbijanja korupcije za razdoblje od 2015. do 2020. Potrebno je poboljšati nekoliko ključnih elemenata, osobito podnošenje izvješća o imovinskom stanju i prijave sukoba interesa, osvješćivanje o kanalima koje zviždači mogu koristiti za prijavu nepravilnosti i stvarna kontrola rizika u javnoj nabavi, koja je i dalje izložena korupciji zbog velikog udjela internih javnih nabava u subjektima u državnom vlasništvu.

                  (17)

                  Restriktivni propisi na tržištima robe i usluga, osobito veliki broj prekomjerno reguliranih profesija, negativno utječu na tržišno natjecanje. Ublažavanje tih propisa sporo napreduje zbog snažnog otpora interesnih skupina.

                  (18)

                  Dugotrajnost sudskih postupaka i znatan broj neriješenih predmeta i dalje negativno utječu na kvalitetu i učinkovitost pravosuđa, a time i na poslovno okruženje. Zabilježeno smanjenje broja neriješenih predmeta bilo je uglavnom potaknuto manjim brojem novih predmeta, a ne bržim rješavanjem predmeta u postupku. Elektronička komunikacija u parničnim i stečajnim postupcima i dalje se nedovoljno koristi unatoč poboljšanjima.

                  (19)

                  U okviru hrvatske strategije pametne specijalizacije poduzimaju se određeni ciljani napori u svrhu reforme nacionalnog sustava znanosti i inovacija. Provedba strategije usporena je zbog nekoordiniranih nadležnosti unutar politike za potporu znanosti i inovacijama. Isto tako, velika sveučilišta imaju vrlo rascjepkane upravljačke strukture i stroga administrativna pravila. Slaba je suradnja istraživačkih institucija i poslovnog sektora. Nema sustavnog praćenja i evaluacije učinka politika koje se provode u području istraživanja i inovacija, čime se onemogućuje primjereno utvrđivanje prioriteta. Sustav visokog obrazovanja mogao bi imati koristi od poticaja kojima se promiču kvaliteta i relevantnost za tržište rada.

                  (20)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Hrvatske i objavila je u izvješću za Hrvatsku za 2018. Ocijenila je i Program konvergencije za 2018., Nacionalni program reformi za 2018. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Hrvatskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Hrvatskoj, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja u Uniji na način da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (21)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2018., i prema njegovu mišljenju (5) očekuje se da će Hrvatska biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (22)

                  Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2018. i Program konvergencije za 2018. Preporuke Vijeća u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku,

            PREPORUČUJE da Hrvatska u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Jačati fiskalni okvir, među ostalim jačanjem mandata i neovisnosti Povjerenstva za fiskalnu politiku. Uvesti periodični porez na nekretnine.

                  2.

                  Odvraćati od prijevremenog umirovljenja, ubrzati prelazak na višu dobnu granicu za zakonsko umirovljenje i uskladiti odredbe o mirovinama za posebne kategorije s općim pravilima za umirovljenje. Provesti reformu sustava obrazovanja i osposobljavanja u cilju poboljšanja njegove kvalitete i relevantnosti za tržište rada za mlade i odrasle. Konsolidirati socijalne naknade i povećati njihov kapacitet za smanjenje siromaštva.

                  3.

                  Smanjiti teritorijalnu rascjepkanost javne uprave, pojednostavniti funkcionalnu raspodjelu nadležnosti i povećati kapacitete za izradu i provedbu javnih politika. Na temelju savjetovanja sa socijalnim partnerima uvesti usklađene okvire za određivanje plaća u javnoj upravi i javnim službama.

                  4.

                  Poboljšati korporativno upravljanje poduzećima u državnom vlasništvu i intenzivirati prodaju poduzeća u državnom vlasništvu i neproduktivne imovine. Znatno smanjiti opterećenje poduzeća koje proizlazi iz parafiskalnih nameta te složenih administrativnih i zakonodavnih zahtjeva. Poboljšati tržišno natjecanje u području poslovnih usluga i reguliranih profesija. Smanjiti trajanje sudskih postupaka i unaprijediti elektroničku komunikaciju na sudovima.

         Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2018.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            H. LÖGER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

         (3)  SL C 261, 9.8.2017., str. 41.

         (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (5)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2018. o Nacionalnom programu reformi Finske za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2018.

text:
               10.9.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 320/112

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 13. srpnja 2018.
      o Nacionalnom programu reformi Finske za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2018.
      (2018/C 320/25)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) također donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Finska nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za Preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 22. ožujka 2018. Vijeće je 14. svibnja 2018. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (3) („Preporuka za europodručje”).

                  (2)

                  Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Finska bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, kako je navedena u preporukama u nastavku, a posebno u preporuci 3.

                  (3)

                  Izvješće za Finsku za 2018. objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Finske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017. (4), mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Finske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

                  (4)

                  Finska je 13. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018. i svoj Program stabilnosti za 2018. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (5)

                  Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita svoj sporazum o partnerstvu i relevantne programe i predloži izmjene u vezi s njima. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (6)

                  Na Finsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. U svojem Programu stabilnosti za 2018. vlada planira da će ukupni saldo u 2018. iznositi – 0,6 % BDP-a, što znači da se neće promijeniti u odnosu na prethodnu godinu. Vlada predviđa poboljšanje salda u 2019. koji bi u 2020 i 2021. trebao ostvariti neznatan suficit. Srednjoročni proračunski cilj, odnosno strukturni deficit od 0,5 % BDP-a, nadmašen je u 2017. Međutim predviđa se da će ponovno izračunani strukturni deficit (6) biti neznatno veći i iznositi 0,6 % BDP-a u razdoblju 2018. – 2019. te da će se nakon toga smanjiti. Udio duga opće države u BDP-u dosegnuo je vrhunac od 63,6 % BDP-a u 2015. te se u 2017. smanjio na 61,4 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2018. očekuje se daljnje smanjenje udjela duga koji će 2021. dosegnuti 56,7 % BDP-a. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uglavnom je vjerodostojan. Glavni rizici za proračunske projekcije odnose se na moguće neočekivano velike početne troškove za provedbu planirane reforme socijalnih i zdravstvenih usluga.

                  (7)

                  U Programu stabilnosti za 2018. podsjeća se na povećanje troškova povezanih s iznimnim priljevom izbjeglica i na njihov značajni učinak na proračun u razdoblju 2015. – 2016. Prema Programu stabilnosti za 2017. predviđalo se da će se troškovi u 2017. smanjiti za 0,15 % BDP-a. Taj iznos nije potvrđen u Programu stabilnosti za 2018. te ga Komisija stoga nije uzela u obzir. Uz to, Finskoj je u 2017. odobreno privremeno odstupanje od 0,5 % BDP-a od potrebnog kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju kako bi se u obzir uzele velike strukturne reforme, posebno mirovinska reforma iz 2017. i Pakt o konkurentnosti, s pozitivnim učinkom na dugoročnu održivost javnih financija. Finskoj je u 2017. odobreno i privremeno odstupanje od 0,1 % BDP-a kako bi se u obzir uzeli nacionalni rashodi za ulaganja u projekte koje sufinancira Unija. U pogledu potonjeg odstupanja, jedan od kriterija prihvatljivosti je da se ukupna javna ulaganja ne smanjuju. Stvarni podaci za 2017.pokazuju pad javnih ulaganja u 2017. u usporedbi s prethodnom godinom, dok se procjenjuje da su ulaganja povezana sa sredstvima Unije ostala stabilna. Stoga se više ne smatra da Finska ispunjava uvjete za privremeno odstupanje od 0,1 % BDP-a u pogledu nacionalnih rashoda za ulaganja u projekte koje sufinancira Unija u 2017. Preostala privremena odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja prenose se u sljedeće razdoblje od tri godine. Stoga privremena odstupanja zbog neuobičajenih događaja i klauzula o strukturnoj reformi iznose 0,67 % BDP-a u 2018. i 0,5 % BDP-a u 2019.

                  (8)

                  Vijeće je Finskoj preporučilo da osigura da odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja u 2018. bude ograničeno na odstupanje povezano s proračunskim učinkom neuobičajenih događaja (odobreno za 2016.) kao i odobrena odstupanja koja se odnose na provedbu strukturnih reformi i ulaganja (odobreno za 2017.). To je u skladu s najvećom stopom nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda od 1,9 % u 2018., što odgovara dopuštenom pogoršanju strukturnog salda od 0,1 % BDP-a. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2018. postoji rizik od određenog odstupanja od preporučene fiskalne prilagodbe u 2018. Međutim, zbog rezultata koji su za 2017. bili bolji od očekivanog, trenutačno se predviđa da će odstupanje od ostvarenja srednjoročnog cilja biti manje od odobrenih odstupanja povezanih s neuobičajenim događajima i klauzulama o strukturnim reformama. Ako se to potvrdi, uzet će se u obzir u ex post ocjeni za 2018.

                  (9)

                  Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2018. Finska bi u 2019. trebala osigurati da je odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja u 2019. ograničeno na odstupanje povezano s učinkom na proračun u odnosu na provedbu strukturnih reformi za koje je u 2017. odobreno privremeno odstupanje. To je u skladu s najvećom stopom nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda od 2,9 %, što odgovara dopuštenom pogoršanju strukturnog salda od 0,2 % BDP-a. Ne bude li promjene u politikama, predviđa se da će Finska ispuniti taj zahtjev za 2019. Predviđa se da će Finska ispuniti zahtjeve referentnog mjerila za smanjenje duga u 2018 i u 2019. Općenito, Vijeće smatra da Finska treba biti spremna poduzeti dodatne mjere za osiguranje usklađenosti u 2018. i predviđa se da će u 2019. poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (10)

                  Zbog starenja stanovništva i sve manjeg broja aktivnog stanovništva predviđa se povećanje rashoda za mirovine, zdravstvo i dugotrajnu skrb s 22 % BDP-a u 2016. na 24 % BDP-a do 2030. Cilj administrativne reforme i reforme socijalnih i zdravstvenih usluga, o kojima se trenutačno raspravlja u parlamentu, jest smanjenje rasta rashoda u tom području. Ostali ciljevi su jamčenje jednakog pristupa zdravstvenoj skrbi i smanjenje lista čekanja za pacijente, posebno u zapostavljenim ili udaljenim područjima. Postotak samoprijavljenih nezadovoljenih medicinskih potreba veći je od prosjeka Unije. Osobe koje nisu radno aktivne posebno imaju poteškoća s dobivanjem potrebne medicinske skrbi. Od 2020. socijalne i zdravstvene usluge u Finskoj pružat će se na novoj razini regionalne javne uprave, tj. na razini okruga. Reforma će omogućiti udruživanje sredstava kako bi se omogućilo njihovo učinkovitije korištenje na razini okruga. Produktivnost bi se trebala povećati i većim korištenjem digitalnih i elektroničkih usluga. Konačno, socijalne usluge i usluge primarne zdravstvene skrbi bile bi dostupne i u javnim i u privatnim centrima za socijalnu i zdravstvenu skrb. To bi pacijentima omogućilo veću slobodu odabira, a očekuju se i uštede kao posljedica tržišnog natjecanja među pružateljima usluga. Ostvarivanje tih ambicioznih ciljeva ovisit će i o odabirima tijekom provedbene faze reforme.

                  (11)

                  U Finskoj je u 2017. ukupna stopa zaposlenosti radno sposobnog stanovništva u dobi od 20 do 64 godine iznosila 74 % te je relativno niska u usporedbi s nordijskim usporednim gospodarstvima. I sudjelovanje na tržištu rada bilo je niže, posebno za žene, niskokvalificirane muškarce i osobe migrantskog podrijetla. Stopa strukturne nezaposlenosti u 2017. bila je visoka te se odnosila na oko 7,5 % ukupne radne snage. Kad je riječ o rastu zaposlenosti, finska nadležna tijela i dalje imaju poteškoće u donošenju većeg broja mjera kojima se potiče prihvaćanje zaposlenja i aktivnih politika tržišta rada, unatoč nedavno donesenim mjerama.

                  (12)

                  Zamke neaktivnosti i nezaposlenosti i dalje su prepreka većoj aktivaciji radne snage. Znatna zamka neaktivnosti proizlazi iz sustava naknada i kombinacija različitih vrsta naknada. Socijalna pomoć i naknada za stanovanje bitne su sastavnice te zamke. Te i druge naknade brzo se postupno ukidaju s porastom dohotka, što dovodi do rizika da prihvaćanje zaposlenja neće biti dovoljno financijski privlačno. Smatra se da složenost pravila za isplatu naknada u kombinaciji s administrativnim praksama stvara znatne zamke nezaposlenosti, odnosno „birokratske klopke”. Nesigurnost u vezi s iznosom naknada i vremenom koje je potrebno da bi se ponovno ostvarilo prava na njih smanjuje privlačnost kratkoročnog zaposlenja ili rada u nepunom radnom vremenu. Naposljetku, usprkos nedavnom povećanju broja novoizgrađenih stambenih nekretnina, nedostatak cjenovno pristupačnog stanovanja u gradovima koji bilježe velik porast stanovništva mogao bi biti dodatna prepreka mobilnosti radne snage. U tijeku je provedba mjere o uvođenju osnovnog dohotka, čiji se prvi rezultati očekuju u 2019. i na temelju koje će se dobiti određene informacije za reviziju sustava socijalne sigurnosti. Proučava se reforma sustava roditeljskog dopusta kako bi se povećala stopa zaposlenosti žena u reproduktivnoj dobi i promicala rodna ravnopravnost. Registrom koji je trenutačno u pripremi i kojim bi se prikazivala razina prihoda u stvarnom vremenu mogla bi se poboljšati učinkovitosti javnih usluga i raspodjele naknada.

                  (13)

                  Prakse određivanja plaća mijenjaju se i sve su više usmjerene na pregovaranje na razini sektora i na lokalnoj razini. Budući da se poduzeća često suočavaju s vrlo različitim ograničenjima, time bi se omogućila veća diferencijacija plaća među poduzećima, što bi osiguralo da je rast realnih plaća u skladu s rastom produktivnosti, uz istodobno poticanje zapošljavanja. Na temelju nedavnih sporazuma o plaćama sklopljenima krajem 2017. i početkom 2018., poslodavci koji pripadaju nekom udruženju imaju više mogućnosti za pregovaranje na lokalnoj razini. Za poslodavce koji ne pripadaju nekom udruženju neke prepreke i dalje postoje. Uočeni su neki od prvih pozitivnih rezultata jer postojeća situacija u okviru nedavnih pregovora o plaćama ukazuje na rješenje koje će na troškovnu konkurentnost utjecati uglavnom neutralno. U praksi, unatoč nepostojanju službenog usklađivanja sporazuma o plaćama, postoje neke naznake o nastanku finskog modela, u kojem je rast plaća u sektoru nerazmjenjivih dobara povezan s rastom plaća dogovorenih u sektoru razmjenjivih dobara.

                  (14)

                  Budući da se razine aktivnosti i zaposlenosti postupno povećavaju na razine zabilježene prije krize, izgledno je da će niža zapošljivost nezaposlenih i neaktivnih osoba postati ozbiljan problem koji bi mogao usporiti oporavak tržišta rada, čime se ugrožava dugoročna održivost finskog sustava socijalne sigurnosti. Zbog toga su potrebne odgovarajuće i integrirane usluge aktivacije i ponovne integracije na tržište rada za nezaposlene i neaktivne osobe. Istovremeno, sredstva namijenjena javnim službama za zapošljavanje, posebno za aktivnosti savjetovanja, niža su od prosjeka Unije. Usluge koje se nude nezaposlenima, posebno onima s manje prilika za zapošljavanje, raspodijeljene su među većim brojem zasebnih pružatelja tih usluga. Integracijom ili boljom koordinacijom lakše bi se stvorio neprekinuti lanac pružanja usluga („sve na jednom mjestu” za nezaposlene/neaktivne). Potrebni su stalni napori kako bi se osigurao ponovni ulazak neaktivnih osoba na tržište rada, posebno onih u dobi od 25 do 49 godina i osoba migrantskog podrijetla. Migrantskim stanovništvom moglo bi se djelomično nadoknaditi postojeće smanjenje radno sposobnog stanovništva, pod uvjetom da se dobro integriraju na tržište rada i u finsko društvo. Konačno, manjak radne snage sve je veći, što je vjerojatno odraz kontinuiranih strukturnih promjena u gospodarstvu, kao što je starenje stanovništva. To upućuje na potrebu za stalnim ulaganjima u obrazovanje i strukovno osposobljavanje odraslih kako bi se omogućila profesionalna mobilnost i smanjila neusklađenost vještina.

                  (15)

                  Vlada je donijela mjere za promicanje poduzetništva i novoosnovanih poduzeća te je poboljšala i dostupnost kredita i jamstava za izvoz malim i srednjim poduzećima. Nezaposleni sada imaju pravo na naknade za nezaposlenost tijekom prvih mjeseci kada osnivaju poduzeće. Taj program ima najveće mogućnosti za uspjeh ako se kombinira s osposobljavanjem i podučavanjem, iako njegov učinak može biti ograničen zbog kratkog trajanja. Osim toga, u socijalnoj zaštiti poduzetnika i samozaposlenih osoba još uvijek postoje određeni nedostaci, a rizik od siromaštva za samozaposlene u Finskoj visok je u odnosu na zaposlenike.

                  (16)

                  Dug kućanstava i dalje bilježi nezapamćeno visoku razinu (67 % BDP-a u 2016.). Ta su dugovanja pretežno ugovorena s promjenjivom kamatnom stopom, što predstavlja rizik ako kamatne stope porastu u srednjoročnom razdoblju. Potrošački kredit ubrzano raste, a sve veći udio tih kredita odobravaju strane banke, financijske institucije osim kreditnih institucija, društva koja nude male kredite ili se ti krediti temelje na pozajmljivanju u ravnopravnim partnerstvima. Finsko tijelo nadležno za financijski nadzor donijelo je niz mjera kojima se ograničava rast zaduženosti kućanstava. Međutim, aktivno razduživanje ne očekuje se u bližoj budućnosti, posebice s obzirom na to da su kamatne stope još uvijek niske, a povjerenje potrošača je na visokoj razini. Nepostojanje sveobuhvatnog (u kojem su prikupljeni pozitivni i negativni podaci o dužnicima) registra odobrenih kredita može bankama onemogućiti da imaju jasan pregled nad ukupnom zaduženošću kućanstava.

                  (17)

                  Komisija je u okviru Europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Finske i objavila je u Izvješću za Finsku za 2018. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2018. i Nacionalni program reformi za 2018. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Finskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Finskoj, nego i opseg njihove usklađenosti s pravilima i smjernicama Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja u Uniji na način da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (18)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2018. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

            PREPORUČUJE da Finska u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Ostvariti srednjoročni proračunski cilj u 2019., uzimajući u obzir odstupanja povezana s provedbom strukturnih reformi za koje je odobreno privremeno odstupanje. Osigurati donošenje i provedbu administrativne reforme za povećanje troškovne učinkovitosti socijalnih i zdravstvenih usluga i jednak pristup tim uslugama.

                  2.

                  Povećati poticaje za prihvaćanje zaposlenja i osigurati odgovarajuće i dobro integrirane usluge za nezaposlene i neaktivne osobe.

                  3.

                  Jačati praćenje zaduženosti kućanstava, uključujući uspostavom sustava registra odobrenih kredita.

         Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2018.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            H. LÖGER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

         (3)  SL C 179, 25.5.2018., str. 1.

         (4)  SL C 261, 9.8.2017., str. 1.

         (5)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (6)  Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

         (7)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.