               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.12.2017.
            COM(2017) 807 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Tunisa o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i tuniskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PREPORUKE

               U globaliziranom svijetu u kojem su teška kaznena djela i terorizam sve više transnacionalni i polivalentni, tijela za izvršavanje zakonodavstva trebala bi biti u potpunosti opremljena za suradnju s vanjskim partnerima u cilju jamčenja sigurnosti njihovih građana. Europol bi stoga trebao moći razmjenjivati osobne podatke s tijelima za izvršavanje zakonodavstva iz trećih zemalja u mjeri u kojoj je to potrebno za izvršavanje njegovih zadaća.

               Od početka primjene Uredbe 2016/794 dana 1. svibnja 2017.
                  1
                te u skladu s Ugovorom, Komisija je u ime Unije nadležna za pregovore o međunarodnim sporazumima s trećim zemljama koji se odnose na razmjenu osobnih podataka s Europolom
                  2
               . Ako je to potrebno za izvršavanje njegovih zadaća, Europol može uspostaviti i održavati suradničke odnose s vanjskim partnerima putem radnih i administrativnih dogovora koji sami po sebi ne mogu biti pravna osnova za razmjenu osobnih podataka.

               Uzimajući u obzir političku strategiju navedenu u Europskom programu sigurnosti
                  3
               , Zaključcima Vijeća
                  4
                i Globalnoj strategiji
                  5
                te operativne potrebe tijela za izvršavanje zakonodavstva u EU-u i moguće koristi bliskije suradnje u tom području, Komisija smatra da je potrebno u kratkom roku započeti pregovore s osam zemalja, kako je utvrđeno u Jedanaestom izvješću o napretku prema uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije
                  6
               .

               Komisija je napravila procjenu prioritetnih zemalja uzimajući u obzir operativne potrebe Europola. U Strategiji Europola za razdoblje 2016.–2020. utvrđeno je da je Sredozemlje prioritet kad je riječ o pojačanom partnerstvu
                  7
               . U Strategiji vanjskih odnosa Europola za razdoblje 2017.–2020. naglašava se potreba za bliskijom suradnjom Europola i zemalja Bliskog istoka i sjeverne Afrike (MENA) s obzirom na trenutačne terorističke prijetnje i izazove povezane s migracijama
                  8
               .

               Europol nema sporazume ni s jednom od zemalja te regije. Međutim, suradnjom putem Interpola Tunis je pokazao spremnost da podijeli informacije s partnerima u području izvršavanja zakonodavstva.

               Ova se Preporuka izričito odnosi na pregovore s Tunisom, iako suradnju sa svakom od zemalja MENA-e treba promatrati u kontekstu regije u cjelini. Trenutačna nestabilnost u regiji, osobito dugotrajni sukobi u Libiji, predstavlja veliku dugoročnu sigurnosnu prijetnju EU-u kojom se hitno treba pozabaviti. To se odnosi na učinkovitu borbu protiv terorizma i povezanog organiziranog kriminala
                  9
                te na izazove povezane s migracijama, kao što su olakšavanje nezakonitih migracija i trgovanje ljudima.  Suradnja s lokalnim tijelima za izvršavanje zakonodavstva ključna je za prevladavanje tih izazova.

               Na temelju tehničkih dijaloga u cilju definiranja zajedničkih mjera za poboljšanje razmjene informacija i zajedničkog operativnog djelovanja u borbi protiv trgovanja vatrenim oružjem, EU je s Tunisom već dogovorio popis mjera za jačanje suradnje među relevantnim tijelima za izvršavanje zakonodavstva, osiguravanje pomoći u izgradnji kapaciteta u relevantnim regionalnim i/ili bilateralnim programima i razvijanje operativnog djelovanja unutar zajednički dogovorenog okvira
                  10
               . Međutim, to ne obuhvaća prijenos osobnih podataka.

               Politički kontekst

               Odnosi između EU-a i Tunisa započeli su još 1976., a znatan su zamah dobili 1995. nakon potpisivanja Sporazuma o pridruživanju između Tunisa i EU-a kojim je otvoren put dvama desetljećima obostrano korisnih ekonomskih i trgovinskih odnosa.

               EU-ova potpora tuniskom narodu obuhvaća mnoga politička područja, među ostalim praćenje izbornog procesa, promicanje ljudskih prava, podupiranje demokratskih i socioekonomskih reformi, poboljšanje sigurnosti i jačanje civilnog društva. U okviru preispitivanja europske politike susjedstva utvrđena su tri dodatna područja za suradnju: 1) gospodarski razvoj za stabilizaciju; 2) sigurnosna dimenzija i 3) migracije i mobilnost
                  11
               . EU je Tunisu ponudio i bliže odnose u svim područjima, pojačanom ekonomskom i trgovinskom integracijom te partnerstvom za mobilnost. Tunis i EU dogovorili su 2012. povlašteno partnerstvo za pojačane odnose i integraciju
                  12
               .

               EU se obvezao unaprijediti provedbu opsežne suradnje s Tunisom u području sigurnosti, borbe protiv terorizma i sprečavanja nasilne radikalizacije i ekstremizma
                  13
               , među ostalim i jačanjem suradnje Tunisa s nadležnim agencijama i tijelima EU-a, uključujući Europol
                  14
               . Kao odgovor na to, Tunis je sprečavanje radikalizacije i borbu protiv terorizma
                  15
                postavio visoko na svojoj ljestvici prioriteta, a u tome ga podupire i europska Mreža za osvješćivanje o radikalizaciji
                  16
               .

               Nakon sastanka Vijeća za pridruživanje EU-a i Tunisa održanog 11. svibnja 2017., EU i Tunis trenutačno dogovaraju nove strateške prioritete. Na tom su sastanku obje strane istaknule napredak ostvaren u bilateralnoj suradnji u području sigurnosti i borbe protiv terorizma te sa zadovoljstvom ustanovile kako se sigurnosno stanje u Tunisu znatno poboljšalo, posebice zahvaljujući nacionalnim sigurnosnim snagama.

               Na drugom sastanku u okviru dijaloga na visokoj razini o sigurnosti održanom u Bruxellesu 19. siječnja 2017. obje strane izrazile su spremnost da pojačaju suradnju u tom području, istodobno promičući potpuno poštovanje vladavine prava, ljudskih prava i temeljnih sloboda
                  17
               .

               S Tunisom se već vodi dijalog o sigurnosti i borbi protiv terorizma, a akcijski plan u tom kontekstu obuhvaća suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva te upućuje na budući sporazum o suradnji s Europolom. U zaključcima sastanka od 19. siječnja suradnja između Europola i tuniskih tijela uključena je u prioritete suradnje između EU-a i Tunisa.

               Operativne potrebe

               Na temelju podataka iz SOCTA-e za 2017.
                  18
                i TE-SAT-a za 2017.
                  19
               , prethodno navedenoga te, među ostalim, Europolova internog stručnog znanja, suradnja s Tunisom potrebna je posebice kako bi se suzbili sljedeći oblici kriminala:

               Terorizam: terorističke skupine koje djeluju u regiji i šire (među ostalim u Libiji i Sahelu) predstavljaju prijetnju za Tunis i EU, koji su već bili mete terorističkih napada.

               Osim poboljšanja suradnje u pogledu mogućih prijetnji i prepoznavanja novih trendova, potrebna je bliskija suradnja koja obuhvaća razmjenu osobnih podataka kako bi se suočilo s fenomenom stranih terorističkih boraca (uključujući osumnjičenike koji imaju dvojno državljanstvo ili zakonit boravak) te učinkovito otkrili, spriječili i kazneno gonili putovanje u svrhu terorizma (uključujući moguće infiltriranje u migracijske tokove), zloupotreba interneta u svrhu terorizma, financiranje terorizma te veze s organiziranim kriminalom.

               Trgovanje vatrenim oružjem drastično se povećalo u regiji zbog dugotrajnih sukoba u Libiji. Rute trgovine iz Libije i Sahela preko Tunisa ozbiljan su problem.

               EU i Tunis uspostavili su suradnju u području vatrenog oružja i dogovorili program rada koji uključuje osposobljavanje i izgradnju kapaciteta. Zbog intenzivnije suradnje povećava se potreba za boljom razmjenom informacija i naknadnim istragama.

               Trgovina drogom: regija Bliskog istoka i sjeverne Afrike (MENA) glavno je izvorište, tranzitna točka te mjesto upotrebe nedopuštenih droga. Uz stalnu bazu korisnika droga na sjeveru, sahelsku krijumčarsku rutu na jugu i heroinsku rutu od istoka prema zapadu, regija negativno utječe te je podložna negativnom utjecaju proizvodnje i zloupotrebe nedopuštenih sredstava.

               Čini se da je Tunis važna tranzitna zemlja za kokain iz Latinske Amerike namijenjen za Europu. U Tunisu su zaplijenjene dosad najveće količine kokaina iz Južne Amerike te se čini da je on i tranzitna i odredišna zemlja za kokain. 2016. je u okviru Programa za suzbijanje kokainskog puta (komponenta AIRCOP-a) koji financira EU u Tunisu osnovano pravno tijelo zajedničke radne skupine za presretanje u zračnim lukama (Joint Airport Interdiction Task Force Legal Authority, JAITF).

               Organizirano krijumčarenje migranata znatno se povećalo 2017., pri čemu su posebice tuniski državljani koristili organizirane krijumčarske mreže radi olakšavanja njihove nezakonite migracije u EU. Tuniska vlada djelomično je uspješna u borbi protiv te povećane prijetnje, no dodatna specijalizirana potpora Europola pojačala bi njihove kapacitete i razmjenu informacija. Suradnja s tuniskim tijelima mogla bi biti važna i za suzbijanje krivotvorenja isprava što je povezano s krijumčarenjem migranata.

               2.PRAVNI ELEMENTI PREPORUKE

               Uredbom (EU) 2016/794 o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) utvrđuje se zakonodavni okvir za Europol, posebice njegovi ciljevi, zadaće, područje nadležnosti, mjere za zaštitu podataka te načini suradnje s vanjskim partnerima.

               Ova je Preporuka u skladu s odredbama Uredbe o Europolu.

               Njezin je cilj da Komisija dobije odobrenje Vijeća za vođenje pregovora o budućem sporazumu u ime EU-a. Pravna osnova na temelju koje Vijeće može odobriti otvaranje pregovora jest članak 218. stavci 3. i 4. UFEU-a.

               U skladu s člankom 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Komisija se imenuje pregovaračem Unije za sporazum između Europske unije i Tunisa o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i tuniskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Tunisa o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i tuniskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 218. stavke  3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)Uredba (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća
                  20
                donesena je 11. svibnja 2016. i primjenjuje se od 1. svibnja 2017.

               (2)Ovom se Uredbom, a posebno njezinim člankom 25., utvrđuju pravila za prijenos osobnih podataka iz Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) trećim zemljama i međunarodnim organizacijama. Europol može prenositi osobne podatke tijelu u trećoj zemlji na temelju međunarodnog sporazuma koji su Unija i ta treća zemlja sklopile u skladu s člankom 218. UFEU-a, navodeći odgovarajuće zaštitne mjere u odnosu na zaštitu privatnosti, temeljnih prava i sloboda pojedinaca.

               (3)Trebalo bi otvoriti pregovore radi sklapanja takvog sporazuma između Europske unije i Tunisa.

               (4)Sporazumom bi se trebala poštovati temeljna prava i načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, posebice pravo na privatni i obiteljski život iz članka 7. Povelje, pravo na zaštitu osobnih podataka iz članka 8. Povelje te pravo na učinkoviti pravni lijek i na pravično suđenje iz članka 47. Povelje. Sporazum bi se trebao primjenjivati u skladu s tim pravima i načelima,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisiju se ovlašćuje da u pregovorima dogovori, u ime Unije, sporazum između Europske unije i Tunisa o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i tuniskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma.

               Članak 2.

               Smjernice za pregovore utvrđene su u Prilogu.

               Članak 3.

               Pregovori se vode uz savjetovanje s [ime posebnog odbora upisuje Vijeće].

               Članak 4.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Uredba (EU) 2016/794 od 11. svibnja 2016., SL L 135, 24.5.2016., str. 53.

                     (2)

                        Ako je to potrebno za izvršavanje njegovih zadaća, Europol može uspostaviti i održavati suradničke odnose s vanjskim partnerima putem radnih i administrativnih dogovora koji sami po sebi ne mogu biti pravna osnova za razmjenu osobnih podataka.

                     (3)

                        COM(2015) 185 final.

                     (4)

                        Dokument Vijeća 10384/17, 19. lipnja 2017.

                     (5)

                        Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa - Globalna strategija Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku
                  http://europa.eu/globalstrategy/en

                     (6)

                        COM(2017) 608 final.

                     (7)

                        Strategija Europola za razdoblje 2016.–2020. koju je upravni odbor Europola donio 1. prosinca 2015.,
                  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/europol-strategy-2016-2020

                     (8)

                        Strategija vanjskih odnosa Europola za razdoblje 2017.–2020. koju je upravni odbor Europola donio 13. prosinca 2016., EDOC#865852v3.

                     (9)

                        Prema Europolu, kaznena djela organiziranog kriminala u regiji uključuju nezakonito trgovanje vatrenim oružjem, trgovinu drogom, financijska kaznena djela poput pranja novca i kiberkriminalitet.

                     (10)

                        Nekoliko je inicijativa u tom kontekstu bilo uključeno u prioritet vatrenog oružja u okviru ciklusa politika EU-a za borbu protiv organiziranog i teškog kriminala, kao i u Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu i Vijeću „Provedba Europskog programa sigurnosti: Akcijski plan EU-a za borbu protiv nezakonite trgovine vatrenim oružjem i eksplozivima te njihove uporabe” od 2.12.2015. COM(2015) 624 final.

                     (11)

                        Ti stupovi dopunjuju one koji su utvrđeni 2003. kada je uvedena prva europska politika susjedstva (dobro upravljanje, demokracija, vladavina prava i ljudska prava). https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/neighbourhood/overview_en.

                     (12)

                        Europska služba za vanjsko djelovanje „Relations Tunisie-Union européenne: Un partenariat privilégié. Plan d'Action 2013-2017.” (Odnosi Tunisa i Europske unije: povlašteno partnerstvo. Akcijski plan za razdoblje 2013.–2017.).
                  https://eeas.europa.eu/delegations/tunisia/documents/press_corner/plan_action_tunisie_ue_2013_2017_fr.pdf
                  .

                     (13)

                        Zaključci Vijeća od 17. listopada 2016., 13056/16.

                     (14)

                        Jačanje potpore EU-a za Tunis, JOIN(2016) 47 final.

                     (15)

                        Tunis je u prosincu 2016. uspostavio međuministarsku „Platformu za alternativni diskurs i borbu protiv nasilnog ekstremizma”.

                     (16)

                        Europska Mreža za osvješćivanje o radikalizaciji okuplja stručnjake iz cijele Europe koji se bave sprečavanjem radikalizacije. U prosincu 2016. organizirala je u Tunisu seminar o radikalizaciji.

                     (17)

                  https://eeas.europa.eu/headquarters/headquarters-homepage/19207/second-high-level-political-dialogue-security-and-counter-terrorism-european-union-and-tunisia_en

                     (18)

                  https://www.europol.europa.eu/socta/2017
                   /

                     (19)

                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/tesat2017.pdf

                     (20)

                        Uredba (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (SL L 135, 24.5.2016., str. 53.).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles,20.12.2017.
            COM(2017) 807 final
            PRILOG

            Preporuci za ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Tunisa o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i tuniskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma

               PRILOG

               Smjernice za pregovore o sporazumu između Europske unije i Tunisa o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i tuniskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma

               Komisija bi u pregovorima trebala nastojati ostvariti ciljeve navedene u nastavku.

               (1)Cilj je Sporazuma osigurati pravnu osnovu za prijenos osobnih podataka između Europola i nadležnih tijela u Tunisu kako bi se potpomogli i ojačali djelovanje nadležnih tijela te zemlje i država članica te njihova suradnja u sprečavanju i borbi protiv teških transnacionalnih kaznenih djela i terorizma, osiguravajući pritom odgovarajuće zaštitne mjere u pogledu zaštite privatnosti, osobnih podataka, temeljnih prava i sloboda pojedinaca.

               (2)Kako bi se zajamčilo ograničenje svrhe, suradnja u okviru Sporazuma odnosi se samo na kriminalitet i s njime povezana kaznena djela koja su u nadležnosti Europola u skladu s člankom 3. Uredbe 2016/794 (zajednički „kaznena djela”). Suradnja bi posebno trebala biti usmjerena na suzbijanje terorizma i sprečavanje radikalizacije, suzbijanje organiziranog kriminala, osobito nezakonite trgovine vatrenim oružjem, trgovine drogom i krijumčarenja migranata te na borbu protiv kiberkriminaliteta.

               (3)U Sporazumu se jasno i precizno utvrđuju potrebne zaštitne mjere i kontrole u pogledu zaštite osobnih podataka, temeljnih prava i sloboda pojedinaca, bez obzira na njihovo državljanstvo i mjesto boravišta, u razmjeni osobnih podataka između Europola i tuniskih nadležnih tijela.

               Posebno:

               (a)Jasno i precizno navode se svrhe obrade osobnih podataka koju vrše stranke u kontekstu Sporazuma te one ne smiju prelaziti ono što je u pojedinačnom slučaju potrebno za sprečavanje i borbu protiv terorizma i kaznenih djela navedenih u Sporazumu.

               (b)Osobni podaci koje Europol prenosi u skladu sa Sporazumom obrađuju se na pošten način, na legitimnoj osnovi i samo u svrhe radi kojih su preneseni. Sporazumom se predviđa mogućnost da Europol prilikom prijenosa podataka naznači sva ograničenja pristupa ili upotrebe, uključujući i ona u pogledu prijenosa, brisanja ili uništavanja podataka. Osobni podaci moraju biti primjereni, relevantni i ograničeni na ono što je nužno u tu svrhu. Moraju biti točni i ažurni. Ne pohranjuju se dulje nego što je to potrebno u svrhe u koje su preneseni.

               (c)Zabranjuje se da Europol prenosi osobne podatke kojima se otkrivaju rasno ili etničko podrijetlo, politička mišljenja, vjerska ili filozofska uvjerenja, članstvo u sindikatu, genetski podaci ili podaci o zdravlju i seksualnom životu osobe, osim ako je to izričito nužno i razmjerno u pojedinim slučajevima radi sprečavanja ili suzbijanja kaznenih djela iz Sporazuma i u skladu s odgovarajućim zaštitnim mjerama. Sporazum bi trebao sadržavati i posebne zaštitne mjere koje se odnose na prijenos osobnih podataka žrtava kaznenih djela, svjedoka ili drugih osoba koje mogu pružiti informacije o kaznenim djelima te maloljetnika.

               (d)Sporazumom se osiguravaju ostvariva prava pojedinaca čiji se osobni podaci obrađuju utvrđivanjem pravila o pravu na pristup, ispravljanje i brisanje podataka, uključujući posebne razloge zbog kojih se mogu dopustiti sva potrebna i razmjerna ograničenja. Sporazumom se osiguravaju i ostvariva prava na upravnu i sudsku zaštitu za sve osobe čiji se podaci obrađuju na temelju Sporazuma te se jamče učinkoviti pravni lijekovi.

               (e)Sporazumom se utvrđuju pravila o pohranjivanju, provjeri, ispravljanju i brisanju osobnih podataka te o vođenju evidencija za potrebe bilježenja i dokumentiranja, kao i o informacijama koje se daju na raspolaganje pojedincima. Njime bi također trebalo predvidjeti zaštitne mjere u pogledu automatizirane obrade osobnih podataka.

               (f)Sporazumom se utvrđuju kriteriji na temelju kojih se navodi pouzdanost izvora i točnost podataka.

               (g)Sporazum uključuje obvezu jamčenja sigurnosti osobnih podataka putem odgovarajućih tehničkih i organizacijskih mjera, među ostalim dajući samo ovlaštenim osobama pristup osobnim podacima. Sporazum uključuje i obvezu obavješćivanja u slučaju povrede osobnih podataka koja se odnosi na podatke prenesene u skladu sa Sporazumom.

               (h)Daljnji prijenosi podataka od strane tuniskih nadležnih tijela drugim tijelima u Tunisu dopušteni su samo za potrebe Sporazuma te se moraju obavljati u skladu s odgovarajućim uvjetima i zaštitnim mjerama.

               (i)Uvjeti isti kao pod točkom (h) primjenjuju se na daljnje prijenose podataka od strane tuniskih nadležnih tijela tijelima u trećim zemljama, uz dodatni zahtjev da se takvi daljnji prijenosi dopuštaju samo u odnosu na treće zemlje kojima Europol ima pravo prenositi osobne podatke na temelju članka 25. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/794.

               (j)Sporazumom se osigurava sustav nadzora koji će obavljati jedno ili više neovisnih javnih tijela nadležnih za zaštitu podataka, a koja će imati ovlasti za istragu i djelovanje u cilju provedbe nadzora nad javnim tijelima u Tunisu koja upotrebljavaju osobne podatke/razmijenjene informacije te za sudjelovanje u sudskim postupcima. Neovisna će tijela posebice imati ovlasti za rješavanje pritužbi pojedinaca o upotrebi njihovih osobnih podataka. Javna tijela koja upotrebljavaju osobne podatke dužna su poštovati pravila o zaštiti osobnih podataka iz Sporazuma.

               (4)Sporazumom se predviđa učinkovit mehanizam za rješavanje sporova u pogledu njegova tumačenja i primjene kako bi se osiguralo da stranke poštuju zajednički dogovorena pravila.

               (5)Sporazum sadržava odredbu o stupanju na snagu i valjanosti te odredbu prema kojoj stranka može raskinuti ili suspendirati Sporazum.

               (6)Sporazum može, ako je to potrebno, sadržavati klauzulu o njegovoj teritorijalnoj primjeni.

               (7)Sporazum može sadržavati odredbe o praćenju i periodičnoj evaluaciji Sporazuma.

               (8)Sporazum je jednako vjerodostojan na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, hrvatskom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom i talijanskom jeziku te sadržava klauzulu o jeziku u tu svrhu.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 19.3.2018.
            COM(2018) 138 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o Globalnom paktu za okoliš

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PREPORUKE

               Međunarodna skupina pravnih stručnjaka, uz podršku francuske vlade, započela je razvoj novog instrumenta kojim se nastoji dopuniti međunarodno pravo okoliša, poboljšati njegova usklađenost te olakšati provedba postojećih obveza prema tom pravu. Nacrt teksta „Globalnog pakta za okoliš” (dalje u tekstu „Pakt”) predstavljen je 24. lipnja 2017. u Parizu na Sveučilištu u Sorboni. Predsjednik Francuske Republike tom se prilikom obvezao da će projekt Pakta predstaviti Općoj skupštini Ujedinjenih naroda, što je i učinjeno 19. rujna 2017. na marginama ministarskog tjedna 72. sjednice Opće skupštine.

                  Glavni su ciljevi Pakta, kako je predložen, sljedeći:

               ·temeljna načela prava okoliša, koja su već dio općih političkih izjava, uključiti u pravno obvezujući ugovor kako bi bila izvršiva pred internim sudovima,

               ·glavne odredbe pravno obvezujućih konvencija koje nisu opće pretvoriti u opće,

               ·dodati nova načela s obzirom na nove izazove – nacrt teksta koji su pripremili pravnici uključuje, primjerice, načelo nesmanjivanja postignute zaštite i načelo otpornosti te dužnost brige za okoliš.

                  [Dopuniti kad se rezolucija službeno podnese i/ili donese] Nastavno na sjednicu od 19. rujna 2017. u New Yorku ad-hoc skupina država predvođena Francuskom sastavila je proceduralnu rezoluciju koju treba donijeti Opća skupština. Nacrt rezolucije objavljen je u elektroničkom obliku 20. prosinca 2017. za moguće supokroviteljstvo [i službeno predstavljen Glavnoj skupštini [unijeti datum] 2018.]. Predlagači se zalažu da se rezolucija donese u ožujku 2018. kako bi službeni pregovori o Paktu mogli započeti u proljeće 2018. Tom bi rezolucijom, koja je još uvijek predmet neslužbene rasprave u New Yorku i još nije službeno podnesena, Opća skupština:

               ·odlučila razviti međunarodni instrument pod imenom „Globalni pakt za okoliš” s ciljem dopunjavanja međunarodnog prava okoliša, poboljšavanja njegove usklađenosti te olakšavanja provedbe postojećih obveza prema tom pravu,

               ·prije održavanja međuvladine konferencije donijela odluku o osnivanju međuvladine radne skupine otvorenog tipa koja bi se sastajala u New Yorku u svrhu pregovaranja o Globalnom paktu za okoliš od 2018. do po mogućnosti 2020.,

               ·zatražila od predsjednika Opće skupštine da imenuje dva koordinatora za vođenje savjetovanja i pregovora radne skupine uz redovnu koordinaciju i savjetovanje sa svim državama članicama, regionalnim skupinama i svim relevantnim dionicima,

               ·odlučila da će se na prvom sastanku radne skupine razmotriti pitanja povezana s organizacijom rada članova skupine,

               ·pozvala glavnog tajnika da osigura potporu iz Programa Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP) za rad, usluge tajništva i osiguravanje neophodnih osnovnih informacija i relevantnih dokumenata,

               ·pozvala UNEP da osigura potrebnu pomoć za savjetovanja s više dionika kako bi se prikupile informacije koje se odnose na glavne elemente Globalnog pakta za okoliš,

               ·preporučila da međuvladina radna skupina otvorenog tipa završi s radom najkasnije do 2020.

                  Predlagači Pakta naglasili su da se u postupku pregovora rad pravnih stručnjaka neće smatrati „preliminarnim nacrtom”.

                  Francuska delegacija obavijestila je Vijeće Europske unije i Europsku komisiju o ovoj inicijativi u okviru sastanaka Radne skupine za međunarodna pitanja okoliša (WPIEI-Global) od rujna 2017. nadalje.

               2.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

                   Budući da su poznati samo opći ciljevi ove inicijative te da postojeći nacrt Pakta koji su sastavili pravni stručnjaci nema službeni status, savjetovanje o predmetnoj inicijativi u ovom bi trenutku imalo ograničenu vrijednost. Dana 15. veljače 2018. objavljen je plan kako bi se dionicima objasnilo zašto se ova Preporuka za odluku Vijeća sastavlja i što se njome namjerava postići. Dionici su mogli slati povratne informacije tijekom četiri tjedna od objave plana. Nakon što Opća skupština službeno započne postupak, započet će savjetovanja s građanima i dionicima. Čim se novi međunarodni instrument uobliči u kontekstu radne skupine Ujedinjenih naroda upotrijebit će se sva prikladna sredstva za savjetovanje. Relevantni dionici, među ostalima, predstavnici su uprava država članica, nevladine organizacije, građani EU-a i opća javnost, a ovisno o razvoju postupka pregovora možda i drugi dionici.

                  Također, nije provedena procjena učinka jer točan opseg i sadržaj pregovora tek treba odrediti. Sudjelovanjem u pregovorima EU nastoji postići što veću usklađenost međunarodnog instrumenta s relevantnim pravom EU-a i ostalim međunarodnim pravom.

               3.PRAVNI ELEMENTI PREPORUKE

                  Cilj je ove Preporuke da Vijeće ovlasti Komisiju za pregovaranje o budućem Globalnom paktu u ime EU-a. Pravna osnova na temelju koje Vijeće može odobriti otvaranje pregovora je članak 218. stavci 3. i 4. UFEU-a.

               Predmet Pakta u velikoj se mjeri odnosi na politike i nadležnosti EU-a, posebno u području zaštite okoliša (članak 192. stavak 1.), te s obzirom na to da su ta pitanja uređena pravom EU-a, pregovori se ne mogu voditi bez sudjelovanja EU-a.

               Pravila međunarodnog prava i prava EU-a u području zaštite okoliša trebaju ostati sukladna i stoga je potrebno djelovanje u smislu članka 216. stavka 1. UFEU-a kako bi se zaštitila cjelovitost prava EU-a.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobravanju otvaranja pregovora o Globalnom paktu za okoliš

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavke 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)Unija je članica niza multilateralnih sporazuma koji se odnose na okoliš te svojim unutarnjim i vanjskim politikama i zakonodavstvom pridonosi njihovoj djelotvornoj provedbi.

               (2)Opća skupština Ujedinjenih naroda donijela je [planirano za ožujak 2018. – upisati točan datum] rezoluciju „Razvoj Globalnog pakta za okoliš kako bi se poboljšala provedba međunarodnog prava okoliša” [provjeriti konačan datum, dodati upućivanje] kojom se osniva [međuvladina] radna skupina u svrhu dogovaranja Globalnog pakta za okoliš (dalje u tekstu „Pakt”) i u kojoj je odlučeno da će se ta [međuvladina] radna skupina otvorenog tipa sastajati od 2018.

               (3)Člankom 191. Ugovora određene su nadležnosti Unije u području okoliša. Kako bi se zaštitila cjelovitost prava Unije i osiguralo da pravila međunarodnog prava i prava Unije u području zaštite okoliša ostanu usklađena neophodno je da Unija sudjeluje u pregovorima o Paktu.

               (4)Komisiju bi stoga trebalo ovlastiti da otvori pregovore u ime Unije,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisiju se ovlašćuje da u ime Unije pregovara o Globalnom paktu za okoliš.

               Članak 2.

               Pregovaračke smjernice utvrđene su u Prilogu.

               Članak 3.

               Pregovori se vode uz savjetovanje s [ime posebnog odbora upisuje Vijeće].

               Članak 4.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles,19.3.2018.
            COM(2018) 138 final
            PRILOG

            Preporuci za ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o Globalnom paktu za okoliš

               PRILOG

               U okviru pregovora o Globalnom paktu za okoliš (dalje u tekstu „Pakt”) Komisija nastoji osigurati:

               –
                     da se Paktom dobije znatna dodana vrijednost za postojeći korpus međunarodnog prava okoliša i olakša njegova provedba,

               –
                     da su odredbe Pakta usklađene s relevantnim pravom Unije i s relevantnim multilateralnim sporazumima u kojima je Unija stranka,

               –
                     da su metode rada [međuvladine] radne skupine otvorenog tipa takve da je Uniji omogućeno sudjelovanje u raspravama te radne skupine,

               –
                     da Pakt sadržava odgovarajuće odredbe kojima se omogućuje da Unija može postati stranka Pakta i u potpunosti sudjelovati u svim mehanizmima koji će se uspostaviti za njegovu provedbu.

               Komisija osigurava da se pregovori vode uz savjetovanje s [ime posebnog odbora upisuje Vijeće]. Komisija redovito izvješćuje Vijeće o ishodu pregovora.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 21.3.2018.
            COM(2018) 151 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o ovlašćivanju Komisije za otvaranje, u ime Europske unije, pregovora o izmjeni Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu i sklapanju protokola s Kraljevinom Marokom

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Komisija predlaže otvaranje pregovora o izmjeni Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu („FPA”) između Europskih zajednica i Kraljevine Maroka i sklapanje protokola o provedbi tog sporazuma koji zadovoljava potrebe flote Unije i koji je u skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013 o zajedničkoj ribarstvenoj politici i zaključcima Vijeća od 19. ožujka 2012. o Komunikaciji Komisije o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike.

               Ovaj je prijedlog predstavljen nakon presude Suda Europske unije od 27. veljače 2018. u predmetu C-266/16 (Western Sahara Campaign UK), u kojoj Sud tvrdi da susjedne vode područja Zapadne Sahare nisu dio ribolovne zone iz Sporazuma o ribarstvu.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

               Tekući FPA između Europske unije i Kraljevine Maroka stupio je na snagu 28. veljače 2007.
                  1
                Taj je sporazum proveden dvama uzastopnim protokolima na temelju kojih je plovilima Unije koja ciljano love pelagijske i pridnene vrste bio omogućen pristup ribolovnoj zoni Maroka do 14. prosinca 2011., kada je istekao drugi protokol o provedbi, a Europski parlament nije pristao na sklapanje novoga. Europski parlament izrazio je zabrinutost u pogledu održivosti predloženog instrumenta te njegove vrijednosti za novac i međunarodne zakonitosti. Treći je protokol, u kojem je uzeta u obzir zabrinutost Europskog parlamenta, sklopljen 2014.
                  2
               , a istječe 14. srpnja 2018.

               FPA s Marokom omogućuje plovilima iz 11 država članica da obavljaju ribolov u šest ribolovnih kategorija koje obuhvaćaju male pelagijske, pridnene i vrlo migratorne vrste. Ribolovna zona Maroka nalazi se na sjevernoj granici područja distribucije malog pelagijskog stoka „C”
                  3
                koji se proteže kroz mauretanske, senegalske i bisauske vode, koje su sve obuhvaćene sporazumima o partnerstvu u održivom ribarstvu (SFPA).

               SFPA-ima se pridonosi promicanju ciljeva ZRP-a na međunarodnoj razini, čime se osigurava da se ribolovne aktivnosti Unije izvan voda Unije temelje na istim načelima i standardima kao i u pravu Unije. Pored toga, SFPA-ima se jača položaj Europske unije u međunarodnim i regionalnim organizacijama za ribarstvo, posebno u Međunarodnoj komisiji za zaštitu atlantskih tuna (ICCAT). Konačno, SFPA-i se temelje na najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima i njima se doprinosi poboljšanju usklađenosti s međunarodnim mjerama, uključujući borbu protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (NNN ribolov).

               Posebna pažnja pridat će se izvršenju i provedbi financijskog doprinosa koji se isplaćuje Maroku kao potpora održivom upravljanju ribarstvom, posebno u svjetlu preporuka iz Tematskog izvješća Europskog revizorskog suda 11/2015 o SFPA-ima.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

               Pregovori o SFPA-u i protokolu s Kraljevinom Marokom u skladu su s vanjskim djelovanjem EU-a prema susjednim zemljama te s ciljevima Unije u pogledu poštovanja demokratskih načela i ljudskih prava.

               Na temelju prethodno navedene presude Suda Europske unije potrebno je pojasniti zemljopisno područje primjene Sporazuma.

               Stajalište EU-a je da je pod određenim uvjetima moguće proširiti bilateralne sporazume s Marokom na Zapadnu Saharu.  Međutim, podrazumijeva se da će bilo kakav aranžman biti samo privremen dok god se sukob ne riješi u kontekstu Ujedinjenih naroda i u skladu s mjerodavnim rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a.

               Pregovori će se tijekom čitavog procesa voditi u suradnji sa svim zainteresiranim službama Komisije i Europskom službom za vanjsko djelovanje te uz podršku nadležne delegacije EU-a.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Pravnu osnovu za odluku pruža Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Dio peti – Vanjsko djelovanje Unije, Glava V. – Međunarodni sporazumi, članak 218., u kojem je naveden postupak za pregovore i sklapanje sporazumâ između EU-a i trećih zemalja.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               Nije primjenjivo, isključiva nadležnost.

               •Proporcionalnost

               Odluka je proporcionalna željenom cilju.

               •Odabir instrumenta

               Instrument je predviđen člankom 218. stavkom 3. i člankom 218. stavkom 4. UFEU-a.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

               Komisija je 2017. provela ex-post/ex-ante evaluaciju mogućnosti obnove protokola uz sporazum o ribarstvu s Kraljevinom Marokom. Zaključci evaluacije navedeni su u zasebnom radnom dokumentu službi Komisije
                  4
               .

               U izvješću o evaluaciji zaključeno je da su flote EU-a iznimno zainteresirane za nastavak obavljanja ribolova u Maroku. Obnova protokola doprinijet će jačanju praćenja, kontrole i nadzora te boljem upravljanju ribarstvom u regiji. U evaluaciji se pokazalo da bi obnova protokola bila korisna i za Maroko s obzirom na važnost financijskog doprinosa koji je u okviru protokola isplaćen kao doprinos za strategiju „Halieutis” o razvoju ribolovnog sektora Maroka. Maroko je iskazao interes za otvaranje pregovora s EU-om o obnovi protokola.

               •Savjetovanja s dionicima

               U okviru evaluacije provedeno je savjetovanje sa zainteresiranim dionicima, uključujući predstavnike industrije i organizacija civilnog društva, posebno u okviru Savjetodavnog vijeća za otvoreno more.

               •Prikupljanje i primjena stručnih znanja

               Nije primjenjivo

               •Procjena učinka

               Nije primjenjivo

               •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje

               Nije primjenjivo

               •Temeljna prava

               U pregovaračkim smjernicama koje su predložene kao prilog ovoj Odluci preporučuje se odobravanje otvaranja pregovora koji uključuju klauzulu o ljudskim pravima i demokratskim načelima, čije kršenje može dovesti do suspenzije Sporazuma i protokola.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Utjecaj na proračun povezan s novim protokolom uključuje isplatu financijskog doprinosa Kraljevini Maroku. S tim povezana proračunska sredstva, u obliku obveza i odobrenih sredstava za plaćanje, moraju se svake godine uključiti u proračunsku liniju za sporazume o partnerstvu u održivom ribarstvu (11 03 01) te moraju biti usklađena s višegodišnjim financijskim okvirom za razdoblje 2014. Godišnji iznosi obveza i odobrenih sredstava za plaćanje utvrđuju se u okviru godišnjeg proračunskog postupka, uključujući pričuvnu liniju za protokole koji nisu stupili na snagu na početku godine.
                  5

               Očekuje se da će pregovori biti dovršeni do isteka tekućeg protokola, tj. do 14. srpnja 2018.

               5.OSTALI ELEMENTI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

               Očekuje se da će pregovori započeti tijekom prvog tromjesečja 2018.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

               Komisija preporučuje sljedeće:

               – Vijeće bi trebalo ovlastiti Komisiju za otvaranje i vođenje pregovora o izmjeni Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu s Kraljevinom Marokom i sklapanju Protokola,

               – Komisija bi se trebala imenovati pregovaračem EU-a o tom pitanju,

               – Komisija bi trebala voditi pregovore uz savjetovanje s posebnim odborom, kako je utvrđeno u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije,

               – Vijeće bi trebalo odobriti pregovaračke smjernice iz Priloga ovoj preporuci.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o ovlašćivanju Komisije za otvaranje, u ime Europske unije, pregovora o izmjeni Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu i sklapanju protokola s Kraljevinom Marokom

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavke 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Komisije,

               budući da bi trebalo otvoriti pregovore s Kraljevinom Marokom radi izmjene Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europskih zajednica i Kraljevine Maroka
                  6
                te sklapanja protokola o provedbi tog sporazuma,

               budući da je važno da se partnerstvo u sektoru ribarstva koje se razvilo tijekom godina između Europske unije i Kraljevine Maroko ne prekine, osiguravajući pritom odgovarajuća jamstva za zaštitu ljudskih prava i održiv razvoj predmetnih područja,

               budući da Unija podupire napore Ujedinjenih naroda za pronalazak obostrano prihvatljivog političkog rješenja kojim bi se osiguralo samoodređenje stanovnika Zapadne Sahare u skladu s načelima i ciljevima iz Povelje Ujedinjenih naroda,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               1.Komisiju se ovlašćuje za otvaranje pregovora s Kraljevinom Marokom radi izmjene Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europskih zajednica i Kraljevine Maroka te sklapanja protokola o provedbi tog sporazuma.

               2.Komisija je na čelu pregovaračkog tima koji uključuje i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku.

                Članak 2.

               Ti se pregovori vode uz savjetovanje s radnom skupinom Vijeća za vanjsku ribarstvenu politiku i na temelju pregovaračkih smjernica Vijeća utvrđenih u Dopuni ovoj Odluci.

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 78, 17.3.2007., str. 31.

                     (2)

                        SL L 349, 21.12.2013., str. 1.

                     (3)

                        U skladu s važećom znanstvenom klasifikacijom.

                     (4)

                        Evaluation rétrospective et prospective du Protocole à l'accord de partenariat dans le domaine de la pêche durable entre l'Union européenne et le Royaume du Maroc. Konačno izvješće, rujan 2017. (F&S, Poseidon i Megapesca).

                     (5)

                        Poglavlje 40 (pričuvna linija 40 02 41) u skladu s Međuinstitucijskim sporazumom o VFO-u (2013/C 373/01).

                     (6)

                        SL L 141, 29.5.2006., str. 4.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 21.3.2018.
            COM(2018) 151 final
            PRILOG

            Preporuci
            za Odluku Vijeća o ovlašćivanju Komisije za otvaranje, u ime Europske unije, pregovora o izmjeni Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu i sklapanju protokola s Kraljevinom Marokom

               PRILOG

               Pregovaračke smjernice

               Cilj je pregovora izmjena Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europskih zajednica i Kraljevine Maroka te sklapanje protokola uz taj sporazum u skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013 o zajedničkoj ribarstvenoj politici i zaključcima Vijeća od 19. ožujka 2012. o Komunikaciji Komisije od 13. srpnja 2011. o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike.

               Kako bi se novim protokolom promicalo održivo i odgovorno ribarstvo te doprinijelo strogom poštovanju međunarodnog prava, uz osiguravanje obostrane koristi za EU i Maroko, pregovarački su ciljevi Komisije sljedeći:

               ·omogućiti pristup vodama obuhvaćenima postojećim Sporazumom i protokolom i vodama koje graniče s nesamoupravnim područjem Zapadnom Saharom te osigurati potrebna odobrenja za ribolov u tim vodama za plovila flote EU-a koja ciljano love male pelagijske, pridnene i vrlo migratorne vrste, čime se, među ostalim, održava mreža SFPA-a koji su dostupni gospodarskim subjektima iz EU-a,

               ·pružiti potporu naporima glavnog tajnika Ujedinjenih naroda da se pronađe rješenje kojim bi se osiguralo samoodređenje stanovnika Zapadne Sahare u skladu s načelima i ciljevima iz Povelje Ujedinjenih naroda,

               ·uzeti u obzir najbolje raspoložive znanstvene savjete i relevantne planove upravljanja koje su donijele relevantne regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom (RFMO) kako bi se osigurala okolišna održivost ribolovnih aktivnosti te promicalo upravljanje oceanima na međunarodnoj razini. Ribolovne aktivnosti trebale bi biti usmjerene isključivo na dostupne resurse, uzimajući u obzir ribolovne kapacitete lokalne flote te obraćajući posebnu pozornost na pograničnu ili vrlo migratornu prirodu nekih od predmetnih stokova,

               ·steći primjeren udio u višku ribolovnih resursa koji u cijelosti odgovara interesima flote EU-a, kada se za te resurse zanimaju i druge strane flote, te primjeni istih tehničkih uvjeta na sve strane flote,

               ·osigurati da se pristup ribarstvu temelji na aktivnosti flote EU-a na tom području, u kontekstu najnovijih i najboljih dostupnih znanstvenih procjena,

               ·uspostaviti dijalog u cilju jačanja sektorske politike radi poticanja provedbe odgovorne ribarstvene politike u vezi s razvojnim ciljevima zemlje, posebno u pogledu upravljanja ribarstvom, borbe protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, kontrole, praćenja i nadzora ribolovnih aktivnosti i pružanja znanstvenih savjeta te poticanja otvaranja radnih mjesta, čime se pridonosi, među ostalim, uklanjanju temeljnih uzroka iseljavanja,

               ·uključiti klauzulu o posljedicama kršenja ljudskih prava i demokratskih načela,

               ·uključiti klauzulu o povlaštenom pristupu flote EU-a dostupnom višku i o primjeni istih tehničkih uvjeta na sve strane flote,

               ·uključiti odgovarajuće mehanizme za osiguravanje dostatne obaviještenosti i uključenosti Komisije u zemljopisnu i društvenu raspodjelu društveno-gospodarskih koristi u okviru Sporazuma i protokola, kako bi se Komisiji omogućilo da osigura da od njih ima koristi dotično stanovništvo,

               ·uključiti klauzulu o preispitivanju koja će omogućiti da se uzme u obzir obostrano prihvatljivo političko rješenje kojim bi se osiguralo samoodređenje stanovnika Zapadne Sahare u skladu s načelima i ciljevima iz Povelje Ujedinjenih naroda,

               Usto:

               ·Komisija u trenutku potpisivanja procjenjuje moguće posljedice Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu i njegova protokola za održivi razvoj, posebno u pogledu koristi za dotično stanovništvo i iskorištavanja prirodnih resursa na predmetnim područjima,

               ·Komisija bi trebala osigurati adekvatno uključivanje stanovništva na koje se sporazum odnosi u vrijeme prijedloga njegova potpisivanja i sklapanja.

               ·Kako bi se izbjegao prekid ribolovnih aktivnosti, novi protokol trebao bi sadržavati klauzulu o privremenoj primjeni.

               U protokolu bi posebno trebalo definirati sljedeće:

               ·ribolovne mogućnosti, prema kategoriji, koje bi trebalo odobriti plovilima Europske unije,

               ·financijsku naknadu i uvjete njezina plaćanja, i

               ·mehanizme za djelotvornu provedbu sektorske potpore i njezino redovito praćenje.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 23.5.2018.
            COM(2018) 403 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Češke za 2018.i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke za 2018.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Češke za 2018.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke za 2018.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Češka navodi kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Češku za 2018.
                  4
                objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Češke u smislu preporuka za Češku koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Češke u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Češka je 30. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018. i svoj Program konvergencije za 2018. Uzimajući u obzir njihovu povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (4)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je propisano člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  5
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje sporazume o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim ekonomskim upravljanjem
                  6
               .

               (5)Na Češku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2018. planira proračunski suficit u nominalnom smislu u razdoblju od 2018. do 2021. Srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 1,0 % BDP-a, i dalje će se ostvarivati tijekom programskog razdoblja. Prema Programu konvergencije za 2018. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u postupno smanjiti na 29,9 % u 2021. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerodostojan je. Rizici u pogledu ostvarivanja proračunskih ciljeva općenito se čine umjerenima te se očekuje oporavak ulaganja i daljnji rast plaća u javnom sektoru. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2018. predviđa se da će se strukturni saldo smanjiti na približno 0,9 % BDP-a 2018. i 0,2 % BDP-a 2019., što je i dalje iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Općenito, Vijeće smatra da bi Češka trebala 2018. i 2019. ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (6)U Češkoj i dalje postoje umjereni rizici za fiskalnu održivost u dugoročnom razdoblju. Dok troškovi starenja stanovništva predstavljaju izazov za zdravstvenu i dugotrajnu skrb, posebna se pozornost treba posvetiti promjenama u mirovinskom sustavu. Ažurirana predviđanja rashoda povezanih sa starenjem stanovništva upućuju na veće povećanje od onoga navedenoga u Izvješću o starenju stanovništva iz 2015. Predviđa se povećanje rashoda za mirovine s 8,2 % BDP-a u 2016. na 10,9 % BDP-a u 2070. To očekivano veće povećanje rashoda za mirovine uglavnom je posljedica ograničavanja dobi za umirovljenje na 65 godina. Prilagođavanje zakonske dobi za umirovljenje očekivanom životnom vijeku zapravo nije automatsko; naprotiv, predviđeno je da vlada svakih pet godina, s početkom u 2019., revidira to ograničenje. Budući da vlada ima diskrecijsko pravo u pogledu revizije dobi za umirovljenje, u sadašnjim predviđanjima rashoda za mirovine ne uzimaju se u obzir te revizije. Nadalje, indeksacija mirovina sad je povoljnija, odnosno pri njoj se uzima u obzir 50 % rasta realnih plaća umjesto dosadašnjih 33 %. Učinak tih promjena na rashode iznosi 2 postotna boda BDP-a u 2070. Dodatne promjene o kojima se trenutačno raspravlja, primjerice povećanje iznosa osnovne mirovine te veće mirovine za starije umirovljenike, također negativno utječu na pokazatelje održivosti. Dugoročno se predviđa da će javni rashodi za zdravstvenu skrb porasti za 1,1 postotni bod BDP-a, što je više od procijenjenog prosječnog povećanja za Europsku uniju od 0,9 postotnih bodova. U tom kontekstu prisutni su znakovi neučinkovite upotrebe resursa u bolničkoj i izvanbolničkoj skrbi.

               (7)Novim zakonom o fiskalnoj odgovornosti, koji je na snazi od početka 2017., znatno je ojačan fiskalni okvir Češke i osnovano je neovisno fiskalno vijeće. O nacrtu zakona o neovisnim revizijama trenutačno raspravljaju različiti resori i njime se nastoji riješiti problem koji se odnosi na neprenošenje Direktive Vijeća 2011/85/EU.

               (8)Češka narodna banka može odrediti preporučljive makrobonitetne granične vrijednosti hipotekarnih kredita, ali su njezine ovlasti sankcioniranja ograničene jer nije službeno nadležna za izricanje sankcija. Iako češke banke poštuju određena ukupna ograničenja, ne pridržavaju se u potpunosti smjernica Češke narodne banke iz 2016. Obvezujućim zakonskim ograničenjima vjerojatno bi se povećala razina poštovanja propisa među bankama, čime bi se osigurala financijska stabilnost i manji rizici za zajmoprimce. Očekuje se da će parlament u 2018. raspravljati o zakonodavnom prijedlogu za izmjenu Zakona o Češkoj narodnoj banci.

               (9)Češka se i dalje suočava s izazovima poboljšanja transparentnosti i učinkovitosti javne nabave i sprečavanja korupcije. Iako su poduzete određene mjere za poboljšanje okvira javne nabave, i dalje zabrinjava razina tržišnog natjecanja jer se u gotovo polovini javnih natječaja zaprimi tek jedna ponuda. Istodobno bi se uvođenjem obvezne primjene elektroničkih postupaka mogla povećati transparentnost i učinkovitost. Češka tijela uložila su u Nacionalni elektronički alat (NEN), koji bi trebao postati sve pristupačniji korisnicima i sve pouzdaniji, uz privatne platforme prisutne na češkom tržištu. Ima dosta prostora za uklanjanje administrativnih prepreka i iskorištavanje potencijala objedinjene i strateške javne nabave radi osiguranja veće vrijednosti za javna sredstva. Središnja i lokalna tijela vlasti pokrenula su ciljane inicijative za osposobljavanje osoblja uključenog u postupke nabave. Ipak, preostaju bitni izazovi uspostave mjera za zajedničku nabavu i stjecanja specijaliziranog stručnog znanja u određenim područjima. Osim toga, korupcija i podmićivanje stalni su izvori zabrinutosti za poduzeća i javnost. Iako je doneseno nekoliko bitnih reformi u okviru strategije suzbijanja korupcije, neka su pitanja i dalje neriješena.

               (10)Iako je uspješnost e-uprave manja od prosjeka Europske unije, donesene su odgovarajuće zakonodavne mjere za osiguranje većeg pristupa tim uslugama odnosno njihove veće dostupnosti. Očekuje se uvođenje određenih opsežnih inicijativa u 2018., ali njihov će uspjeh ovisiti o kapacitetima nadležnih tijela za podizanje svijesti i pružanje rješenja koja su pristupačna korisnicima.

               (11)Određeno administrativno i regulatorno opterećenje ograničava ulaganja. To se opterećenje uglavnom odnosi na građevinske dozvole i složenost poreznog sustava. Međutim, prima se na znanje da su nadležna tijela donijela izmjenu Zakona o gradnji kojom se pojednostavnjuje postupak izdavanja građevinskih dozvola uključivanjem procjene o utjecaju na okoliš u odluke o prostornom uređenju ili u zajedničku lokacijsku i građevinsku dozvolu. Međutim, neizvjesno je hoće li se time pojednostavniti i postupci za velike infrastrukturne projekte s obzirom na to da razna druga odobrenja nisu uključena u taj sustav zajedničkih dozvola. Parlament trenutačno raspravlja o izmjeni postojećeg zakona kojim se uređuje izgradnja prometne infrastrukture. Unatoč provedenim izmjenama poreznog sustava radi poboljšanja ubiranja poreza, porezni propisi i porezne stope sad su jedno od problematičnijih područja za poslovanje. Nova je vlada navela mogućnost izmjena namijenjenih povećanju transparentnosti i pojednostavnjenju poreznog sustava, što uključuje tekuća nastojanja za modernizacijom propisa o porezu na dohodak. Troškovi porezne discipline donekle su se povećali te su i dalje iznad prosjeka Europske unije. Iako su zahvaljujući uvođenju obveznog izvješća za obveznike PDV-a u svrhu kontrole ostvareni dodatni porezni prihodi, povećano je vrijeme potrebno za ispunjavanje poreznih obveza. Unatoč prethodnom znatnom smanjenju broja sati potrebnih za ispunjavanje poreznih obveza ta je brojka za Češku još uvijek među većima u odnosu na druge zemlje EU-a. Osim toga, nove smanjene stope poreza na dodanu vrijednost mogle bi doprinijeti povećanju složenosti sustava poreza na dodanu vrijednost, posebno za mala i srednja poduzeća.

               (12)Iako se češko gospodarstvo okreće djelatnostima koje se više temelje na znanju, neka uska grla i dalje koče razvoj uspješnog sustava istraživanja i inovacija. Rast ulaganja u istraživanja i razvoj u poslovnom sektoru prvenstveno se temelji na izravnim stranim ulaganjima. Tijekom posljednje dvije godine smanjili su se izdaci za istraživanje i razvoj domaćih poduzeća. Unatoč znatnim javnim ulaganjima u istraživanje i razvoj Češka bilježi slabije rezultate u pogledu kvalitete svoje javne znanstvene infrastrukture. Donesene su mjere politike za stvaranje veza između akademske zajednice i poduzeća i bolje funkcioniranje javne znanstvene infrastrukture, ali dosadašnji su rezultati ograničeni i reforme još nisu u potpunosti provedene. Osim toga, upravljanje sustavom istraživanja i inovacija i dalje je rascjepkano.

               (13)Kvalitetno uključivo obrazovanje i osposobljavanje od ključne su važnosti s obzirom na sve prisutnija uska grla na češkom tržištu rada. Na obrazovne rezultate i dalje snažno utječe socioekonomsko porijeklo studenata. Tek se očekuje potpuna provedba mjera uključivog obrazovanja, posebno za romsku djecu. Manjak kvalificiranih nastavnika i demografske projekcije upućuju na to da bi zapošljavanje i zadržavanje nastavnog osoblja moglo postati sve veći izazov. Parlament nije usvojio planirani novi sustav razvoja karijera za nastavnike kojim se trebalo povezati kontinuirano stručno usavršavanje, razvoj karijere i plaće. Plaće nastavnika i dalje su niske u odnosu na plaće ostalih radnika s tercijarnim obrazovanjem, ali predviđaju se daljnja povećanja plaća u narednim godinama. Stoga je nastavničko zanimanje i dalje relativno neatraktivno talentiranim mladim ljudima. Konačno, uspjeh reforme za povećanje uključivosti obrazovanja (uvedene 2016. uz potporu Europskog socijalnog fonda) ovisit će o dostupnosti dostatnog i održivog nacionalnog financiranja, daljnjem osposobljavanju nastavnika i asistenata u nastavi i podizanju javne svijesti o koristima uključivog obrazovanja.

               (14)Češka bilježi dobre rezultate na tržištu rada. Tijekom posljednjih šest godina zaposlenost stalno raste, a nezaposlenost se znatno smanjila. Međutim, i dalje je nedovoljno iskorišten potencijal žena, niskokvalificiranih osoba i osoba s invaliditetom. U kontekstu manjka radne snage očito ima prostora za povećanje njihova sudjelovanja na tržištu rada. Razlika između muškaraca i žena u zaposlenosti i plaćama i dalje je visoka, unatoč nedavnim mjerama kojima se povećala fleksibilnost roditeljskog dopusta i broj ustanova za skrb o djeci. Stopa zaposlenosti žena i dalje je znatno niža od stope zaposlenosti muškaraca. Majčinstvo još uvijek bitno utječe na sudjelovanje na tržištu rada, što je povezano sa slabom dostupnosti pristupačne skrbi o djeci, pravom na dugi roditeljski dopust, slabom upotrebom fleksibilnog radnog vremena i manjkom ustanova za dugotrajnu skrb. Samo je 4,7 % djece mlađe od tri godine 2016. bilo uključeno u sustav formalne skrbi o djeci. Iako čine tek mali udio stanovništva, stopa zaposlenosti niskokvalificiranih osoba znatno je niža od stope zaposlenosti srednjekvalificiranih i visokokvalificiranih osoba. Slično tomu, stopa zaposlenosti osoba s invaliditetom niža je od prosjeka Europske unije unatoč rekordno niskoj općoj stopi nezaposlenosti i nedostatku radne snage na tržištu rada. To bi mogao biti poticaj za iskorištavanje trenutačno neiskorištenog potencijala osoba s invaliditetom. Zbog ograničenih kapaciteta javne službe za zapošljavanje trenutačno ne uspijevaju tražiteljima zaposlenja pružiti individualiziranu i stalnu potporu. Povećanjem kapaciteta javnih službi za zapošljavanje za pružanje informacija i mjere aktivacije, zajedno s djelotvornim i dobro usmjerenim aktivnim politikama tržišta rada te pružanjem individualiziranih usluga, doprinijelo bi se poticanju sudjelovanja tih skupina. Inicijativama za dokvalifikaciju (što uključuje i digitalne vještine) mogao bi se poboljšati pristup tržištu rada.

               (15)Komisija je u okviru Europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Češke i objavila je u Izvješću za Češku za 2018. Ocijenila je i Program konvergencije za 2018. i Nacionalni program reformi za 2018. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Češkoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Češkoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće ekonomsko upravljanje u Uniji na način da se na razini Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (16)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program konvergencije za 2018. i prema njegovu mišljenju očekuje se da će Češka poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               PREPORUČUJE da Češka u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Poboljšati dugoročnu fiskalnu održivost, posebno mirovinskog sustava. Ukloniti nedostatke praksi javne nabave, osobito omogućivanjem tržišnog natjecanja temeljenog na kvaliteti i provedbom mjera za suzbijanje korupcije.

               2.Smanjiti administrativno opterećenje za ulaganja, među ostalim ubrzavanjem postupka izdavanja dozvola za infrastrukturne radove. Ukloniti uska grla koja koče istraživanje, razvoj i inovacije, posebno povećanjem inovacijskih kapaciteta domaćih poduzeća. Povećati kapacitete obrazovnog sustava za pružanje kvalitetnog uključivog obrazovanja, među ostalim promicanjem nastavničkog zanimanja. Poticati zapošljavanje žena, niskokvalificiranih osoba i osoba s invaliditetom, među ostalim poboljšanjem djelotvornosti aktivnih politika tržišta rada.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 403 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 i P8_TA(2018)0078

                     (4)

                        SWD(2018) 202 final.

                     (5)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 23.5.2018.
            COM(2018) 421 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Portugala za 2018.i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Portugala za 2018.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Portugala za 2018.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Portugala za 2018.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Portugal jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 22. ožujka 2018. Vijeće je 14. svibnja 2018. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”).

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost gospodarstava u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Portugal bi trebao osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke o ekonomskoj politici europodručja, koja je navedena u preporukama od 1. do 3. u nastavku.

               (3)Izvješće za Portugal za 2018.
                  5
                objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Portugala u smislu preporuka za Portugal koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Portugala u ostvarenju njegovih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, koji su također objavljeni 7. ožujka 2018.
                  6
               . Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Portugalu postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, visoke razine neto vanjskih obveza, privatnog i javnog duga te visok udio loših kredita slabe su točke u kontekstu niskog rasta produktivnosti. Za osiguranje prilagodbe neto vanjskih obveza potrebno je realno stanje tekućeg računa i održavanje rasta konkurentnosti. Udjeli privatnog duga nastavljaju se smanjivati s početnih visokih razina zahvaljujući ponovnom nominalnom rastu i blago negativnim kreditnim tokovima te se predviđa trend smanjenja udjela državnog duga u BDP-u u kontekstu trajnih potreba za razduživanjem. Intervencijama u financijskom sektoru doprinijelo se smanjenju rizika za stabilnost, iako su banke i dalje u nepovoljnom položaju zbog niske profitabilnosti i visoke razine loših kredita, koje su se ipak počele smanjivati. Veći rast produktivnosti ključan je za poboljšanje izgleda u pogledu konkurentnosti, razduživanja i potencijalnog rasta. U posljednjih nekoliko godina nezaposlenost ubrzano opada. I dalje su prisutni nedostaci u području politika, posebno u pogledu provedbe planiranih mjera za smanjenje količine loših kredita i poboljšanje poslovnog okruženja. Bit će potrebno pratiti donošenje i provedbu više planova reformi, uključujući mjere za rješavanje problema segmentacije tržišta rada i fiskalno-strukturne reforme za poboljšanje održivosti javnih financija.

               (4)Portugal je 27. travnja 2018. dostavio svoj Nacionalni program reformi za 2018. i svoj Program stabilnosti za 2018. Uzimajući u obzir njihovu povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. U Programu stabilnosti predviđa se kontinuirani pad udjela javnog duga u BDP-u. Nacionalni program reformi Portugala uključuje dugoročne i srednjoročne obveze te obuhvaća izazove utvrđene u Izvješću za Portugal za 2018. Konkretno, u njemu se najavljuju mjere u području kvalifikacija i inovacija kojima se može potaknuti produktivnost i povećati vrijednost portugalskog izvoza. Izloženom strategijom za smanjenje loših kredita u kombinaciji s mjerama za poticanje kapitalizacije poduzeća pridonosi se smanjenju zaduženosti portugalskog gospodarstva i čišćenju bilanci banaka. Općenito, učinkovitom provedbom dostavljenih programa potaknulo bi se ispravljanje neravnoteža.

               (5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je propisano člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  7
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje sporazume o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim ekonomskim upravljanjem
                  8
               .

               (6)Na Portugal se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo o dugu. U skladu s Programom stabilnosti za 2018. Portugal planira ostvariti ukupni deficit od 0,7 % BDP-a u 2018. i 0,2 % BDP-a u 2019. te dodatno poboljšanje do suficita od 1,4 % BDP-a do 2021. Ti planovi ne uključuju mogući utjecaj mjera potpora bankama na povećanje deficita od 2019. nadalje. Planirano je da se srednjoročni proračunski cilj – strukturni suficit od 0,25 % BDP-a – ostvari do 2020. U Programu stabilnosti za 2018. predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 122,2 % u 2018. i 118,4 % u 2019. te će zatim iznositi 107,3 % u 2021. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je za 2018., a za sljedeće godine povoljan. Istodobno nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za potporu planiranim ciljevima u pogledu deficita od 2018. nadalje.

               (7)U Programu stabilnosti Portugala za 2018. upućuje se na znatan učinak velikih šumskih požara u 2017. na proračun i pružaju se odgovarajući dokazi o opsegu i prirodi tih dodatnih proračunskih troškova. Konkretno, u Programu stabilnosti navodi se da proračun za 2018. uključuje iznimne rashode u iznosu od 0,07 % BDP-a za preventivne mjere zaštite državnog područja od šumskih požara. U Programu stabilnosti navode se rashodi povezani s upravljanjem kriznim situacijama, koji su klasificirani kao jednokratni, i prevencijom. Zbog integrirane prirode tih rashoda i izravne povezanosti s velikim šumskim požarima 2017. moglo bi se smatrati da je poseban tretman rashoda za sprečavanje šumskih požara u skladu s „klauzulom o neuobičajenim događajima”. U skladu s podacima Komisije prihvatljivi dodatni rashodi za preventivne mjere u 2018. iznosili su 0,07 % BDP-a. Ti su dodatni rashodi predviđeni odredbama članka 5. stavka 1. i članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 jer se šumski požari dotada neviđenih razmjera smatraju neuobičajenim događajem, njihov je utjecaj na javne financije Portugala znatan, a održivost ne bi bila ugrožena ako se dopusti privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Konačna ocjena, uključujući ocjenu prihvatljivih iznosa, donijet će se u proljeće 2019. na temelju prikupljenih podataka za 2018. koje dostave portugalska tijela.

               (8)Vijeće je 11. srpnja 2017. preporučilo Portugalu da osigura da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  9
                u 2018. ne premašuje 0,1 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od najmanje 0,6 % BDP-a. Istovremeno je navedeno da će se ocjenom nacrta proračunskog plana za 2018. i naknadnom ocjenom proračunskih rezultata za 2018. morati uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike koji pridonosi jačanju postojećeg oporavka te osiguravanju održivosti javnih financija. Nakon ocjene snage oporavka u Portugalu koju je Komisija izradila u okviru svojeg mišljenja o nacrtu proračunskog plana Portugala, u kojoj se uvažavaju izazovi održivosti s kojima se Portugal suočava, nije potrebno uzeti u obzir dodatne elemente u tom pogledu. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2018. postoji rizik značajnog odstupanja od preporučene prilagodbe u 2018. te u 2017. i 2018. kad se zajedno uzmu u obzir.

               (9)S obzirom na to da u Portugalu udio duga opće države u BDP-u premašuje 60 % BDP-a i da predviđeni jaz outputa iznosi 1,3 %, stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda9 u 2019. ne bi smjela biti viša od 0,7 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a u skladu s matricom zahtjeva u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Ne bude li promjene u politikama, postoji rizik značajnog odstupanja od tog zahtjeva u 2019. te u 2018. i 2019. kad se zajedno uzmu u obzir. Istodobno se predviđa da će Portugal u 2018. i 2019. poštovati pravilo o dugu. Općenito, Vijeće smatra da potrebne mjere treba provesti od 2018. kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Bilo bi razborito sve neočekivane prihode iskoristiti za daljnje smanjivanje udjela duga opće države.

               (10)Osiguravanje održivosti javnog duga ovisi o održivoj fiskalnoj konsolidaciji putem strukturnog poboljšanja javnih financija, koje će se postići boljom naplatom prihoda i kontrolama rashoda. Za poboljšanje kontrola rashoda ključna je učinkovita provedba zakona o kontroli obveza, stroga i pravovremena provedba okvirnog zakona o proračunu te nastavak revizije i racionalizacija rashoda. Planiranje i provedba proračuna i dalje su značajan izazov, osobito u zdravstvenom sektoru, u kojemu je i dalje visok udio zakašnjelih plaćanja (dugova), što upućuje na slabosti u računovodstvenoj kontroli i upravljanju. Da bi se postigla održiva fiskalna konsolidacija, potrebno je riješiti problem visokih i sve viših troškova starenja stanovništva. Očekuje se da će se u srednjoročnom razdoblju povećani fiskalni rizici povezani sa starenjem stanovništva uglavnom odnositi na troškove financiranja mirovina, dok će zdravstveni troškovi povećati pritisak u dugoročnom razdoblju. Ti bi se rizici mogli umanjiti mjerama za poboljšanje srednjoročne održivosti mirovinskog sustava u kombinaciji sa sveobuhvatnom strategijom za rješavanje problema zdravstvenih troškova povezanih sa starenjem stanovništva.

               (11)Isto tako, kontrolom rashoda, upravljanjem dugom i poboljšanjem opće financijske održivosti poduzeća u državnom vlasništvu značajno bi se pridonijelo strukturnom poboljšanju javnih financija. Iako je ukupni neto prihod poduzeća u državnom vlasništvu i dalje negativan, operativni rezultati posljednjih su se godina općenito poboljšali, osim u zdravstvenom sektoru, u kojem su se pogoršali. Ukupan nekonsolidirani dug javnih poduzeća uključenih u opću državu i dalje je visok, a na kraju 2017. iznosio je približno 19,0 % BDP-a. Postupno se uvode mjere za poboljšanje nadzora poduzeća u državnom vlasništvu, ali njihov učinak tek treba vidjeti. U okviru tekućeg plana upravljanja dugom i dokapitalizacije za poduzeća u državnom vlasništvu trebala bi se smanjiti zaduženost i sniziti troškovi kamata, ali dobre bi poticaje trebalo pojačati osiguravanjem predvidivog i transparentnog okvira za ograničene proračunske prijenose.

               (12)Nastavlja se oporavak portugalskog tržišta rada, u skladu s poboljšanim gospodarskim rezultatima. U 2017. u gospodarstvu je otvoreno približno 150 000 novih radnih mjesta, a stopa zaposlenosti (u dobnoj skupini od 20 do 64 godine) porasla je na 73,4 %, što odgovara razini prije krize. Stopa nezaposlenosti znatno je pala i sada je ispod prosjeka europodručja. Stopa dugotrajne nezaposlenosti također je ubrzano padala, iako je i dalje relativno visoka. Portugal u 2018. uz već postojeće aktivne politike tržišta rada, oslobođenja od socijalnog osiguranja i model javnih službi za zapošljavanje koje pružaju personalizirane usluge planira uvesti i servise za zapošljavanje po načelu „sve na jednome mjestu”. To bi moglo imati važnu ulogu u osiguravanju šireg obuhvata mjera aktivacije. I pokazatelji siromaštva i nejednakosti dodatno su se poboljšali. Stopa rizika od siromaštva i socijalne isključenosti približava se prosjeku EU-a, a udio dohotka 20 % najsiromašnijih povećao se nakon 2015. Međutim, dohodovna nejednakost i dalje je na visokoj razini. Osim toga, učinkovitost socijalnih transfera (bez mirovina) u oslobađanju ljudi od siromaštva niska je, primjerenost sustava minimalnog dohotka i dalje je ograničena (unatoč određenom poboljšanju), a pristupačnost stanovanja sve je veći izazov za kućanstva s niskim dohotkom.

               (13)Unatoč znatnom porastu broja stalnih radnih mjesta u 2017. udio zaposlenika na određeno vrijeme ostao je stabilan na 22 %, što je i dalje jedna od najviših razina u EU-u. U 2017. približno 82 % zaposlenika na određeno vrijeme nije bilo u toj situaciji vlastitim izborom. Iako više zaposlenika prelazi s radnih mjesta na određeno vrijeme na stalna radna mjesta, ugovori na određeno vrijeme i dalje su pravilo u slučaju nezaposlenih koji pronađu posao. Međutim, tijekom krize povećala se (već ionako velika) razlika u plaćama između zaposlenika na određeno vrijeme i onih s ugovorom na neodređeno vrijeme. Mjere za promicanje otvaranja stalnih radnih mjesta (npr. Contrato-Emprego) i oslobođenja od plaćanja doprinosa za socijalno osiguranje za poslodavce koji zaposle osobe iz ranjivih skupina pokazale su se učinkovitima, ali su ograničenog obuhvata. Neki aspekti radnog zakonodavstva i složeni sudski postupci i dalje mogu odvratiti poslodavca od zapošljavanja na neodređeno vrijeme. Međutim, zasada nije u planu revizija pravnog okvira koji se odnosi na otpuštanje radnika. Vlada planira mjere u cilju rješavanja problema segmentacije tržišta rada u okviru tripartitne rasprave sa socijalnim partnerima.

               (14)Ukupna razina vještina odraslog stanovništva i dalje je među najnižima u Europi i koči inovacijski potencijal i konkurentnost zemlje. To uključuje i digitalne vještine: u 2017. samo je 50 % građana u dobnoj skupini od 16 do 74 godine imalo osnovne digitalne vještine ili više (u odnosu na prosjek EU-a od 57 %). U tom se smislu uvode programi (posebice Qualifica i nacionalna inicijativa za digitalne kompetencije Incode 2030), ali njihova učinkovitost u unapređivanju osnovnih (matematičkih, pismenih i digitalnih) vještina radnika i, u konačnici, povećanju produktivnosti ovisit će o obuhvatu i kvaliteti ponuđenog osposobljavanja, koje se ne smije svesti na puko priznavanje vještina. Iako dokazi upućuju na to da nedavna povećanja minimalne plaće (koja čine kumulativno povećanje od 18,3 % od 2014.) nisu dovela do smanjenja stope zaposlenosti među niskokvalificiranim radnicima, znatno povećanje broja zaposlenih koji su njome obuhvaćeni, i to na 20,4 % u trećem tromjesečju 2017., rezultiralo je povećanom kompresijom plaća. To bi moglo imati za posljedicu smanjenje razlike u plaći za kvalificirani rad, posebno između niskokvalificiranih i srednjekvalificiranih radnika, zbog čega bi niskokvalificirani radnici mogli biti manje motivirani ulagati u svoje obrazovanje i osposobljavanje. Vlada zajedno sa socijalnim partnerima pomno prati kretanja minimalne plaće.

               (15)Prijevremeno napuštanje školovanja i dalje je više od prosjeka EU-a, ali bilježi dugoročni trend pada, djelomično zahvaljujući provedbi mjera za poticanje uspješnosti školovanja i smanjenje stopa prijevremenog prekida školovanja. Obrazovni rezultati nastavljaju se poboljšavati, ali se istodobno nameće pitanje pravednosti sustava zbog znatne razlike u udjelu učenika sa slabim rezultatima između donjeg i gornjeg socioekonomskog kvartila. Stjecanje tercijarnog obrazovanja (u dobi od 30 do 34 godine) palo je sa 34,6 % u 2016. na 33,9 % u 2017., što je znatno niže od nacionalnog cilja od 40 % do 2020. Unatoč velikim mogućnostima zapošljavanja koje se nude osobama sa završenim visokim obrazovanjem u području znanosti, inženjerstva, tehnologije i matematike, interes studenata za ta područja je slab.

               (16)Unatoč pozitivnim kretanjima u portugalskom sustavu istraživanja i inovacija u proteklih nekoliko godina, posebno u smislu količine i kvalitete ljudskih resursa i znanstvene produkcije, općenito su i dalje prisutna značajna uska grla koja otežavaju stvaranje kulture i uvjeta za snažniju suradnju između akademskih krugova i poslovne zajednice. To uključuje prepreke za prijenos znanja i tehnologije te komercijalizaciju istraživačkih rezultata kao i nedostatak poticaja za ispitivanje mogućnosti „poduzetničkog istraživanja” u tijeku istraživačke karijere i prilika za suradnju s industrijom. Daljnjim podizanjem svijesti o intelektualnom vlasništvu i povećanjem jasnoće u odnosima između akademskih krugova i poslovne zajednice pridonijelo bi se skraćenju vremena izvršavanja ugovornih ciljeva, unovčavanju znanstvenog znanja i oslobađanju njihova gospodarskog potencijala.

               (17)Provodi se sveobuhvatna strategija u cilju bržeg smanjenja loše imovine. Zahvaljujući tome udio loših kredita smanjen je sa 17,2 % bruto kredita na kraju 2016. na 14,6 % u trećem tromjesečju 2017. Korporativni loši krediti posebno su zabrinjavajući jer čine oko dvije trećine ukupne razine loših kredita; udio korporativnih loših kredita i dalje je visok te čini 26,6 % bruto kredita. Rješavanje problema loše imovine ključno je za oslobađanje ponude kredita za nova ulaganja i održivi rast. Međutim, postupci za nesolventna poduzeća i nerazvijena sekundarna tržišta loše imovine i dalje su značajne prepreke u smanjivanju udjela loših kredita. Iako povećanja kapitala, u kombinaciji s tekućim naporima za smanjenje troškova, poboljšavaju izglede financijskog sektora, profitabilnost je i dalje niska, izloženost državnom dugu visoka, a zaštitni slojevi kapitala slabi.

               (18)Pristup financiranju i kapitalu i dalje je velik izazov za portugalsko gospodarstvo. Osiguravanje stabilnog pristupa financiranju, a osobito vlasničkom kapitalu, smatra se jednim od najvećih izazova za portugalska poduzeća, a stanje dodatno pogoršavaju pritisci razduživanja. Uloga alternativnih izvora financiranja i dalje je relativno mala. Posljednjih su godina uvedeni novi programi i kreditne linije te dodatna pojednostavnjenja u poslovnom okruženju, ali još ima prostora za poboljšanje. Istodobno, razina loših kredita i korporativnog duga i dalje je visoka, unatoč smanjenju, a ulagačkom okruženju pogodovala bi preraspodjela kapitala u smjeru produktivnijih poduzeća.

               (19)Unatoč ostvarenom napretku u pojednostavnjivanju administrativnih postupaka u horizontalnim pitanjima koja utječu na svakodnevni život građana i poduzeća, sektorske regulativne i administrativne prepreke i dalje otežavaju ulaganja i učinkovitu raspodjelu resursa. U tom smislu osobito su nužne sektorske reforme kojima bi se preustrojili radni postupci, i to na način da se skrate rokovi odlučivanja, načelo prešutnog odobrenja primjenjuje u svim osim u vrlo ograničenom broju slučajeva i da se sustavi izdavanja odobrenja za rad u okviru kojih se zahtijeva podnošenje više dokumenata zamijene „odgovornim izjavama”. Administrativne naknade u građevinskom sektoru trebalo bi uskladiti sa stvarnim troškovima. Tržišno natjecanje u javnoj nabavi i dalje je ograničeno. Revidiranim zakonom o javnoj nabavi namjerava se potaknuti transparentnost, tržišno natjecanje i bolje upravljanje ugovorima o javnoj nabavi. Trebalo bi pratiti provedbu novih pravila, uključujući utjecaj strožih pravila na korištenje postupaka izravne dodjele. Iako se učinkovitost portugalskog pravosudnog sustava nastavlja poboljšavati, trajanje postupaka na upravnim sudovima i dalje je izazov. Osim toga, poduzeća su i dalje zabrinuta zbog korupcije i nedostatka transparentnosti. Ostvaren je daljnji napredak u kaznenom progonu slučajeva korupcije, ali napori za poboljšanje kulture integriteta u javnim institucijama zasada ne pokazuju zadovoljavajuće rezultate.

               (20)Od isteka programa financijske pomoći regulatorne su reforme rijetke, a reforme dogovorene u okviru njega se odgađaju, a ponekad čak i poništavaju. Koncernima je zabranjeno pružanje više profesionalnih usluga. Podzakonski akti kojima su uređene određene profesionalne poslovne usluge, a posebno pravne usluge, u odlučujućim su aspektima manje ambiciozni od okvirnog zakona, primjerice u pogledu pravnog oblika, vlasničke strukture, upravljanja, oglašavanja i multidisciplinarnih praksi. Ublažavanje kontrola za instalaterske usluge i građevinskih kontrola slaba je nadopuna reformi izdavanja odobrenja za rad i registracije pružatelja građevinskih usluga.

               (21)Komisija je u okviru Europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Portugala i objavila je u Izvješću za Portugal za 2018. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2018. i Nacionalni program reformi za 2018. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Portugalu prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Portugalu nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće ekonomsko upravljanje u Uniji na način da se na razini Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (22)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2018., a njegovo je mišljenje
                  10
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (23)Uzimajući u obzir Komisijino detaljno preispitivanje i ovu ocjenu, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 3. u nastavku,

               PREPORUČUJE da Portugal u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2019. ne premašuje 0,7 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Iskoristiti neočekivane prihode za ubrzanje smanjenja udjela duga opće države. Pojačati kontrolu rashoda, troškovnu učinkovitost i odgovarajuću izradu proračuna, posebno u zdravstvenom sektoru, s naglaskom na smanjenje dugova bolnica. Poboljšati financijsku održivost poduzeća u državnom vlasništvu, posebice povećanjem njihova ukupnog neto prihoda i smanjenjem duga.

               2.Promicati okruženje koje pogoduje zapošljavanju na neodređeno vrijeme, među ostalim preispitivanjem pravnog okvira u savjetovanju sa socijalnim partnerima. Povećati razinu vještina odraslog stanovništva, uključujući digitalnu pismenost, jačanjem i proširenjem obuhvata komponente osposobljavanja u programima obrazovanja odraslih. Povećati interes za visoko obrazovanje, osobito u području znanosti i tehnologije.

               3.Povećati učinkovitost postupaka u slučaju nesolventnosti i postupaka naplate te smanjiti prepreke sekundarnom tržištu loših kredita. Poboljšati pristup financiranju za poduzeća. Smanjiti administrativno opterećenje skraćenjem postupovnih rokova, češćim korištenjem prešutnog odobrenja i smanjenjem zahtjeva za podnošenje dokumenata. Ukloniti tvrdokorna regulatorna ograničenja osiguravanjem primjerene provedbe okvirnog zakona za strogo regulirane profesije. Povećati učinkovitost upravnih sudova, među ostalim smanjenjem trajanja postupaka.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 421 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 i P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 220 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

                     (10)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.