title: Preporuka Vijeća od 5. prosinca 2017. s ciljem ispravljanja uočenog znatnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju u Rumunjskoj

text:
               20.12.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 439/1

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 5. prosinca 2017.
   s ciljem ispravljanja uočenog znatnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju u Rumunjskoj
   (2017/C 439/01)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 10. stavak 2. drugi podstavak,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               Vijeće je 16. lipnja 2017. u skladu s člankom 121. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”) odlučilo da u Rumunjskoj postoji uočeno znatno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju te je izdalo preporuku Rumunjskoj da poduzme potrebne mjere kojima će osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (2) u 2017. ne bude veća od 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a (3). Rumunjskoj je preporučeno da iskoristi sve neočekivane prihode za smanjenje deficita, dok bi mjerama konsolidacije proračuna trebalo osigurati trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast. Vijeće je odredilo 15. listopada 2017. kao rok u kojem Rumunjska treba podnijeti izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na navedenu preporuku.

               (2)

               Vijeće je 11. srpnja 2017. preporučilo da Rumunjska u 2017. osigura usklađenost s Preporukom Vijeća (4) od 16. lipnja 2017. radi ispravljanja znatnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju. Rumunjskoj je preporučeno da u 2018. nastavi s ulaganjem znatnog fiskalnog napora u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu kako bi se dodatno prilagodila prema ostvarenju svojeg srednjoročnog proračunskog cilja, odnosno strukturnog deficita od 1 % BDP-a. Prema zajednički dogovorenoj matrici prilagodbe u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, ta bi prilagodba trebala dovesti do stope nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda koja nije veća od 4,3 % u 2018. To bi odgovaralo strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a.

               (3)

               Komisija je 26. i 27. rujna 2017. u Rumunjskoj provela misiju pojačanog nadzora u svrhu izravnog nadzora na temelju članka -11. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Nakon što je rumunjskim tijelima dostavila svoje privremene nalaze, Komisija je o nalazima 24. listopada 2017. izvijestila Vijeće te ih objavila.

               (4)

               Rumunjska su tijela 13. listopada 2017. podnijela izvješće o učinkovitom djelovanju poduzetom kao odgovor na Preporuku Vijeća od 16. lipnja 2017. S obzirom na informacije koje su rumunjska tijela dostavila u izvješću o poduzetom djelovanju te na sveobuhvatnu procjenu na temelju jesenske prognoze Komisije 2017., Vijeće je 5. prosinca 2017. (5) zaključilo da Rumunjska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 16. lipnja 2017.

               (5)

               Rumunjska provodi procikličku fiskalnu politiku u kontekstu velikog gospodarskog rasta i pozitivnog proizvodnog jaza. Procjenjuje se da strukturni saldo Rumunjske u 2017. odstupa 2,3 % BDP-a od njezina srednjoročnog proračunskog cilja. Zbog toga te s obzirom na izostanak učinkovitog djelovanja Rumunjske primjereno je toj državi članici uputiti revidiranu preporuku na temelju članka 121. stavka 4. UFEU-a o odgovarajućim mjerama koje treba poduzeti.

               (6)

               Na temelju projekcija proizvodnog jaza iz jesenske prognoze Komisije 2017. Rumunjska se u 2017. i 2018. nalazi u uobičajenoj ekonomskoj situaciji. Udio duga opće države u Rumunjskoj manji je od granične vrijednosti od 60 % BDP-a. Minimalni potrebni strukturni napor propisan Uredbom (EZ) br. 1466/97 i zajednički dogovorenom matricom prilagodbi u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, u kojoj se u obzir uzimaju prevladavajuće ekonomske okolnosti i mogući problemi u pogledu održivosti, iznosi 0,5 % BDP-a.

               (7)

               Prema predviđanjima Komisije strukturni deficit Rumunjske povećat će se za 1,1 % BDP-a u 2017., dok se u Preporuci Vijeća od 16. lipnja 2017. traži strukturno smanjenje od najmanje 0,5 % BDP-a. Osim toga, na temelju jesenske prognoze Komisije 2017. predviđa se da će Rumunjska u 2017. zadržati referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom te će je u 2018. znatno prekoračiti.

               (8)

               Uz prilagodbu od 0,5 % BDP-a iz Preporuke Vijeća od 11. srpnja 2017. potreban je dodatan napor kako bi Rumunjska ponovno bilježila primjereno kretanje prilagodbe nakon odstupanja u 2016. i 2017. S obzirom na razmjer uočenog znatnog odstupanja od preporučenog kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju čini se primjeren dodatan napor od 0,3 % BDP-a, kojim će se ubrzati prilagodba prema srednjoročnom proračunskom cilju. Potrebno poboljšanje strukturnog salda za 0,8 % BDP-a u 2018. odgovara stopi nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda koja nije veća od 3,3 % u 2018.

               (9)

               U jesenskoj prognozi Komisije 2017. predviđa se dodatno pogoršanje strukturnog salda za 1 % BDP-a u 2018. Stoga, strukturno poboljšanje od 0,8 % BDP-a u 2018. znači da je potrebno donijeti mjere s ukupnim strukturnim učinkom od 1,8 % BDP-a u usporedbi s trenutačnim osnovnim scenarijem za 2018. iz jesenske prognoze Komisijine 2017.

               (10)

               U jesenskoj prognozi Komisije 2017. predviđa se deficit opće države od 3,9 % BDP-a u 2018., što je iznad referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđene Ugovorom. Potrebnom strukturnom prilagodbom od 0,8 % BDP-a u usporedbi s predviđenim ishodom za 2017. osiguralo bi se i da Rumunjska u 2018. poštuje, s pozitivnom razlikom, graničnu vrijednost od 3 % BDP-a za deficit opće države.

               (11)

               Zahtjevi za 2018. koji se navode u ovoj Preporuci zamjenjuju odgovarajuće elemente utvrđene u fiskalnoj preporuci iz Preporuke Vijeća upućene Rumunjskoj 11. srpnja 2017.

               (12)

               Rumunjska bi trebala Vijeću do 15. travnja 2018. podnijeti izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na ovu Preporuku, po mogućnosti u okviru Programa konvergencije koji se podnosi na temelju članka 7. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

               (13)

               Primjereno je javno objaviti ovu Preporuku,

         PREPORUČUJE DA RUMUNJSKA:

               1.

               poduzme potrebne mjere kojima će osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2018. ne bude veća od 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od najmanje 0,8 % BDP-a u 2018. i znači da država članica bilježi primjereno kretanje prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju;

               2.

               iskoristi sve neočekivane prihode za smanjenje deficita; mjerama konsolidacije proračuna trebalo bi osigurati trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast;

               3.

               Vijeću do 15. travnja 2018. podnese izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na ovu Preporuku.

      Ova je Preporuka upućena Rumunjskoj.
      Sastavljeno u Bruxellesu 5. prosinca 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         T. TÕNISTE

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Neto državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na strani prihoda ili povećanja prihoda propisana zakonom. Jednokratne mjere na strani prihoda i rashoda strani netirane su.

      (3)  Preporuka Vijeća od 16. lipnja 2017. s ciljem ispravljanja uočenog znatnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju u Rumunjskoj (SL C 216, 6.7.2017., str. 1.).

      (4)  Preporuka Vijeća od 11. srpnja 2017. o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2017. (SL C 261, 9.8.2017., str. 98.).

      (5)  Odluka Vijeća (EU) 2017/2389 od 5. prosinca 2017. kojom se utvrđuje da Rumunjska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 16. lipnja 2017. (SL L 340, 20.12.2017., str. 49.).


title: Preporuka Europske središnje banke od 15. prosinca 2017. – Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima Europske središnje banke (ESB/2017/42)

text:
               23.12.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 444/1

         PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
   od 15. prosinca 2017.
   Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima Europske središnje banke
   (ESB/2017/42)
   (2017/C 444/01)
   UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 27. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije.

               (2)

               Mandat sadašnjeg vanjskog revizora Europske središnje banke, društva Ernst & Young GmbH Wirtschaftsprüfungsgesellschaft, prestat će nakon revizije za financijsku godinu 2017. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijske godine 2018.

               (3)

               Europska središnja banka izabrala je društvo Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft kao svoje vanjske revizore za financijske godine od 2018. do 2022., s mogućnošću produljenja mandata za do dvije dodatne financijske godine (tj. do 2023. ili do 2024.),

         DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
   Preporučuje se da se društvo Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft imenuje za vanjskog revizora ESB-a za financijske godine od 2018. do 2022., s mogućnošću produljenja mandata za do dvije dodatne financijske godine (tj. do 2023. ili do 2024.).

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 15. prosinca 2017.

            Predsjednik ESB-a

         Mario DRAGHI


title: Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike оd 8. siječnja 2018. o izmjeni Preporuke ESRB/2015/2 o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike (ESRB/2018/1)

text:
               3.2.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 41/1

         PREPORUKA EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE
   оd 8. siječnja 2018.
   o izmjeni Preporuke ESRB/2015/2 o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike
   (ESRB/2018/1)
   (2018/C 41/01)
   OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a posebno njezin članak 3. i članke od 16. do 18.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (2), a osobito njezin članak 458. stavak 8.,
   uzimajući u obzir Odluku ESRB/2011/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 20. siječnja 2011. o donošenju Poslovnika Europskog odbora za sistemske rizike (3), a osobito njezine članke 18. do 20.,
   budući da:

               (1)

               Radi osiguranja učinkovitosti i dosljednosti makrobonitetne politike, tvorci makrobonitetne politike moraju obratiti dužnu pažnju na prekogranične učinke makrobonitetnih mjera koje su donijele pojedinačne države članice, a kada je to opravdano, upotrijebiti prikladne instrumente politike radi rješavanja tih prekograničnih učinaka.

               (2)

               Cilj okvira za dobrovoljnu uzajamnost za mjere makrobonitetne politike, koji je utvrđen Preporukom ESRB/2015/2 Europskog odbora za sistemske rizike (4), jest osigurati da se sve mjere makrobonitetne politike, koje se temelje na izloženostima i koje se primjenjuju u jednoj državi članici, uzajamno primjenjuju u drugim državama članicama.

               (3)

               Preporuka ESRB/2017/4 Europskog odbora za sistemske rizike (5) dozvoljava odgovarajućem nadležnom tijelu za primjenu mjera da predloži najviši mogući prag značajnosti na razini pružatelja financijskih usluga prilikom zahtijevanja uzajamne primjene. Trajni Tim za procjenu Europskog odbora za sistemske rizike (ESRB), osnovan Odlukom ESRB/2015/4 Europskog odbora za sistemske rizike (6), može preporučiti drugačiji prag ako to procijeni potrebnim.

               (4)

               Počevši od 1. siječnja 2018. na kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Finskoj i koje upotrebljavaju pristup zasnovan na internim rejting-sustavima (IRB) za izračun regulatornog kapitala, primjenjuje se, u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d), podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013, donji prag od 15 % specifičan za određenu kreditnu instituciju, za prosječni ponder rizika za kredite osigurane stambenim nekretninama u Finskoj, koji se treba primjenjivati na konsolidiranoj osnovi.

               (5)

               Nakon dostave obavijesti ESRB-u u skladu s člankom 458. stavkom 8. Uredbe (EU) br. 575/2013, Opći odbor ESRB-a odlučio je uključiti ovu mjeru u popis mjera makrobonitetne politike za koje se preporučuje uzajamna primjena prema Preporuci ESRB/2015/2.

               (6)

               Mjera za izloženosti po osnovi belgijskih hipotekarnih kredita, donesenih na temelju članka 458. stavka 8. Uredbe (EU) br. 575/2013 koja je uvrštena na popis makrobonitetnih mjera za koje se preporučuje uzajamna primjena prema Preporuci ESRB/2016/3 Europskog odbora za sistemske rizike (7), istekla je 28. svibnja 2017. Središnja banka Nationale Bank van België/Banque nationale de Belgique najavila je 21. studenoga 2017. namjeru pokretanja nove nacionalne makrobonitetne mjere, usmjerene na izloženosti po osnovi hipotekarnih kredita, na temelju postupka utvrđenog u članku 458. Uredbe (EU) br. 575/2013.

               (7)

               Preporuku ESRB/2015/2 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

         DONIO JE OVU PREPORUKU:

      IZMJENE

   Preporuka ESRB/2015/2 mijenja se kako slijedi:

               1.

               Odjeljak 1. preporuka C stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

                           „1.

                           Odgovarajućim tijelima se preporučuje da uzajamno primjenjuju mjere makrobonitetne politike koje su donijela druga odgovarajuća tijela i čiju je uzajamnu primjenu preporučio ESRB. Preporučuje se da se sljedeće mjere, kao što je dalje opisano u Prilogu, uzajamno primjenjuju:
                           Estonija:

                                       —

                                       jednopostotna stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik koja se primjenjuje u skladu s člankom 133. Direktive 2013/36/EU na domaće izloženosti svih kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad u Estoniji;

                                 Finska:

                                       —

                                       donji prag od 15 % za prosječni ponder rizika za kredite osigurane stambenim nekretninama u Finskoj koji se primjenjuje u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 na kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Finskoj i koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting sustavima za izračun regulatornog kapitala.”

               2.

               Prilog se zamjenjuje Prilogom ovoj Preporuci.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 8. siječnja 2018.

         Francesco MAZZAFERRO

            Voditelj Tajništva ESRB-a, u ime Općeg odbora ESRB-a

      (1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

      (2)  SL L 176, 27.6.2013., str. 1.

      (3)  SL C 58, 24.2.2011., str. 4.

      (4)  Preporuka ESRB/2015/2 Europskog odbora za sistemske rizike od 15. prosinca 2015. o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike (SL C 97, 12.3.2016., str. 9.).

      (5)  Preporuka ESRB/2017/4 Europskog odbora za sistemske rizike оd 20. listopada 2017. o izmjeni Preporuke ESRB/2015/2 o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike (SL C 431, 15.12.2017., str. 1.).

      (6)  Odluka ESRB/2015/4 Europskog odbora za sistemske rizike od 16. prosinca 2015. o okviru za usklađivanje u vezi s dostavljanjem obavijesti o mjerama nacionalne makrobonitetne politike od strane odgovarajućih tijela, o davanju mišljenja i preporuka od strane ESRB-a i stavljanju izvan snage Odluke ESRB/2014/2 (SL C 97, 12.3.2016., str. 28.).

      (7)  Preporuka ESRB/2016/3 Europskog odbora za sistemske rizike od 24. ožujka 2016. o izmjeni Preporuke ESRB/2015/2 o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike (SL C 153, 29.4.2016., str. 1.).

      PRILOG

            „PRILOG

               Estonija

                  Jednopostotna stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik koja se primjenjuje u skladu s člankom 133. Direktive 2013/36/EU na domaće izloženosti svih kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad u Estoniji.

            I.   Opis mjere

                        1.

                        Estonska se mjera sastoji od jednopostotne stope zaštitnog sloja za sistemski rizik koja se primjenjuje u skladu s člankom 133. Direktive 2013/36/EU na domaće izloženosti svih kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad u Estoniji;

                  II.   Uzajamna primjena

                        2.

                        Kada su države članice prenijele članak 134. Direktive 2013/36/EU u nacionalno pravo, odgovarajućim tijelima se preporučuje da uzajamno primijene estonsku mjeru za izloženosti institucija koje imaju domaće odobrenje za rad, kada se te izloženosti nalaze u Estoniji, u skladu s člankom 134. stavkom 1. Direktive 2013/36/EU. Za potrebe ovog stavka, primjenjuje se rok određen u preporuci C stavku 3.

                        3.

                        Kada države članice nisu prenijele članak 134. Direktive 2013/36/EU u nacionalno pravo, odgovarajućim tijelima se preporučuje da uzajamno primijene estonsku mjeru za izloženosti institucija koje imaju domaće odobrenje za rad, kada se te izloženosti nalaze u Estoniji, u skladu s preporukom C stavkom 2. Odgovarajućim tijelima se preporučuje donijeti istovrsnu mjeru u roku od šest mjeseci.

               Finska

                  Posebna minimalna razina od 15 %, specifična za određenu kreditnu instituciju, za prosječni ponder rizika za kredite osigurane hipotekom na stambenim nekretninama u Finskoj koja važi za sve kreditne institucije koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting sustavima (dalje u tekstu „kreditne institucije s IRB pristupom”) u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013.

            I.   Opis mjere

                        1.

                        Finska mjera, primijenjena u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 sastoji se od donjeg praga od 15 % specifičnog za određenu kreditnu instituciju, za prosječni ponder rizika za kreditne institucije s IRB pristupom, na razini portfelja za stambene kredite osigurane stambenim nekretninama u Finskoj.

                        2.

                        Ova se mjera dopunjuje pragom značajnosti od 1 milijarde eura izloženosti tržištu hipotekarnih kredita osiguranih stambenim nekretninama u Finskoj radi usmjeravanja moguće primjene načela de minimis od strane država članica koje uzajamno primjenjuju mjeru.

                  II.   Uzajamna primjena

                        3.

                        U skladu s člankom 458. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 575/2013, odgovarajućim tijelima država članica preporučuje se da uzajamno primjenjuju finsku mjeru te da ju primijene na portfelje hipotekarnih kredita za stanovništvo osiguranih stambenim nekretninama u Finskoj, koje drže kreditne institucije s IRB pristupom, a koje su odobrile podružnice koje su dobile odobrenje za rad u matičnoj državi i nalaze se u Finskoj. Za potrebe ovog stavka, primjenjuje se rok iz preporuke stavka C 3.

                        4.

                        Odgovarajućim tijelima se također preporučuje uzajamna primjena finske mjere te primjena na portfelje hipotekarnih kredita za stanovništvo osiguranih stambenim nekretninama u Finskoj, koje drže kreditne institucije s IRB pristupom, koje su odobrene izravno preko granica od strane kreditnih institucija koje imaju sjedište u svojim odnosnim državama. Za potrebe ovog stavka, primjenjuje se rok iz preporuke C stavka 3.

                        5.

                        U skladu s preporukom C stavkom 2., odgovarajućim tijelima preporučuje se primijeniti, nakon savjetovanja s ESRB-om, mjeru makrobonitetne politike raspoloživu u njihovom području nadležnosti koja ima učinak koji je istovjetan gore navedenoj uzajamnoj primjeni, uključujući donošenje nadzornih mjera i nadzornih ovlasti utvrđenih u glavi VII. poglavlju 2. odjeljku IV. Direktive 2013/36/EU. Odgovarajućim tijelima se preporučuje da donesu istovjetnu mjeru u roku od četiri mjeseca.

                        6.

                        Ako ne postoje kreditne institucije s IRB pristupom koje imaju odobrenje za rad u drugim državama članicama s podružnicama koje se nalaze u Finskoj ili koje izravno pružaju financijske usluge u Finskoj, a koje imaju izloženosti od 1 milijarde eura ili više u odnosu na finsko hipotekarno tržište, odgovarajuća tijela mogu odlučiti da tu mjeru uzajamno ne primjenjuju, kako je utvrđeno u Odjeljku 2.2.1 Preporuke ESRB/2015/2. U ovom slučaju, odgovarajuća tijela bi trebala pratiti značaj izloženosti te im se preporučuje da uzajamno primjenjuju mjeru kada kreditna institucija s IRB pristupom prijeđe prag od 1 milijarde eura.

                  III.   Prag značajnosti

                        7.

                        U skladu s Odjeljkom 2.2.1 Preporuke ESRB/2015/2, odgovarajuća tijela država članica mogu izuzeti pojedine kreditne institucije s IRB pristupom koje nemaju značajne portfelje hipotekarnih kredita za stanovništvo osigurane stambenim nekretninama u Finskoj ispod praga značajnosti od 1 milijarde eura. U tom slučaju odgovarajuća tijela bi trebala pratiti značaj izloženosti te im se preporučuje da uzajamno primjenjuju mjeru kada primjenom praga značajnosti, kreditna institucija s IRB pristupom prijeđe prag od 1 milijarde eura.”.


title: Preporuka Komisije (EU) 2018/234 оd 14. veljače 2018. o poticanju europskog karaktera i učinkovite provedbe izbora 2019. za Europski parlament

text:
               17.2.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 45/40

         PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2018/234
   оd 14. veljače 2018.
   o poticanju europskog karaktera i učinkovite provedbe izbora 2019. za Europski parlament
   EUROPSKA KOMISIJA,
   Uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               Člankom 10. stavkom 2. Ugovora o Europskoj uniji utvrđeno je da su građani neposredno predstavljeni na razini Unije u Europskom parlamentu.

               (2)

               Člankom 10. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji utvrđeno je da svaki građanin ima pravo sudjelovati u demokratskom životu Unije i da se odluke donose na što otvoreniji način i na razini što je moguće bližoj građanima.

               (3)

               Člankom 17. stavkom 7. Ugovora o Europskoj uniji utvrđeno je da Europsko vijeće mora uzeti u obzir izbore za Europski parlament kad Europskom parlamentu predlaže kandidata za predsjednika Komisije.

               (4)

               Radi daljnjeg jačanja europskog karaktera i učinkovite provedbe izbora za Europski parlament potrebno je pravovremeno ažurirati i dopuniti neke elemente Preporuke Komisije 2013/142/EU (1).

               (5)

               Veoma je važno jačati demokratski legitimitet EU-a i sudjelovanje građana u političkom životu na razini Europe. Građani bi bili spremniji glasati na izborima za Europski parlament da su svjesniji utjecaja politika EU-a na svoj svakodnevni život te da vjeruju kako mogu utjecati na donošenje najvažnijih odluka, na primjer na izbor čelnika institucija EU-a i utvrđivanje prioriteta za budućnost Unije.

               (6)

               Nužnost jačanja odgovornosti i transparentnosti odnosi se i na Europsku komisiju. Zato je preispitala Kodeks ponašanja članova Komisije (2). Novi Kodeks članovima Komisije omogućuje da se kandidiraju na izborima za Europski parlament bez obveze uzimanja dopusta. Zbog te su promjene revidirana i relevantna pravila Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (3).

               (7)

               Politike o kojima se odlučuje na europskoj razini izravno utječu na svakodnevni život građana i osjećaju se na lokalnoj razini. Za odlučivanje na izborima za Europski parlament, građani moraju znati zašto je to važno. Uključivanje građana u razmatranje europskih pitanja potiče demokratsko sudjelovanje građana u donošenju politika EU-a. Od siječnja 2015. aktualna Komisija održala je 478 dijaloga s građanima u svim državama članicama, u suradnji i s institucionalnim partnerima kao što su Europski parlament, nacionalni parlamenti, Odbor regija i Europski gospodarski i socijalni odbor. Od veljače 2018. do 9. svibnja 2019. Komisija će organizirati još petstotinjak dijaloga (ili sudjelovati u njihovu organiziranju) u suradnji s državama članicama, regionalnim i lokalnim tijelima te s Europskim parlamentom i drugim europskim institucijama.

               (8)

               Nekoliko država članica najavilo je spremnost na angažman u širokim javnim raspravama o budućnosti Europe, a u nizu država članica takvi se nacionalni dijalozi već odvijaju. Uključivanjem građana diljem Europe i održavanjem javnih događanja organiziranih u skladu sa svojim političkim strukturama i praksom, države članice mogu pomoći da građani osvijeste važnost svojih glasova za odabir vizije koja će najviše unaprijediti europski projekt. To bi se trebalo događati od sastanka čelnika 23. veljače 2018. do sastanka na vrhu u Sibiu 9. svibnja 2019., uoči izbora za Europski parlament: na njemu bi šefovi država i vlada trebali donijeti zaključke o sljedećim koracima Unije.

               (9)

               Europske političke stranke imaju ključnu ulogu u oblikovanju europske političke svijesti, poticanju sudjelovanja birača i u izražavanju volje građana Unije. Ta se uloga može i pojačati budu li idućih mjeseci komunicirale s bliskim nacionalnim strankama i civilnim društvom te nastojale raditi na podizanju razine svijesti o odlukama o budućnosti Europe i interesima građana koje predstavljaju.

               (10)

               Sustav s „vodećim kandidatima” (Spitzenkandidaten) za predsjednika Komisije prvi je put primijenjen na izborima za Europski parlament 2014.

               (11)

               Pridonio je jačanju učinkovitosti Unije i njezina demokratskog legitimiteta koji počiva na dva stupa- izravnom zastupanju građana u Europskom parlamentu i neizravnom zastupanju građana putem vlada država članica u Europskom vijeću i Vijeću. Pirdonio je i jačanju odgovornosti Komisije u skladu s člankom 17. stavkom 7. Ugovora o Europskoj uniji. Trebalo bi ga i dalje primjenjivati i poboljšati s obzirom na predstojeće izbore za Europski parlament 2019.

               (12)

               Europske i nacionalne političke stranke trebale bi znatno prije početka predizborne kampanje, a po mogućnosti do kraja 2018., objaviti kojega kandidata za predsjednika Komisije podupiru te, po mogućnosti do početka 2019., objaviti njegov/njezin program. To bi vezu između glasa pojedinačnog građanina Unije za konkretnu političku stranku na izborima za Europski parlament, kandidata za predsjednika Komisije kojega ta stranka podupire i njegove/njezine vizije budućnosti Europe učinilo transparentnijom.

               (13)

               Otvorenim, uključivim i transparentnim branjem svojih vodećih kandidata, primjerice na „predizborima”, europske političke stranke i nacionalne stranke koje su im članice još bi više ojačale taj proces. To bi pridonijelo i privlačenju pozornosti šire javnosti i mobiliziranju biračkog tijela.

               (14)

               Člankom 10. stavkom 4. Ugovora o Europskoj uniji i člankom 12. stavkom 2. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, europskim političkim strankama dodijeljena je ključna uloga. Statut i financiranje europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada regulirani su na europskoj razini. Radi transparentnosti i jačanja kontrole i demokratske odgovornosti europskih političkih stranaka Komisija je predložila izmjene relevantnih pravila prije izbora za Europski parlament 2019. (4) Konkretno, pristup financijskim sredstvima iz općeg proračuna Europske unije trebalo bi uvjetovati time da stranka objavi program i logotip europske političke stranke kojoj pripada. Građanima bi od samog početka trebalo ponuditi jasne i relevantne informacije kako bi shvatili učinak svojih glasova na razini europskih stranaka. Stranačka događanja, kao što su kongresi i predizborne kampanje nacionalnih stranaka, primjerena su i učinkovita dodatna sredstva za obznanjivanje te veze i povećavanje njezine vidljivosti.

               (15)

               Započinjanje predizbornih kampanja za izbore za Europski parlament mnogo ranije nego u prošlosti i obznanjivanje pripadnosti nacionalnih stranaka europskim strankama prije početka kampanje pridonijelo bi povećanju europske dimenzije tih izbora.

               (16)

               Uzimajući u obzir specifičnosti nacionalne stranačke i političke scene u državama članicama, Europske političke stranke potiče se da prije početka kampanje, a po mogućnosti prilikom objavljivanja imena svojeg kandidata za predsjednika Komisije, objave kojem se klubu zastupnika Europskog parlamenta namjeravaju pridružiti, odnosno hoće li osnovati klub zastupnika u idućem sazivu Europskog parlamenta. To bi dodatno povećalo transparentnost veze između nacionalnih stranaka, europskih političkih stranaka i klubova zastupnika u Europskom parlamentu.

               (17)

               Poticanjem i olakšavanjem informiranja birača o povezanosti nacionalnih stranaka s europskim političkim strankama tijekom predizborne kampanje prije izbora za Europski parlament te, gdje je to moguće, i na glasačkim listićima koji se za te izbore koriste države članice povećale bi vidljivost europskih političkih stranaka i platformi koje one predlažu tijekom cijelog europskog izbornog procesa..

               (18)

               Člankom 22. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije utvrđeno je da svaki građanin Unije ima pravo glasati i kandidirati se na izborima za Europski parlament u državi članici u kojoj je odlučio živjeti, a Direktivom Vijeća 93/109/EZ (5) utvrđeni su detaljni aranžmani za ostvarivanje aktivnog i pasivnog biračkog prava na izborima za Europski parlament za građane Unije koji borave u državi članici koje nisu državljani.

               (19)

               Kao potpora sudjelovanju građana i europskoj dimenziji izbora za Europski parlament potiče se promicanje prepoznavanja i širenja najboljih praksi i mjera koje države članice primjenjuju u pripremi i provedbi tih izbora, među ostalim u pogledu ostvarivanja biračkog prava europskih građana koji žive u državi članici koja im nije matična država kao i u pogledu promicanja ostvarivanja biračkog prava slabo zastupljenih skupina uključujući osobe s invaliditetom.

               (20)

               S obzirom na rizike za izborni proces od kibernapada i dezinformacija kakvi su viđeni prilikom nedavnih izbora i kampanja, trebalo bi poticati dijeljenje iskustava među državama članicama o tim pitanjima.

               (21)

               Države članice, kao i europske i nacionalne političke stranke, imaju posebnu odgovornost za poticanje demokratske i učinkovite provedbe izbora za Europski parlament,

         DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

      Uključivanje europskih građana u raspravu o europskim pitanjima pred izbore za Europski parlament

               1.

               Od sastanka čelnika 23. veljače 2018. i u skladu sa svojim političkim strukturama i praksama, države članice trebale bi organizirati javna događanja radi uključivanja građana u javnu raspravu o pitanjima Europske unije i budućnosti Europe. S tim javnim događanjima treba nastaviti do sastanka čelnika u Sibiu 9. svibnja 2019., neposredno pred izbore za Europski parlament.
               Tijekom tog razdoblja europske političke stranke i nacionalne stranke trebale bi podizati razinu svijesti građana o bitnim pitanjima Unije i o tome što će u budućem sazivu Europskog parlamenta one poduzeti u vezi s tim pitanjima.

      Podrška kandidatu za predsjednika Europske komisije

               2.

               Bitno prije izbora za Europski parlament, a po mogućnosti do kraja 2018., svaka europska politička stranka trebala bi objaviti kojeg kandidata za funkciju predsjednika Europske komisije podržava. Svaka stranka bi, po mogućnosti do početka 2019., trebala objaviti i politički program kandidata kojeg podržava.
               Europske političke stranke i njihove pridružene nacionalne stranke trebale bi svoje glavne kandidate odabrati na otvoren, uključiv i transparentan način.
               Nacionalne političke stranke trebale bi se pobrinuti da se njihov promidžbeni materijal i političke emisije uoči izbora za Europski parlament koriste i za informiranje građana o kandidatu za funkciju predsjednika Europske komisije kojeg podržavaju i o njegovu/njezinu programu.

      Informiranje birača o pripadnosti nacionalnih stranaka europskim političkim strankama

               3.

               Uzimajući u obzir specifičnosti nacionalne stranačke i političke scene u državama članicama, nacionalne političke stranke koje sudjeluju na izborima za Europski parlament a pripadaju nekoj europskoj političkoj stranci trebale bi prije tih izbora i prije početka predizborne kampanje objaviti kojoj europskoj političkoj stranci pripadaju te kojeg vodećeg kandidata podržavaju.
               U mjeri u kojoj je to moguće, nacionalne političke stranke tu bi informaciju, uključujući logotip te europske političke stranke ako je to primjenjivo, trebale prikazati na uočljiv način u promidžbenom materijalu te svim priopćenjima i političkim emisijama.
               Europske političke stranke potiče se da prije početka kampanje, a po mogućnosti prilikom objavljivanja imena svojeg kandidata za predsjednika Komisije, objave kojem se klubu zastupnika Europskog parlamenta namjeravaju pridružiti, odnosno hoće li osnovati klub zastupnika u idućem sazivu Europskog parlamenta.

      Poticanje i olakšavanje informiranja birača o pripadnosti nacionalnih stranaka europskim političkim strankama

               4.

               Države članice trebale bi poticati i olakšati informiranje biračkog tijela o pripadnosti nacionalnih stranaka europskim političkim strankama kao i o njihovim vodećim kandidatima prije i tijekom izbora za Europski parlament, primjerice dopuštajući i potičući obznanjivanje takve pripadnosti u promidžbenom materijalu, na web-mjestima nacionalnih i regionalnih stranaka članica i, gdje je to moguće, na glasačkim listićima koji se za te izbore koriste.

      Učinkovita provedba

               5.

               Kako bi se osiguralo da europski građani koji žive u državi članici koja im nije matična mogu ostvariti svoje biračko pravo u toj državi članici i promicalo ostvarivanje biračkog prava slabo zastupljenih skupina uključujući osobe s invaliditetom te u cilju poticanja demokratske provedbe i visoke izlaznosti na izborima za Europski parlament, potiče se nadležna tijela država članica da sudjeluju na sastanku koji će se uz potporu Komisije održati na proljeće 2018. u cilju razmjene najboljih praksi i praktičnih mjera.
               Nadležna tijela država članica potiču se i da na temelju iskustva država članica utvrde najbolje prakse u prepoznavanju rizika za izborni proces od kibernapada i dezinformacija.

      Ova Preporuka upućuje se državama članicama te europskim i nacionalnim političkim strankama.
      Sastavljeno u Bruxellesu 14. veljače 2018.

            Za Komisiju

            Predsjednik

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Preporuka Komisije 2013/142/EU od 12. ožujka 2013. o poticanju demokratske i učinkovite provedbe izbora za Europski parlament (SL L 79, 21.3.2013., str. 29.).

      (2)  Odluka Komisije od 31. siječnja 2018. o Kodeksu ponašanja članova Europske komisije (C (2018) 700 final).

      (3)  Odluka Europskog parlamenta od 7. veljače 2018. o reviziji Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (2017/2233(ACI)).

      (4)  Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o statutu i financiranju europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada – COM(2017) 481 od 13. rujna 2017.

      (5)  Direktiva Vijeća 93/109/EZ od 6. prosinca 1993. o utvrđivanju detaljnih aranžmana za ostvarivanje aktivnog i pasivnog biračkog prava na izborima za Europski parlament za građane Unije koji borave u državi članici čiji nisu državljani (SL L 329, 30.12.1993., str. 34.).


title: Preporuka Vijeća od 20. veljače 2018. o imenovanju potpredsjednika Europske središnje banke

text:
               22.2.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 67/1

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 20. veljače 2018.
   o imenovanju potpredsjednika Europske središnje banke
   (2018/C 67/01)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 283. stavak 2. i članak 139. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Protokol br. 4 o Statutu Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 11.2.,
   PREPORUČUJE EUROPSKOM VIJEĆU:
   da g. Luisa DE GUINDOSA JURADOA imenuje potpredsjednikom Europske središnje banke na mandat od osam godina s učinkom od 1. lipnja 2018.

      Sastavljeno u Bruxellesu 20. veljače 2018.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         V. GORANOV


title: Preporuka Vijeća od 22. svibnja 2018. o promicanju zajedničkih vrijednosti, uključivog obrazovanja i europske dimenzije poučavanja

text:
               7.6.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 195/1

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 22. svibnja 2018.
   o promicanju zajedničkih vrijednosti, uključivog obrazovanja i europske dimenzije poučavanja
   (2018/C 195/01)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 165. i 166.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               Unija se temelji na zajedničkim vrijednostima i općim načelima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina, kako je utvrđeno u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s člankom 3. Ugovora o Europskoj uniji cilj je Unije podržavati i promicati svoje vrijednosti.

               (2)

               Inspirirana tim vrijednostima Unija je uspjela ujediniti zemlje, zajednice i ljude u jedinstveni politički projekt kojim je omogućeno najdulje razdoblje mira u povijesti Europe tijekom kojeg su poticani socijalna stabilnost i gospodarski napredak. Države članice prihvatile su vrijednosti navedene u Ugovoru te su time uspostavile zajednički okvir koji tvori poseban europski način života i identitet te određuje položaj Unije na svjetskoj sceni.

               (3)

               Unija i njezine države članice suočene su s mnoštvom izazova, među kojima su populizam, ksenofobija, razdorni nacionalizam, diskriminacija, širenje lažnih vijesti i dezinformacija te izazov radikalizacije koja vodi u nasilni ekstremizam. Ti bi fenomeni mogli ozbiljno ugroziti temelje naših demokracija, narušiti povjerenje u vladavinu prava i demokratske institucije te oslabiti osjećaj pripadnosti unutar europskih društava i među njima.

               (4)

               Nedostatak svijesti o nastanku Unije, razlozima njezina osnivanja i osnovama njezina funkcioniranja otvara prostor za dezinformacije i sprečava stvaranje informiranog mišljenja o njezinim djelovanjima. Poznavanjem raznolikosti Unije i njezinih država članica podupiru se međusobno poštovanje, razumijevanje i suradnja unutar država članica i među njima.

               (5)

               Obrazovanje svih vrsta i na svim razinama i od najranije dobi ima ključnu ulogu u promicanju zajedničkih vrijednosti. Njime se pomaže osigurati socijalnu uključenost pružanjem poštene prilike i jednakih mogućnosti za uspjeh svakom djetetu. Obrazovanjem se građanima pruža mogućnost da postanu aktivni i kritički osviješteni te se produbljuje razumijevanje europskog identiteta.

               (6)

               Europski su čelnici na sastanku u okviru programa čelnika održanom u Göteborgu u studenome 2017. raspravljali o važnosti obrazovanja i kulture za budućnost Europe. Kao izvor informacija za tu raspravu poslužila je Komunikacija Komisije pod nazivom „Obrazovanjem i kulturom jačati europski identitet” (1), u kojoj se navodi da je „jačanje našeg europskog identiteta i dalje od presudne važnosti, a obrazovanjem i kulturom to se može osigurati na najbolji način”, a u kojoj je Komisija iznijela svoju viziju europskog prostora obrazovanja i predložila niz inicijativa.

               (7)

               Nakon sastanka čelnika održanog u Göteborgu Europsko vijeće u svojim je zaključcima od 14. prosinca 2017. naglasilo da su obrazovanje i kultura ključni za izgradnju uključivih i povezanih društava te za održavanje naše konkurentnosti (2).

               (8)

               Promicanje jednakosti, socijalne kohezije i aktivnoga građanstva jedan je od ciljeva okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja ET 2020. (3), koji se temelji na shvaćanju da bi se obrazovanjem trebalo promicati međukulturne kompetencije, demokratske vrijednosti i poštovanje temeljnih prava, sprečavati sve oblike diskriminacije i rasizma i boriti se protiv njih te osposobiti djecu, mlade i odrasle za pozitivnu komunikaciju s vršnjacima različitog podrijetla.

               (9)

               Europski su ministri obrazovanja 17. ožujka 2015. donijeli Parišku deklaraciju, u kojoj je utvrđena predanost država članica promicanju zajedničkih vrijednosti te unapređivanju kritičkog mišljenja, medijske pismenosti, uključivog obrazovanja i međukulturnog dijaloga. Iz odgovora primljenih u okviru javnog savjetovanja (4) na razini EU-a jasno je vidljivo da treba promicati uključivo obrazovanje. Samo 16 % ispitanika smatra da se obrazovanjem trenutačno postiže taj cilj; 95 % smatra da bi se obrazovanjem trebalo pomoći mladima da shvate važnost zajedničkih vrijednosti, a 98 % misli da Unija treba pomoći državama članicama u ostvarenju tog zadatka.

               (10)

               Anketa mreže Eurydice iz 2017. o građanskom odgoju i obrazovanju u školama u Europi pokazala je da je građanski odgoj trenutačno u središtu pozornosti u nekoliko europskih zemalja. Međutim, gotovo polovica zemalja još uvijek nema politiku uključivanja građanskog odgoja u inicijalno obrazovanje nastavnika. Nastavnike bi stoga trebalo podržati te ojačati njihov položaj mjerama za stvaranje otvorene kulture i okružja učenja, kao i za rad s raznolikim skupinama učenika kako bi mogli poučavati građanske kompetencije, prenositi zajedničku europsku baštinu, promicati zajedničke vrijednosti i biti uzor učenicima.

               (11)

               Radikalizacija koja vodi k nasilnom ekstremizmu i dalje je akutni problem u nekoliko država članica. Promicanje zajedničkih vrijednosti kao vektora socijalne kohezije i integracije, među ostalim putem obrazovnih politika, integralni je dio rješenja. Kako bi poduprla države članice u njihovim nastojanjima, Europska komisija je u srpnju 2017. uspostavila Skupinu na visokoj razini za borbu protiv radikalizacije (5), čiji je zadatak utvrditi mjere potpore, uključujući u području obrazovanja.

               (12)

               Najnovijim rezultatima istraživanja u okviru Međunarodnog programa za procjenu znanja i vještina učenika (PISA) te Pregleda obrazovanja i osposobljavanja za 2017. ističe se povezanost između nejednakosti u obrazovanju i socioekonomskog položaja učenika. Prema podacima programa PISA vjerojatnost da će učenici iz siromašnijih kućanstava imati lošije rezultate od svojih bogatijih kolega triput je veća, a vjerojatnost da će učenici migrantskog podrijetla imati slabije rezultate u usporedbi s ostalim učenicima više je nego dvostruka. Kako bi se spriječila marginalizacija mladih, neophodni su uključivi i pravični obrazovni sustavi kojima se potiču kohezivna društva, postavljaju temelji za aktivno građanstvo i poboljšava zapošljivost.

               (13)

               U Međunarodnom istraživanju građanskoga odgoja i obrazovanja 2016. Međunarodnog udruženja za vrednovanje obrazovnih postignuća navodi se da nacionalni i europski identitet mogu pozitivno koegzistirati te da nisu međusobno u suprotnosti. Istraživanjem se pokazalo i da su učenici s višom razinom građanskog znanja također bili skloniji izražavanju tolerantnijih stavova.

               (14)

               Istraživanja Eurobarometra ukazuju na iznimno nisku razinu znanja o Uniji. Prema istraživanju javnog mnijenja iz 2014. 44 % ljudi smatra da je njihovo razumijevanje funkcioniranja Unije ograničeno, dok istraživanje iz 2011. pokazuje da relativna većina smatra da nisu dobro informirani o Europskoj uniji. Isto je istraživanje pokazalo i da trećina ljudi ne zna točan broj država članica u Uniji. Istraživanje Eurobarometra iz 2017. pokazalo je da 89 % mladih Europljana misli da bi nacionalne vlade trebale osnažiti školsko obrazovanje o njihovim pravima i odgovornostima kao građana Unije. U najnovijem istraživanju Eurobarometra ističe se da 35 % ispitanika smatra usporedive obrazovne standarde najkorisnijima za budućnost Europe.

               (15)

               S obzirom na navedeno, bitno je da države članice ulože dodatni trud u nastavak provedbe svih ciljeva Pariške deklaracije iz 2015. Osobito je važno nastaviti promicati zajedničke vrijednosti koje su vektori kohezije i uključenosti, podupirati stvaranje participativnog okružja za učenje na svim razinama obrazovanja, poboljšati osposobljavanje nastavnika u području građanskog odgoja i raznolikosti te unapređivati medijsku pismenost i sposobnost kritičkog razmišljanja svih učenika.

               (16)

               Osiguranje učinkovitog jednakog pristupa kvalitetnom uključivom obrazovanju za sve učenike, uključujući učenike migrantskog podrijetla, učenike u nepovoljnom socioekonomskom položaju, učenike s posebnim potrebama i one s invaliditetom, u skladu s Konvencijom o pravima osoba s invaliditetom, neophodno je za izgradnju povezanijih društava. U nastojanju da se to postigne države članice mogu se koristiti postojećim instrumentima Unije koji uključuju program Erasmus+, europske strukturne i investicijske fondove, programe Kreativna Europa i Europa za građane, Program o pravima, jednakosti i građanstvu, Europske snage solidarnosti i Obzor 2020. te smjernicama i stručnim znanjima Europske agencije za posebne potrebe i uključivo obrazovanje.

               (17)

               Program Erasmus+ ukazuje na to da su mobilnost i prekogranični kontakti učinkovit način za upoznavanje europskog identiteta. Ključno je da sve kategorije učenika u cijeloj Europi imaju jednake koristi od mogućnosti koje nudi taj program, osobito putem školskih razmjena među državama članicama. Virtualna mobilnost, osobito putem mreže e-Twinning, odličan je alat kojim se omogućuje izravan kontakt među učenicima i koji će se narednih godina upotrebljavati u većoj mjeri te u kombinaciji s fizičkom mobilnošću.

               (18)

               Uvođenjem europske dimenzije poučavanja trebalo bi se učenicima pomoći da upoznaju europski identitet u svoj njegovoj raznolikosti te da razviju jači, pozitivan i uključiv osjećaj europske pripadnosti i njime nadopune svoje lokalne, regionalne i nacionalne identitete i tradicije. To je važno i za promicanje boljeg razumijevanja Unije te razumijevanja njezinih država članica.

               (19)

               Ovom Preporukom u potpunosti se poštuju načela supsidijarnosti i proporcionalnosti. Sadržajem ove Preporuke ne dovode se u pitanje postojeće nacionalne inicijative u tim područjima, osobito u području nacionalnoga građanskog odgoja i obrazovanja,

         DONIJELO JE OVU PREPORUKU:

      Države članice trebale bi:

      Promicanje zajedničkih vrijednosti

               1.

               od rane dobi i na svim razinama i u svim vrstama obrazovanja i osposobljavanja u cjeloživotnoj perspektivi unapređivati razmjenu zajedničkih vrijednosti iz članka 2. Ugovora o Europskoj uniji kako bi se ojačali socijalna kohezija te pozitivan i uključiv zajednički osjećaj pripadnosti na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini te na razini Unije;

               2.

               nastaviti provoditi obveze iz Pariške deklaracije, osobito na sljedeće načine:

                           (a)

                           promicanjem aktivnoga građanskog odgoja i obrazovanja te obrazovanja u području etike, kao i otvorenog ozračja u učionicama u cilju izgradnje tolerantnih i demokratskih stavova te socijalnih, građanskih i međukulturnih kompetencija;

                           (b)

                           unapređivanjem kritičkog razmišljanja i medijske pismenosti, posebice u uporabi interneta i društvenih medija, kako bi se podigla razina osviještenosti o rizicima u vezi s pouzdanošću izvora informacija te ojačala sposobnost jasnog prosuđivanja;

                           (c)

                           upotrebom postojećih ili, prema potrebi, razvojem novih struktura kojima se potiče aktivno sudjelovanje nastavnika, roditelja, učenika i šire zajednice u školama te

                           (d)

                           omogućivanjem mladima da sudjeluju u demokraciji te da se aktivno, kritički osviješteno i odgovorno angažiraju u zajednici;

               3.

               učinkovito se koristiti postojećim alatima za promicanje građanskog odgoja i obrazovanja, poput Okvira kompetencija demokratske kulture Vijeća Europe;

      Osiguravanje uključivog obrazovanja

               4.

               promicati uključivo obrazovanje za sve učenike, osobito na sljedeće načine:

                           (a)

                           uključivanjem svih učenika u kvalitetno obrazovanje od predškolske dobi i tijekom cijelog života;

                           (b)

                           pružanjem potrebne potpore svim učenicima u skladu s njihovim specifičnim potrebama, uključujući učenike u nepovoljnom socioekonomskom položaju, učenike migrantskog podrijetla, učenike s posebnim potrebama te najdarovitije učenike;

                           (c)

                           olakšavanjem prijelaza između različitih obrazovnih putanja i razina te pružanjem odgovarajućeg obrazovnog i profesionalnog usmjeravanja;

               5.

               učinkovito se koristiti uslugama Europske agencije za posebne potrebe i uključivo obrazovanje, na dobrovoljnoj osnovi, u cilju provedbe i praćenja uspješnih uključivih pristupa u svojim obrazovnim sustavima;

      Promicanje europske dimenzije poučavanja

               6.

               promicati europsku dimenziju poučavanja poticanjem:

                           (a)

                           razumijevanja europskog konteksta i zajedničke baštine i vrijednosti te razvoja osviještenosti o jedinstvu i raznolikosti, društvenoj, kulturnoj i povijesnoj, Unije i država članica Unije;

                           (b)

                           razumijevanja nastanka, vrijednosti i funkcioniranja Unije;

                           (c)

                           sudjelovanja učenika i nastavnika u mreži e-Twinning, prekograničnoj mobilnosti i transnacionalnim projektima, osobito za škole;

                           (d)

                           lokalnih projekata u cilju podizanja razine osviještenosti o Europskoj uniji i boljeg razumijevanja Europske unije u obrazovnim okruženjima, osobito putem izravne interakcije s mladima, poput godišnjeg obilježavanja, na dobrovoljnoj osnovi, „Dana Europske unije” u obrazovnim okruženjima;

      Potpora nastavnom osoblju i poučavanju

               7.

               nastavnom osoblju omogućiti promicanje zajedničkih vrijednosti i pružanje uključivog obrazovanja, i to na sljedeće načine:

                           (a)

                           uvođenjem mjera kojima se jača položaj nastavnog osoblja te im se pomaže u prenošenju zajedničkih vrijednosti i promicanju aktivnoga građanstva uz istodobno razvijanje osjećaja pripadnosti i odgovaranje na različite potrebe učenika te

                           (b)

                           promicanjem inicijalnog i kontinuiranog obrazovanja, razmjena i programa uzajamnog učenja i uzajamnog savjetovanja te usmjeravanja i mentorstva nastavnog osoblja;

      Provedbene mjere

               8.

               preispitati i, prema potrebi, unaprijediti postojeće politike i prakse u području obrazovanja, osposobljavanja i neformalnog učenja u cilju djelovanja u skladu s ovim preporukama;

               9.

               utvrditi potrebe i poboljšati sudjelovanje javnosti, upotrebljavajući postojeće podatke ili, prema potrebi, prikupljajući nove podatke u cilju poboljšanog kreiranja politika na osnovi utemeljenih dokaza, koje se odnose na društvenu i građansku dimenziju obrazovanja i osposobljavanja;

               10.

               nastaviti surađivati u okviru strateške suradnje EU-a u području obrazovanja i osposobljavanja, mladih, sporta i kulture putem uzajamnog učenja, uzajamnog savjetovanja te razmjene dobrih praksi u cilju promicanja zajedničkih vrijednosti;

               11.

               u cilju provedbe ovih preporuka učinkovito se koristiti instrumentima EU-a za financiranje, posebice programom Erasmus+, europskim strukturnim i investicijskim fondovima, programima Kreativna Europa i Europa za građane, Programom o pravima, jednakosti i građanstvu te programom Obzor 2020.

         POZDRAVLJA NAMJERU KOMISIJE DA:

               12.

               podupire države članice u provedbi odredaba ove Preporuke s pomoću dostupnih alata i instrumenata financiranja, poput programa Erasmus+, osobito putem mobilnosti u svrhu učenja na svim razinama obrazovanja, s naglaskom na školama, transnacionalnim projektima, mreži e-Twinning i aktivnostima Jean Monnet;

               13.

               podupire reforme nacionalne i regionalne politike te unapređuje praksu putem okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja ET 2020. ili bilo kojeg budućeg okvira;

               14.

               prema potrebi, izrađuje i redovito preispituje praktične referentne instrumente i smjernice namijenjene oblikovateljima politika i djelatnicima te da podupire istraživanje i sudjelovanje dionika u cilju zadovoljavanja potreba u pogledu znanja;

               15.

               procijeni i ocijeni mjere poduzete kao odgovor na ovu Preporuku, osobito putem okvira ET 2020., uključujući Pregled obrazovanja i osposobljavanja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 22. svibnja 2018.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         K. VALCHEV

      (1)  COM(2017) 673 final.

      (2)  EUCO 19/1/17 REV 1.

      (3)  Zajedničko izvješće Vijeća i Komisije za 2015. godinu o provedbi strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.) – Novi prioriteti za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (SL C 417, 15.12.2015., str. 25.).

      (4)  SWD(2018) 13 final.

      (5)  Odluka Komisije оd 27. srpnja 2017. o osnivanju stručne skupine Komisije na visokoj razini za borbu protiv radikalizacije. (SL C 252, 3.8.2017., str. 3.).


title: Preporuka Vijeća od 22. lipnja 2018. u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Mađarskoj

text:
               27.6.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 223/1

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 22. lipnja 2018.
   u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Mađarskoj
   (2018/C 223/01)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 10. stavak 2. drugi podstavak,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 121. Ugovora države članice trebaju promicati zdrave javne financije u srednjoročnom razdoblju koordinacijom ekonomskih politika i multilateralnim nadzorom kako bi se izbjegli prekomjerni državni deficiti.

               (2)

               Pakt o stabilnosti i rastu temelji se na cilju zdravih državnih financija kao sredstvu jačanja uvjeta za stabilnost cijena i snažan održiv rast koji dovodi do otvaranja novih radnih mjesta.

               (3)

               Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo da Mađarska u 2017. ostvari fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a, osim ako se srednjoročni proračunski cilj ostvari na temelju manjeg napora (2).

               (4)

               Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2018. i stvarnih podataka za 2017. koje je potvrdio Eurostat, rast državnih rashoda, bez diskrecijskih mjera na prihodovnoj strani i jednokratnih mjera, u 2017. bio je daleko veći od primjenjive referentne vrijednosti za rashode, što upućuje na značajno odstupanje od potrebne strukturne prilagodbe (odnosno odstupanje od 2,4 % BDP-a). U 2017. strukturni saldo pogoršao se s –1,8 % potencijalnog BDP-a u 2016. na –3,1 % BDP-a, što također upućuje na značajno odstupanje (odnosno odstupanje od 1,4 % BDP-a). Na temelju sveobuhvatne ocjene na referentno mjerilo za rashode negativno su utjecala tri elementa, odnosno, previše niska stopa srednjoročnog potencijalnog rasta i deflator BDP-a na kojima se temelji referentno mjerilo za rashode te stalni učinak na prihode. Nakon korekcije za te čimbenike, čini se da referentno mjerilo za rashode primjereno odražava fiskalni napor i upućuje na značajno odstupanje. Taj zaključak potvrđen je ocjenom kriterija strukturnog salda koji i nakon uzimanja u obzir učinaka smanjujućih rashoda za kamate, nestabilnosti ulaganja i neočekivanog povećanja prihoda upućuje na značajno odstupanje. Stoga se na temelju sveobuhvatne ocjene može zaključiti da je odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja u 2017. bilo značajno.

               (5)

               Komisija je 23. svibnja 2018. nakon sveobuhvatne ocjene zaključila da u Mađarskoj postoji uočeno značajno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju te je Mađarskoj uputila upozorenje u skladu s člankom 121. stavkom 4. Ugovora i člankom 10. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1466/97.

               (6)

               U skladu s člankom 10. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1466/97, Vijeće treba, u roku od mjesec dana od dana donošenja upozorenja, dotičnoj državi članici uputiti preporuku za poduzimanje potrebnih mjera politike. Uredba (EZ) br. 1466/97 predviđa da se u preporuci odredi rok od najdulje pet mjeseci za rješavanje problema odstupanja. U skladu s time čini se da je rok od 15. listopada 2018. primjeren kako bi Mađarska riješila problem odstupanja. U tom bi roku Mađarska trebala podnijeti izvješće o mjerama poduzetima kao odgovor na ovu Preporuku.

               (7)

               Procjenjuje se da je strukturni saldo Mađarske u 2017. odstupao 1,6 % BDP-a od njezina srednjoročnog proračunskog cilja ostvarivanja strukturnog deficita od –1,5 % BDP-a. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2018. o projekcijama jaza outputa, Mađarska se u 2018. nalazi u dobroj ekonomskoj situaciji. Udio duga opće države u Mađarskoj veći je od granične vrijednosti od 60 % BDP-a. Minimalan potreban strukturni napor propisan Uredbom (EZ) br. 1466/97 i zajednički dogovorenom matricom prilagodbe iz Pakta o stabilnosti i rastu, u kojem se u obzir uzimaju prevladavajuće ekonomske okolnosti i problemi u pogledu održivosti, u 2018. iznosi najmanje 1 % BDP-a. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2018. predviđa se dodatno pogoršanje strukturnog salda za 0,5 % BDP-a u 2018. Stoga, minimalno strukturno poboljšanje od 1 % BDP-a u 2018. znači da je potrebno donijeti mjere u ukupnoj vrijednosti od 1,5 % BDP-a u usporedbi s trenutačnim osnovnim scenarijem iz Komisijine proljetne prognoze 2018. Zbog velikog napora u pogledu potrebne strukturne konsolidacije koja je rezultat zahtjeva o minimalnoj prilagodbi, primjereno je da se ne traže dodatne prilagodbe povrh minimalne prilagodbe od 1 % BDP-a.

               (8)

               Potrebno poboljšanje strukturnog salda za 1 % BDP-a u 2018. odgovara stopi nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda koja nije veća od 2,8 % u 2018.

               (9)

               Primjereno je javno obznaniti ovu preporuku.

               (10)

               Radi ostvarenja preporučenih proračunskih ciljeva, ključno je da Mađarska donese i strogo provede potrebne mjere te pomno prati kretanja tekućih rashoda,

         PREPORUČUJE DA MAĐARSKA:

               1.

               poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2018. ne bude veća od 2,8 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1 % BDP-a, čime se državu članicu dovodi na primjereno kretanje prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja;

               2.

               iskoristi sve neočekivane prihode za smanjenje deficita; mjerama konsolidacije proračuna trebalo bi osigurati trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast;

               3.

               Vijeću do 15. listopada 2018. podnese izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na ovu Preporuku; u izvješću je potrebno navesti dovoljno određene i vjerodostojno najavljene mjere, uključujući njihov učinak na proračun, te ažurirane i detaljne proračunske projekcije za 2018.

      Ova je Preporuka upućena Mađarskoj.
      Sastavljeno u Luxembourgu 22. lipnja 2018.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         V. GORANOV

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2016. o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2016. (SL C 299, 18.8.2016., str. 49.).


title: Preporuka Vijeća od 22. lipnja 2018. u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Rumunjskoj

text:
               27.6.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 223/3

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 22. lipnja 2018.
   u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Rumunjskoj
   (2018/C 223/02)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 10. stavak 2. drugi podstavak,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 121. Ugovora države članice trebaju promicati zdrave javne financije u srednjoročnom razdoblju koordinacijom ekonomskih politika i multilateralnim nadzorom kako bi se izbjegli prekomjerni državni deficiti.

               (2)

               Pakt o stabilnosti i rastu temelji se na cilju zdravih državnih financija kao sredstvu jačanja uvjeta za stabilnost cijena i snažan održiv rast koji dovodi do otvaranja novih radnih mjesta.

               (3)

               Vijeće je 16. lipnja 2017. preporučilo (2) da Rumunjska poduzme potrebne mjere kojima će osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (3) u 2017. ne bude veća od 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a i znači da Rumunjska bilježi kretanje prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Vijeće je 5. prosinca 2017. zaključilo da Rumunjska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 16. lipnja 2017. Vijeće je na temelju toga 5. prosinca 2017. Rumunjskoj uputilo revidiranu preporuku (4) da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2018. ne bude veća od 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,8 % BDP-a.

               (4)

               Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2018. i stvarnih podataka za 2017. koje je potvrdio Eurostat, rast državnih rashoda u 2017. bio je daleko veći od referentnog mjerila za rashode, što upućuje na veliko značajno odstupanje od potrebne strukturne prilagodbe (odnosno odstupanje od 3,3 % BDP-a). Strukturni saldo pogoršao se na –3,3 % BDP-a s –2,1 % BDP-a u 2016., što također upućuje na veliko značajno odstupanje od preporučene strukturne prilagodbe (odnosno odstupanje od 1,7 %BDP-a). Na razinu odstupanja na koju upućuje strukturni saldo negativno utječu viša procjena rasta potencijalnog BDP-a u usporedbi sa srednjoročnim prosjekom na kojem se temelji referentno mjerilo za rashode i smanjenje javnih ulaganja, što je izglađeno u referentnom mjerilu za rashode. Neovisno o toj razlici, oba pokazatelja potvrđuju značajno odstupanje od zahtjevâ preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu u 2017.

               (5)

               Komisija je 23. svibnja 2018. nakon sveobuhvatne ocjene zaključila da u Rumunjskoj postoji uočeno značajno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju te je Rumunjskoj uputila upozorenje u skladu s člankom 121. stavkom 4. Ugovora i člankom 10. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1466/97.

               (6)

               U skladu s člankom 10. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1466/97, Vijeće treba, u roku od mjesec dana od dana donošenja upozorenja, dotičnoj državi članici uputiti preporuku za poduzimanje potrebnih mjera politike. Uredba (EZ) br. 1466/97 predviđa da se u preporuci odredi rok od najviše pet mjeseci za rješavanje problema odstupanja. U skladu s time čini se da je rok od 15. listopada 2018. primjeren kako bi Rumunjska riješila problem odstupanja. U tom bi roku Rumunjska trebala podnijeti izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na ovu Preporuku.

               (7)

               Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. o projekcijama jaza outputa, Rumunjska se u 2018. i 2019. nalazi u uobičajenoj ekonomskoj situaciji. Udio duga opće države u Rumunjskoj manji je od granične vrijednosti od 60 % BDP-a. Stoga minimalan potreban strukturni napor propisan Uredbom (EZ) br. 1466/97 i zajednički dogovorenom matricom prilagodbe iz Pakta o stabilnosti i rastu, u kojem se u obzir uzimaju prevladavajuće ekonomske okolnosti i mogući problemi u pogledu održivosti, za 2018. i 2019. iznosi 0,5 % BDP-a.

               (8)

               Strukturni deficit Rumunjske povećao se za 2,1 % BDP-a u 2016. i za 1,2 % BDP-a u 2017., na 3,3 % BDP-a u 2017. Zahtjev za minimalnu prilagodbu trebao bi biti popraćen dodatnim i stalnim naporom koji je potreban za ispravljanje kumuliranog odstupanja i kako bi Rumunjska ponovno bilježila primjereno kretanje prilagodbe nakon odstupanja u 2016. i 2017. S obzirom na razmjer značajnog uočenog odstupanja od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja čini se primjeren dodatan napor od 0,3 % BDP-a, kojim će se ubrzati prilagodba prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja.

               (9)

               Potrebno poboljšanje strukturnog salda za 0,8 % BDP-a u 2018. i 2019. odgovara stopi nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda koja ne bi smjela biti veća od 3,3 % u 2018. i 5,1 % u 2019.

               (10)

               U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2018. predviđa se dodatno pogoršanje strukturnog salda za 0,4 % BDP-a u 2018. i daljnjih 0,4 % BDP-a u 2019. Stoga, strukturno poboljšanje od 0,8 % BDP-a u 2018. i 2019. znači da je potrebno donijeti strukturne mjere u ukupnoj vrijednosti od 1,2 % BDP-a u 2018. i dodatne strukturne mjere u ukupnoj vrijednosti od 1,2 % BDP-a u 2019. u usporedbi s postojećim osnovnim scenarijem iz Komisijine proljetne prognoze 2018.

               (11)

               U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2018. predviđa se deficit opće države od 3,4 % BDP-a u 2018. i 3,8 % BDP-a u 2019., što je iznad referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđene Ugovorom. Čini se da je potrebna strukturna prilagodba primjerena i zato da bi se osiguralo da Rumunjska u 2018. i 2019. poštuje, s pozitivnom razlikom, referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom.

               (12)

               Budući da nije djelovala na temelju prethodnih preporuka za ispravljanje značajnog uočenog odstupanja i da postoji rizik od premašivanja referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđene Ugovorom, potrebno je hitno djelovati kako bi se u Rumunjskoj ponovno uspostavila razborita fiskalna politika.

               (13)

               Primjereno je javno obznaniti ovu Preporuku.

               (14)

               Radi ostvarenja preporučenih proračunskih ciljeva, ključno je da Rumunjska donese i strogo provede potrebne mjere te pomno prati kretanja tekućih rashoda,

         PREPORUČUJE DA RUMUNJSKA:

               1.

               poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda ne bude veća od 3,3 % u 2018. i od 5,1 % u 2019., što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,8 % BDP-a u svakoj godini, čime se ostvaruje primjereno kretanje prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja;

               2.

               iskoristi sve neočekivane prihode za smanjenje deficita; mjerama konsolidacije proračuna trebalo bi osigurati trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast;

               3.

               Vijeću do 15. listopada 2018. podnese izvješće o mjerama poduzetima kao odgovor na ovu Preporuku; u izvješću je potrebno navesti dovoljno određene i vjerodostojno najavljene mjere, uključujući njihov učinak na proračun, te ažurirane i detaljne proračunske projekcije za razdoblje 2018.–2019.

      Ova je Preporuka upućena Rumunjskoj.
      Sastavljeno u Luxembourgu 22. lipnja 2018.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         V. GORANOV

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Preporuka Vijeća od 16. lipnja 2017. s ciljem ispravljanja uočenog znatnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju u Rumunjskoj (SL C 216, 6.7.2017., str. 1.).

      (3)  Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

      (4)  Preporuka Vijeća od 5. prosinca 2017. s ciljem ispravljanja uočenog znatnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju u Rumunjskoj (SL C 439, 20.12.2017., str. 1.).


title: Preporuka Europske središnje banke od 6. srpnja 2018. – Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima Banke Slovenije (ESB/2018/18)

text:
               24.7.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 260/1

      PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
      od 6. srpnja 2018.
      Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima Banke Slovenije
      (ESB/2018/18)
      (2018/C 260/01)
      UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 27. stavak 1.,
      budući da:

                  (1)

                  Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije.

                  (2)

                  Mandat sadašnjeg vanjskog revizora Banke Slovenije, Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o., prestao je nakon revizije za financijsku godinu 2017. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijske godine 2018.

                  (3)

                  Banka Slovenije izabrala je Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o. kao svojeg vanjskog revizora za financijske godine od 2018. do 2020.,

            DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
      Preporučuje se da se Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o. imenuje za vanjskog revizora Banke Slovenije za financijske godine od 2018. do 2020.

         Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 6. srpnja 2018.

               Predsjednik ESB-a

            Mario DRAGHI