title: 2014/710/EU: Preporuka Komisije оd 9. listopada 2014. o mjerodavnim tržištima proizvoda i usluga u sektoru elektroničkih komunikacija podložnima prethodnoj ( ex ante ) regulaciji u skladu s Direktivom 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge  Tekst značajan za EGP

text:
               11.10.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 295/79

         PREPORUKA KOMISIJE
   оd 9. listopada 2014.
   o mjerodavnim tržištima proizvoda i usluga u sektoru elektroničkih komunikacija podložnima prethodnoj (ex ante) regulaciji u skladu s Direktivom 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge
   (Tekst značajan za EGP)

      (2014/710/EU)

   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (Okvirna direktiva) (1), a posebno njezin članak 15. stavak 1.,
   uzimajući u obzir mišljenja Tijela europskih regulatora za elektroničke komunikacije (BEREC) i Odbora za komunikacije,
   budući da:

               (1)

               Direktivom 2002/21/EZ uspostavljen je zakonodavni okvir za sektor elektroničkih komunikacija kojim se, između ostalog, nastoji odgovoriti na trend konvergencije obuhvaćanjem svih elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga unutar njezinog područja primjene. U skladu s Direktivom 2009/140/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2), cilj je regulatornog okvira, između ostalog, postupno ublažiti prethodnu (ex ante)regulaciju svojstvenu za to područje u skladu s razvojem tržišnog natjecanja kako bi se na kraju na elektroničke komunikacije primjenjivalo isključivo pravo tržišnog natjecanja.

               (2)

               U skladu s tim ciljem, svrha je ove Preporuke utvrditi ona tržišta proizvoda i usluga na kojima prethodna (ex ante) regulacija može biti opravdana u skladu s člankom 15. stavkom 1. Direktive 2002/21/EZ. Krajnji je cilj prethodne (ex ante) regulatorne intervencije ostvariti koristi za krajnje korisnike postizanjem djelotvornog i stalnog tržišnog natjecanja na maloprodajnim tržištima. Nacionalna regulatorna tijela vjerojatno će maloprodajna tržišta postupno početi smatrati konkurentnima čak i ako veleprodajna tržišta ne budu regulirana, posebno uzimajući u obzir očekivani napredak u području inovacija i tržišnog natjecanja.

               (3)

               Definicija mjerodavnog tržišta može se s vremenom promijeniti jer bi se značajke proizvoda i usluga mogle razvijati te bi se mogle promijeniti mogućnosti za ponudu i potražnju. Budući da je Preporuka Komisije 2007/879/EZ (3) na snazi više od šest godina, sada bi ju trebalo revidirati u skladu s promjenama koje su nastale na tržištu od njezina donošenja.Stoga se ovom Preporukom zamjenjuje Preporuka 2007/879/EZ, a nacionalnim regulatornim tijelima daju smjernice za buduće analize tržišta.

               (4)

               U članku 15. stavku 1. Direktive 2002/21/EZ propisano je da Komisija mora odrediti ona tržišta proizvoda i usluga u okviru sektora elektroničkih komunikacija čije karakteristike mogu biti takve prirode da opravdaju nametanje regulatornih obveza u skladu s načelima prava tržišnog natjecanja. Načela prava tržišnog natjecanja stoga se u ovoj Preporuci upotrebljavaju za definiciju tržišta proizvoda u sektoru elektroničkih komunikacija.

               (5)

               U skladu s člankom 15. stavkom 3. Direktive 2002/21/EZ nacionalna regulatorna tijela definiraju, u skladu s načelima prava tržišnog natjecanja i uzimajući u najvećoj mogućoj mjeri u obzir ovu Preporuku, mjerodavna tržišta koja odgovaraju nacionalnim uvjetima, posebno relevantna geografska tržišta na svom državnom području.

               (6)

               U skladu s člankom 16. stavkom 3. Direktive 2002/21/EZ, prethodne (ex ante) regulatorne obveze nameću se samo na tržištima na kojima ne postoji djelotvorno tržišno natjecanje. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 27. Direktive, to su tržišta na kojima postoji jedno ili više poduzeća sa značajnom tržišnom snagom i gdje pravni lijekovi na raspolaganju u nacionalnom pravu ili pravu tržišnog natjecanja EU-a nisu dovoljni za rješavanje problema. Nadalje, analiza djelotvornog tržišnog natjecanja trebala bi uključivati analizu mogućnosti razvoja tržišnog natjecanja na tržištu te je li nedostatak djelotvornog tržišnog natjecanja trajan.

               (7)

               Analiza odgovarajućih maloprodajnih tržišta za Komisiju i nacionalna regulatorna tijela početna je točka za utvrđivanje veleprodajnih tržišta podložnih prethodnoj (ex ante) regulaciji. Analiza maloprodajnog tržišta vrši se uzimajući u obzir zamjenjivost na strani potražnje i, ako je primjenjivo, na strani ponude u budućnosti u određenom vremenskom razdoblju. Prilikom definicije mjerodavnih tržišta u skladu s člankom 15. stavkom 3. Direktive 2002/21/EZ, nacionalna regulatorna tijela trebala bi utvrditi geografsko područje u kojem su uvjeti tržišnog natjecanja slični ili dovoljno homogeni i koje se može razlikovati od susjednih područja u kojima su prevladavajući uvjeti tržišnog natjecanja bitno drugačiji, posebno uzimajući u obzir pitanje djeluje li potencijalni operator sa značajnom tržišnom snagom ujednačeno u svom području mreže ili se suočava s toliko drugačijim uvjetima tržišnog natjecanja da su njegove aktivnosti u nekim područjima ograničene dok u drugima nisu.

               (8)

               Potrebno je ocijeniti teže li maloprodajna tržišta razvoju djelotvornog tržišnog natjecanja u budućnosti bez regulacije utemeljene na utvrđivanju značajne tržišne snage. S druge strane, analizom bi se također trebali uzeti u obzir učinci drugih vrsta regulacije koja se primjenjuje na mjerodavna maloprodajna i povezana veleprodajna tržišta u određenom razdoblju.

               (9)

               Prilikom provedbe analize tržišta u skladu s člankom 16. Direktive 2002/21/EZ, ocjenjivanje tržišta potrebno je vršiti iz dalekovidne perspektive, počevši od postojećih uvjeta na tržištu. Uzimajući u obzir očekivane ili predvidljive promjene na tržištu, analizom bi se trebalo ocijeniti razvija li se tržište u smjeru tržišnog natjecanja, odnosno je li izostanak djelotvornog natjecanja trajan (4).

               (10)

               Ako se predmetno maloprodajno tržište, uz izostanak prethodne (ex ante) regulacije, ne razvija u smjeru tržišnog natjecanja, potrebno je ocijeniti odgovarajuća veleprodajna tržišta podložna prethodnoj (ex ante) regulaciji u skladu s člankom 16. Direktive 2002/21/EZ. Prilikom analize granica i tržišne snage na odgovarajućim mjerodavnim veleprodajnim tržištima kako bi se utvrdilo postoji li na tim tržištima djelotvorno tržišno natjecanje, potrebno je uzeti u obzir postojanje izravnih i neizravnih prepreka tržišnom natjecanju, bez obzira na to jesu li prepreke posljedica elektroničkih komunikacijskih mreža, elektroničkih komunikacijskih usluga ili drugih vrsta usluga ili aplikacija koje su usporedive iz perspektive krajnjih korisnika (5). S druge strane, ako se predmetno maloprodajno tržište, uz izostanak prethodne (ex ante) regulacije na odgovarajućim mjerodavnim veleprodajnim tržištima, razvija u smjeru djelotvornog tržišnog natjecanja, nacionalno regulatorno tijelo trebalo bi zaključiti da regulacija na veleprodajnoj razini više nije potrebna. U tom slučaju potrebno je ocijeniti odgovarajuća mjerodavna veleprodajna tržišta u smislu ukidanja prethodne (ex ante) regulacije. Ako su veleprodajna tržišta u dobavljačkom lancu vertikalno povezana, prvo će se analizirati veleprodajno tržište koje je najviše iznad predmetnog maloprodajnog tržišta.

               (11)

               Veleprodajna tržišta navedena u Prilogu svojim značajkama mogu opravdavati prethodnu (ex ante) regulaciju jer su na njima istodobno zadovoljena tri kumulativna kriterija koji su se koristili i za utvrđivanje tržišta podložnih prethodnoj (ex ante) regulaciji u prethodnim verzijama Preporuke. Prvi je kriterij prisutnost visokih i trajnih prepreka za ulazak na tržište. Međutim, s obzirom na dinamični karakter i funkcioniranje elektroničkih komunikacijskih tržišta, prilikom provedbe analize tržišta u cilju utvrđivanja mjerodavnih tržišta za moguću prethodnu (ex ante) regulaciju potrebno je uzeti u obzir mogućnosti za prevladavanje prepreka ulasku u određenom vremenskom roku. Drugi kriterij odnosi se na to teži li struktura tržišta razvoju djelotvornog tržišnog natjecanja unutar odgovarajućeg vremenskog okvira. Primjena ovog kriterija uključuje ocjenjivanje infrastrukturnog i ostalih vrsta tržišnog natjecanja koje se nalaze u pozadini prepreka ulasku. Treći je kriterij da primjena mjerodavnih propisa o zaštiti tržišnog natjecanja sama po sebi ne omogućuje na odgovarajući način uklanjanje nedostataka na tržištu. Glavni pokazatelji koje treba uzeti u obzir kod ocjene prvog i drugog kriterija slični su onima koji se ispituju kao dio analize tržišta u odnosu na budućnost kako bi se utvrdilo postojanje značajne tržišne snage. Posebice, pokazatelji prepreka ulasku kod nedostatka regulacije (uključujući opseg nepovratnih troškova), struktura tržišta, rezultati na tržištu i dinamika tržišta, uključujući pokazatelje kao što su udjeli na tržištu i trendovi te opseg i pokrivenost konkurentnih mreža ili infrastruktura.

               (12)

               U odnosu na prvi kriterij, za potrebe ove Preporuke važne su dvije vrste prepreka: strukturne prepreke i pravne ili regulatorne prepreke. Strukturne prepreke ulasku posljedica su izvornih troškova ili uvjeta potražnje kojima se stvaraju asimetrični uvjeti između bivših monopolista i novih operatora na tržištu, što može onemogućiti ili spriječiti ulazak novih operatora na tržište. Na primjer, visoke strukturne prepreke postoje kada je tržište obilježeno apsolutnim troškovnim pogodnostima, značajnim ekonomijama razmjera i/ili ekonomijama opsega, ograničenjima kapaciteta i visokim nenadoknadivim troškovima. Povezana strukturna prepreka može također postojati kada je za pružanje usluga potrebna sastavnica mreže koju nije moguće tehnički udvostručiti ili koju je moguće udvostručiti samo uz trošak zbog kojeg je konkurentima neisplativa.

               (13)

               Pravne ili regulatorne prepreke ne temelje se na gospodarskim uvjetima, već su rezultat zakonodavnih, administrativnih ili ostalih mjera koje imaju izravni učinak na uvjete ulaska i/ili položaj operatora na mjerodavnom tržištu. Primjer pravne ili regulatorne prepreke koja onemogućuje ili sprječava ulazak na tržište ograničenje je broja poduzeća koja imaju pristup spektru za pružanje pozadinskih usluga. Ostali su primjeri pravnih ili regulatornih prepreka nadzor cijena ili ostale mjere povezane s cijenama nametnute poduzećima koje utječu ne samo na ulazak na tržište već i na položaj poduzeća na tržištu. Pravne ili regulatorne prepreke koje će vjerojatno biti uklonjene u mjerodavnom vremenskom roku obično se ne bi trebale smatrati preprekama ulasku kojima se zadovoljava prvi kriterij.

               (14)

               Prepreke ulasku mogu također postati manje važne za tržišta koja se temelje na inovacijama i koja su obilježena trajnim tehnološkim napretkom. Na takvim tržištima, prepreke tržišnom natjecanju često su posljedica opasnosti od inovacija mogućih konkurenata koji se trenutno ne nalaze na tržištu. Na tržištima koja se temelje na inovacijama može nastati dinamično ili dugoročno tržišno natjecanje među poduzećima koja nisu nužno konkurenti na postojećem „statičnom” tržištu. U ovoj se Preporuci utvrđuju tržišta u kojima se očekuje da će prepreke ulasku postojati u određenom razdoblju. Prilikom ocjenjivanja postoji li vjerojatnost da će prepreke u slučaju izostanka regulacije nastaviti postojati, potrebno je ocijeniti je li bilo čestih i uspješnih ulazaka na tržište u sektoru te jesu li ti ulasci bili ili će vjerojatno biti dovoljno neposredni i trajni da mogu ograničiti tržišnu snagu. Važnost prepreka ulasku ovisit će, između ostalog, o rasponu učinkovitosti izlaznih vrijednosti i nepovratnih troškova.

               (15)

               Čak i kada je tržište obilježeno visokim preprekama ulasku, svi drugi strukturni čimbenici na tom tržištu mogu ukazivati na to da tržište još uvijek teži razvoju djelotvornog tržišnog natjecanja unutar odgovarajućeg vremenskog okvira. Težnja prema razvoju djelotvornog tržišnog natjecanja znači da će se u predmetnom razdoblju na tržištu ostvariti djelotvorno tržišno natjecanje bez prethodne (ex ante) regulacije ili da će se ono ostvariti nakon tog razdoblja pod uvjetom da su u predmetnom razdoblju dostupni jasni dokazi o pozitivnoj dinamici tržišta. Dinamiku tržišta, primjerice, može uzrokovati tehnološki razvoj ili konvergencija proizvoda i tržišta, što može uzrokovati ograničenja tržišnog natjecanja između operatora aktivnih na posebnim tržištima proizvoda. To također može biti slučaj na tržištima s ograničenim, ali dovoljnim, brojem poduzeća koja imaju različite strukture troškova i koja su suočena s potražnjom na tržištu s fleksibilnim cijenama. Također se može javiti višak kapaciteta na tržištu na kojem bi se, kako je to uobičajeno, konkurentna poduzeća mogla brzo širiti kao odgovor na povećanje cijena. Na takvim se tržištima udjeli na tržištu mogu s vremenom mijenjati i/ili moguće je uočiti smanjenje cijena.

               (16)

               Cilj je trećeg kriterija ocijeniti primjerenost korektivnih mjera koje je u skladu s pravom tržišnog natjecanja moguće nametnuti kako bi se uklonili uočeni učestali nedostaci na tržištu, posebno s obzirom na to da se prethodnim (ex ante) regulatornim obvezama mogu djelotvorno spriječiti povrede prava tržišnog natjecanja. Intervencije u skladu s pravom tržišnog natjecanja vjerojatno neće biti dovoljne kada su zahtjevi za usklađenost intervencije za uklanjanje trajnih nedostataka na tržištu pretjerani ili kada je neophodna učestala i/ili pravovremena intervencija. Prema tome, prethodna (ex ante) regulacija trebala bi se smatrati primjerenom nadopunom prava tržišnog natjecanja kada se samo tim pravom ne mogu na odgovarajući način ukloniti utvrđeni trajni nedostaci na tržištu.

               (17)

               Primjenom tih triju kumulativnih kriterija trebao bi se ograničiti broj tržišta u sektoru elektroničkih komunikacija na kojima se nameću prethodne (ex ante) regulatorne obveze i na taj će se način pridonijeti ostvarenju jednog od ciljeva regulatornog okvira, odnosno postupnom smanjenju prethodnih pravila svojstvenih za to područje uslijed razvoja tržišnog natjecanja. Ako jedan od tri kriterija nije zadovoljen, to znači da tržište ne može biti određeno kao tržište podložno prethodnoj (ex ante) regulaciji.

               (18)

               Prethodna (ex ante) regulacija nametnuta na veleprodajnoj razini trebala bi se smatrati dovoljnom za uklanjanje mogućih prepreka tržišnom natjecanju na povezanim maloprodajnim tržištima. Maloprodajno tržište trebalo bi biti podložno prethodnoj (ex ante) regulaciji samo ako je tržišno natjecanje na tome tržištu još uvijek obilježeno značajnom tržišnom snagom unatoč prethodnoj (ex ante) regulaciji na povezanom veleprodajnom tržištu. S obzirom na napredak u području tržišnog natjecanja koji je ostvaren zahvaljujući regulaciji, u ovoj su Preporuci utvrđena samo mjerodavna tržišta na veleprodajnoj razini. Vjeruje se da se regulacijom tih tržišta može riješiti problem nedostatka djelotvornog tržišnog natjecanja na veleprodajnoj razini, što je uzrok utvrđenih nedostataka na povezanim maloprodajnim tržištima. Ako nacionalno regulatorno tijelo dokaže da su intervencije na veleprodajnoj razini bile neuspješne, povezano maloprodajno tržište može biti podložno prethodnoj (ex ante) regulaciji pod uvjetom da je nacionalno regulatorno tijelo utvrdilo da je zadovoljen test trostrukog kriterija propisan ovom Uredbom.

               (19)

               Tržišta navedena u Prilogu utvrđena su na temelju prethodno navedenih triju kumulativnih kriterija. Nacionalna regulatorna tijela trebala bi krenuti od pretpostavke da su na tim tržištima zadovoljena tri kriterija. Ako, međutim, nacionalno regulatorno tijelo zaključi da, u izostanku regulacije na veleprodajnoj razini, na definiranim maloprodajnim tržištima postoji održivo tržišno natjecanje, također bi trebalo zaključiti da na veleprodajnoj razini više nije potrebna prethodna (ex ante) regulacija.

               (20)

               Nacionalno regulatorno tijelo može svejedno smatrati da bi za tržišta navedena u Prilogu trebalo, s obzirom na nacionalne okolnosti, provesti vlastiti test trostrukog kriterija. Nacionalno regulatorno tijelo može zaključiti da test trostrukog kriterija u nacionalnim okolnostima jest ili nije zadovoljen. Ako test trostrukog kriterija nije zadovoljen za određeno tržište navedeno u Preporuci, nacionalno regulatorno tijelo ne bi trebalo nametati regulatorne obveze na tome tržištu.

               (21)

               Nacionalna regulatorna tijela mogu utvrditi druga tržišta osim onih navedenih u ovoj Preporuci i primijeniti test trostrukog kriterija. Posebice ako nacionalna regulatorna tijela, nakon što su zaključila da na maloprodajnom tržištu ne postoji djelotvorno tržišno natjecanje u slučaju izostanka prethodne (ex ante) regulacije, namjeravaju regulirati odgovarajuća veleprodajna tržišta i ako ta tržišta nisu navedena u Preporuci, ona bi uvijek trebala provoditi test trostrukog kriterija. U tom slučaju potrebno je prvo analizirati ono veleprodajno tržište koje je najviše udaljeno od maloprodajnog tržišta u vertikalnom dobavljačkom lancu. Nacionalno regulatorno tijelo trebalo bi provesti postupnu analizu tržišta koja se nalaze na maloprodajnoj razini u odnosu na regulirano veleprodajno ulazno tržište kako bi moglo utvrditi hoće li na tim tržištima postojati djelotvorno tržišno natjecanje u slučaju regulacije veleprodajnog tržišta do početka regulacije maloprodajnih tržišta.

               (22)

               Nacionalna regulatorna tijela također bi trebala provoditi test trostrukog kriterija na tržištima navedenima u prilozima Preporuci Komisije 2003/311/EZ (6) i Preporuci 2007/879/EZ koja više nisu navedena u Prilogu ovoj Preporuci ako se trenutačno uređuju u svjetlu nacionalnih okolnosti kako bi ocijenila, s obzirom na nacionalne okolnosti, jesu li ta tržišta još uvijek podložna prethodnoj (ex ante) regulaciji.

               (23)

               Novonastala tržišta ne bi trebala biti podvrgnuta neprimjerenim prethodnim (ex ante) regulatornim obvezama, čak i u slučaju da postoji prednost prvog ulaska u skladu s Direktivom 2002/21/EZ. Smatra se da novonastala tržišta obuhvaćaju proizvode ili usluge kod kojih je, s obzirom da su nove, teško predvidjeti uvjete potražnje ili uvjete ulaska na tržište i opskrbe te je stoga također teško provoditi test trostrukog kriterija. Novonastala tržišta ne podvrgavaju se neprimjerenim prethodnim (ex ante) obvezama u cilju promicanja inovacija u skladu s člankom 8. Direktive 2002/21/EZ. Istodobno bi trebalo spriječiti vodeća poduzeća u zatvaranju takvih tržišta, što je također navedeno u Smjernicama Komisije o analizi tržišta i ocjeni značajne tržišne snage u skladu s regulatornom okvirom Zajednice za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (7). Postupna nadogradnja postojeće mrežne infrastrukture rijetko dovodi do novih ili novonastalih tržišta. Prije nego što se može zaključiti da tržište nije dio već postojećeg tržišta potrebno je utvrditi nepostojanje zamjenjivosti na strani ponude i na strani potražnje. Nastankom novih maloprodajnih usluga može nastati novo izvedeno veleprodajno tržište ako se te maloprodajne usluge ne mogu pružati pomoću postojećih veleprodajnih proizvoda.

               (24)

               Nacionalna regulatorna tijela rezultate primjene testa trostrukog kriterija koji je proveden u skladu s ovom Preporukom i u skladu s člankom 7. stavkom 3. Direktive 2002/21/EZ stavljaju na raspolaganje Komisiji, BEREC-u i ostalim nacionalnim regulatornim tijelima. U slučaju da nacrt mjere koja utječe na trgovinu između država članica kako je opisano u uvodnoj izjavi 38. Direktive 2002/21/EZ nije prijavljen, može biti pokrenut postupak zbog povrede protiv predmetne države članice.

               (25)

               Tržišta navedena u Prilogu Preporuci više ne uključuju dva tržišta koja su bila navedena u Preporuci 2007/879/EZ (tržišta 1 i 2) jer ona više ne zadovoljavaju test trostrukog kriterija. Budući da među državama članicama mogu postojati razlike u očekivanom ili predviđenom razvoju na tržištu koje su u pozadini ovih nalaza na razini Unije, činjenica da bi nacionalno regulatorno tijelo moglo utvrditi da na tržištu br. 1 iz Preporuke 2007/879/EZ ili drugim maloprodajnim tržištima povezanima s tržištem br. 2 iz Preporuke 2007/879/EZ još ne postoji vjerojatnost razvoja djelotvornog tržišnog natjecanja u budućnosti ako ne budu primijenjene odgovarajuće i razmjerne mjere na veleprodajnom tržištu može se opravdati posebnim nacionalnim okolnostima. Nacionalna regulatorna tijela stoga bi mogla opravdati nastavak prethodnih (ex ante) regulatornih intervencija na veleprodajnoj razini pod uvjetom da je zadovoljen test trostrukog kriterija u nacionalnim okolnostima za sljedeće razdoblje preispitivanja. Prethodna (ex ante) regulacija još uvijek je opravdana na preostalim tržištima iz Preporuke 2007/879/EZ, iako su granice tržišta 4, 5 i 6 iz Preporuke 2007/879/EZ ponovno definirane. Prilikom određivanja tih tržišta nacionalna regulatorna tijela uzimaju u obzir svoje nacionalne okolnosti,

         USVOJILA JE OVU PREPORUKU:

               1.

               Prilikom definiranja mjerodavnih tržišta s obzirom na nacionalne okolnosti u skladu s člankom 15. stavkom 3. Direktive 2002/21/EZ, nacionalna regulatorna tijela trebala bi analizirati tržišta proizvoda i usluga utvrđena u Prilogu.

               2.

               Kada utvrđuju dodatna tržišta uz ona navedena u Prilogu, nacionalna regulatorna tijela trebala bi dokazati, a Komisija će provjeriti, da su sljedeća tri kriterija kumulativno ispunjena:

                           (a)

                           prisutnost visokih i trajnih zapreka za ulazak na tržište, strukturne, pravne ili regulatorne prirode;

                           (b)

                           struktura tržišta koja ne teži razvoju djelotvornog tržišnog natjecanja unutar odgovarajućeg vremenskog okvira, uzimajući u obzir stanje infrastrukturnog i ostalih vrsta tržišnog natjecanja u pozadini prepreka ulasku;

                           (c)

                           primjena mjerodavnih propisa o zaštiti tržišnog natjecanja sama po sebi ne omogućuje da se na odgovarajući način uklone uočeni nedostaci na tržištu.

               3.

               Kada utvrđuju da neko od tržišta navedenih u Prilogu nije podložno prethodnoj (ex ante) regulaciji u posebnim nacionalnim okolnostima, nacionalna regulatorna tijela trebala bi dokazati, a Komisija će provjeriti, da nije zadovoljen barem jedan od tri kriterija iz točke 2.

               4.

               Nacionalna regulatorna tijela trebala bi uzeti u obzir sva mjerodavna ograničenja tržišnog natjecanja, bez obzira na to smatra li se da su izvor tih ograničenja elektroničke komunikacijske mreže, elektroničke komunikacijske usluge ili ostale vrste usluga ili aplikacija koje su usporedive iz perspektive krajnjeg korisnika.

               5.

               Ovom se Preporukom ne dovode u pitanje definicije tržišta, rezultati analiza tržišta i regulatorne obveze koje su nacionalna regulatorna tijela donijela u skladu s člankom 15. stavkom 3. i člankom 16. Direktive 2002/21/EZ prije datuma donošenja ove Preporuke.

               6.

               Ova je Preporuka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 9. listopada 2014.

            Za Komisiju

         Neelie KROES

            Potpredsjednica

      (1)  SL L 108, 24.4.2002., str. 33.

      (2)  Direktiva 2009/140/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o izmjeni Direktive 2002/21/EZ o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge, Direktive 2002/19/EZ o pristupu i međusobnom povezivanju elektroničkih komunikacijskih mreža i pripadajuće opreme, te Direktive 2002/20/EZ o ovlaštenju u području elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga (SL L 337, 18.12.2009., str. 37.).

      (3)  Preporuka Komisije 2007/879/EZ od 17. prosinca 2007. o mjerodavnim tržištima proizvoda i usluga u sektoru elektroničkih komunikacija koja podliježu prethodnoj (ex ante) regulaciji u skladu s Direktivom 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (SL L 344, 28.12.2007., str. 65.).

      (4)  Točka 20. Smjernica Komisije o analizi tržišta i procjeni značajne tržišne snage unutar regulatornog okvira Zajednice za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (2002/C 165/03).

      (5)  Tako, na primjer, zbog tehnološkog razvoja dodatne (OTT) usluge koje se danas ne smatraju izravnim zamjenskim uslugama u odnosu na usluge koje pružaju davatelji elektroničkih komunikacijskih usluga mogle bi se u nadolazećim godinama neprestano širiti.

      (6)  Preporuka Komisije 2003/311/EZ od 11. veljače 2003. o mjerodavnim tržištima proizvoda i usluga u sektoru elektroničkih komunikacija koja podliježu prethodnoj (ex ante) regulaciji u skladu s Direktivom 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (SL L 114, 8.5.2003., str. 45.).

      (7)  Smjernice Komisije (SL C 165, 11.7.2002., str. 6.).

      PRILOG

                  Tržište 1

                  :

                  veleprodajno završavanje poziva u vlastitoj javnoj telefonskoj mreži koja se pruža na fiksnoj lokaciji

                  Tržište 2

                  :

                  veleprodajno završavanje glasovnih poziva u vlastitoj mobilnoj mreži

                  Tržište 3

                  :

                              (a)

                              veleprodajni lokalni pristup koji se pruža na fiksnoj lokaciji

                              (b)

                              veleprodajni središnji pristup koji se pruža na fiksnoj lokaciji za proizvode za masovno tržište

                  Tržište 4

                  :

                  veleprodajni visokokvalitetni pristup koji se pruža na fiksnoj lokaciji


title: Preporuka Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reforme Danske za 2013. i davanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Danske za razdoblje 2013.-2016.

text:
               30.7.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 217/18

      PREPORUKA VIJEĆA

   od 9. srpnja 2013.
   o nacionalnom programu reforme Danske za 2013. i davanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Danske za razdoblje 2013.-2016.
   2013/C 217/05
   Ovaj tekst još nije preveden na hrvatski jezik i stoga se prvo objavljuje na engleskom jeziku. Objava na hrvatskom jeziku uslijedit će čim prijevod bude dostupan.
   THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,
   Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Articles 121(2) and 148(4) thereof,
   Having regard to Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies (1), and in particular Article 9(2) thereof,
   Having regard to Regulation (EU) No 1176/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 November 2011 on the prevention and correction of macroeconomic imbalances (2), and in particular Article 6(1) thereof,
   Having regard to the recommendation of the European Commission,
   Having regard to the conclusions of the European Council,
   Having regard to the opinion of the Employment Committee,
   Having regard to the opinion of the Economic and Financial Committee,
   Having regard to the opinion of the Social Protection Committee,
   Having regard to the opinion of the Economic Policy Committee,
   Whereas:

               (1)

               On 26 March 2010, the European Council agreed to the Commission’s proposal to launch a new strategy for jobs and growth, Europe 2020, based on enhanced coordination of economic policies, which focuses on the key areas where action is needed to boost Europe’s potential for sustainable growth and competitiveness.

               (2)

               On 13 July 2010, the Council adopted a recommendation on the broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Union (2010 to 2014) and, on 21 October 2010, it adopted a decision on guidelines for the employment policies of the Member States (3), which together form the ‘integrated guidelines’. Member States were invited to take the integrated guidelines into account in their national economic and employment policies.

               (3)

               On 29 June 2012, the Member States’ Heads of State or Government decided on a Compact for Growth and Jobs, providing a coherent framework for action at national, EU and euro area levels using all possible levers, instruments and policies. They decided on action to be taken at the level of the Member States, in particular expressing full commitment to achieving the objectives of the Europe 2020 strategy and to implementing the country-specific recommendations.

               (4)

               On 10 July 2012, the Council adopted a recommendation (4) on Denmark’s National Reform Programme for 2012 and delivered its opinion on Denmark’s Convergence Programme for 2012-2015.

               (5)

               On 28 November 2012, the Commission adopted the Annual Growth Survey, marking the start of the 2013 European Semester for economic policy coordination. Also on 28 November 2012, the Commission, on the basis of Regulation (EU) No 1176/2011, adopted the Alert Mechanism Report, in which it identified Denmark as one of the Member States for which an in-depth review would be carried out.

               (6)

               The European Parliament has been duly involved in the European Semester, in accordance with Regulation (EC) No 1466/97, and, on 7 February 2013, adopted a resolution on employment and social aspects in the Annual Growth Survey 2013 and a resolution on the contribution to the Annual Growth Survey 2013.

               (7)

               On 14 March 2013, the European Council endorsed the priorities for ensuring financial stability, fiscal consolidation and action to foster growth. It underscored the need to pursue differentiated, growth-friendly fiscal consolidation, to restore normal lending conditions to the economy, to promote growth and competitiveness, to tackle unemployment and the social consequences of the crisis, and to modernise public administration.

               (8)

               On 10 April 2013, the Commission published the results of its in-depth review for Denmark, under Article 5 of Regulation (EU) No 1176/2011. The Commission’s analysis leads it to conclude that Denmark is experiencing macroeconomic imbalances, although these are not excessive.

               (9)

               On 30 April 2013, Denmark submitted its 2013 National Reform Programme and its Convergence Programme for the period 2013-2016. In order to take account of their interlinkages, the two Programmes have been assessed at the same time.

               (10)

               Based on the assessment of the Convergence Programme pursuant to Regulation (EC) No 1466/97, the Council is of the opinion that the macroeconomic scenario underpinning the budgetary projections in the Programme is plausible. The scenario projecting GDP growth at 0,7 % and 1,6 % in 2013 and 2014 is broadly in line with the Commission services 2013 spring forecast of 0,7 % and 1,7 %. The Convergence Programme outlines a budgetary strategy aimed at correcting the excessive deficit and fulfilling its medium-term objective (MTO) of a structural deficit of no more than 0,5 % of GDP by 2013, reflecting the objectives of the Pact. The Convergence Programme targets a general government deficit of 1,7 % of GDP in 2013 and 1,8 % in 2014, which is in line with the excessive deficit procedure (EDP) deadline proposed by the Commission. The average annual fiscal effort over the period 2011-2013, based on the structural budget balance calculations, is in line with the Council recommendation under the excessive deficit procedure. In the Convergence Programme, net discretionary measures are estimated to yield a consolidation broadly in line with the recommendation issued under the EDP. The real government expenditure (including discretionary income measures) is estimated to show zero growth in 2013 and to be at 0,4 % in 2014, thus meeting the expenditure benchmark of the Stability and Growth Pact in both years. Public finances are generally sound and the country has already reached its MTO. However, also because the country has an ageing population and ambitious welfare policies, it is crucial for Denmark to maintain a sound and sustainable framework for fiscal policies and to keep the deficit below the 3 % of GDP Treaty reference value.

               (11)

               In 2012, Denmark concluded the reform of the disability pension and subsidised employment schemes (the ‘flex-job’ system), which came into effect on 1 January 2013. These reforms constitute important measures to enhance the Danish labour supply. However, improving the employability of those furthest away from employment, including people with a migrant background, the long-term unemployed and low-skilled workers, remains a challenge. While acknowledging the ambitious reform agenda of the Government, it is important to ensure that the renowned Danish ‘flexicurity’ model continues to facilitate a smooth transition between unemployment and work, while also limiting marginalisation and social exclusion. The role of education, training and skills upgrading is important in this respect.

               (12)

               For Denmark, education is rightly a clear priority. Continued efforts are nonetheless needed to improve the quality and cost-effectiveness of its education and training systems, including by carrying through initiated reforms. The proposed reform of the primary and lower secondary education system points in the right direction and can be expected to have a positive impact on the cost-effectiveness of the school system and the quality of education, including pupils’ attainment levels. As regards vocational training, in 2012 the Government took steps to strengthen the quality of youth vocational training and secure the necessary private apprenticeships. A committee has been set up between the Government, municipalities, regions and social partners to find a permanent solution to securing the necessary provision of apprenticeships and increasing the quality of the vocational education and training system. Finding lasting and ambitious solutions to both the lack of apprenticeships and the high drop-out rates in the vocational youth educational system would indeed prepare Denmark better for future skill demands on the labour market and improve productivity performance.

               (13)

               Denmark could generate more economic growth by removing obstacles to competition in local and retail services, given the importance of this sector in the Danish economy. In 2012, the Danish Government presented a new competition act, which constitutes an important step in the right direction. The revision of its competition legislation introduced more effective mechanisms to enforce competition regulation, which fully responds to the corresponding part of the 2012 Recommendation. However, more can be done to ensure the effectiveness of measures taken in sectoral and public services areas to enhance competition and market functioning. Various policy initiatives in this field are still at an early stage and continued efforts are needed to ensure effective implementation.

               (14)

               There has been significant analysis in the past year of household indebtedness at national and EU levels to assess the threats to financial and economic stability. For the moment, risks to financial stability seem contained, but require continuous monitoring. The Danish authorities have taken a number of measures to improve the robustness of the mortgage credit system. These include a risk labelling scheme for housing mortgage loans and restrictions on variable-interest and/or deferred-amortisation loans. The mortgage credit institutes have taken, on their own initiative, measures to reduce the need for additional collateral. All these measures go in the right direction, but close monitoring will be required in order to ascertain whether they are having the desired impact. The Commission will examine Denmark’s regular reports on the impact of the measures taken in this context. Over time, property taxation in Denmark should be reviewed to reduce distortions and strengthen its countercyclical features.

               (15)

               In the context of the European Semester, the Commission has carried out a comprehensive analysis of Denmark’s economic policy. It has assessed the National Reform Programme and the Convergence Programme, and presented an in-depth review. It has taken into account not only their relevance for sustainable fiscal and socioeconomic policy but also their compliance with EU rules and guidance, given the need to reinforce the overall economic governance of the Union by providing EU-level input into future national decisions. Its recommendations under the European Semester are reflected in recommendations (1) to (3) below.

               (16)

               In the light of this assessment, the Council has examined the Convergence Programme, and its opinion (5) is reflected in particular in recommendation (1) below.

               (17)

               In the light of the Commission’s in-depth review and this assessment, the Council has examined the National Reform Programme and the Convergence Programme. Its recommendations under Article 6 of Regulation (EU) No 1176/2011 are reflected in recommendation (3) below,

         HEREBY RECOMMENDS that Denmark take action within the period 2013-2014 to:

               1.

               Implement the budgetary strategy in 2013 as envisaged, so as to ensure the correction of the excessive deficit by 2013. Furthermore, implement the budgetary strategy for 2014 and beyond to ensure an adequate fiscal effort to remain at the MTO.

               2.

               Take further steps to improve the employability of people at the margins of the labour market, including people with a migrant background, the long-term unemployed and low-skilled workers. Improve the quality of vocational training to reduce drop-out rates and increase the number of apprenticeships. Implement the reform of primary and lower secondary education in order to raise attainment levels and improve the cost-effectiveness of the education system.

               3.

               Continue efforts to remove obstacles to competition in the services sector, including in the retail and construction sectors, and enhance effectiveness in the provision of public services.

      Done at Brussels, 9 July 2013.

            For the Council

            The President

         R. ŠADŽIUS

      (1)  OJ L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  OJ L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (3)  Maintained for 2013 by Council Decision 2013/208/EU of 22 April 2013 on guidelines for the employment policies of the Member States (OJ L 118, 30.4.2013, p. 21).

      (4)  OJ C 219, 24.7.2012, p. 21.

      (5)  Under Article 9(2) of Regulation (EC) No 1466/97.


title: Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike оd 21. ožujka 2016. o izmjeni Preporuke ESRB/2012/2 o financiranju kreditnih institucija (ESRB/2016/2)

text:
               21.4.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 140/1

         PREPORUKA EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE
   оd 21. ožujka 2016.
   o izmjeni Preporuke ESRB/2012/2 o financiranju kreditnih institucija
   (ESRB/2016/2)
   (2016/C 140/01)
   OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a posebno njezin članak 3. stavak 2. točke (b), (d) i (f) te članke 16. do 18.,
   uzimajući u obzir Odluku ESRB/2011/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 20. siječnja 2011. o donošenju Poslovnika Europskog odbora za sistemske rizike (2), a posebno njezin članak 15. stavak 3. točku (e) te članke 18. do 20.,
   budući da:

               (1)

               20. prosinca 2012. Opći odbor Europskog odbora za sistemske rizike (ESRB) donio je Preporuku ESRB/2012/2 (3). Preporuka ima za cilj poticati održive strukture financiranja kreditnih institucija.

               (2)

               Kako bi se postigli ciljevi preporuke ESRB/2012/2, od nacionalnih nadzornih tijela (u daljnjem tekstu „NSA-i”), nacionalnih makrobonitetnih tijela i Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA) zatraženo je poduzimanje određenih mjera u okviru rokova utvrđenih u odjeljku 2(3) Preporuke ESRB/2012/2.

               (3)

               16. rujna 2014. Opći odbor odlučio je produljiti neke rokove za šest do dvanaest mjeseci. Prema revidiranom rasporedu, EBA bi trebala dostaviti ESRB-u privremeno izvješće koje sadrži prvu procjenu rezultata provedbe Preporuke A(5) iz Preporuke ESRB/2012/2 do 31. ožujka 2016. i konačno izvješće ESRB-u i Vijeću Europske unije do 30. lipnja 2016. Ta izvješća trebaju se temeljiti na podacima o planovima financiranja koje NSA-i dostavljaju EBA-i. Međutim, EBA je navela da neće biti moguće u potpunosti ispoštovati utvrđene vremenske rokove zbog kašnjenja u dostavi podataka.

               (4)

               Sveobuhvatni cilj ESRB-a jest sprječavanje ili ublažavanje sistemskih rizika na pravovremen i učinkovit način. Opći odbor smatra da spajanje privremenog i konačnog izvješća o Preporuci A(5) u jedno izvješće, koje EBA treba dostaviti, te produljenje vremenskih rokova za dostavu izvješća ESRB-u i Vijeću za dodatnih dvanaest mjeseci, ne bi ugrozilo uredno funkcioniranje financijskih tržišta niti značilo da će Preporuka A(5) ostati neprovedena.

               (5)

               Opći odbor bi stoga trebao produljiti odgovarajući vremenski rok kako bi se EBA-i omogućilo dovoljno vremena za poduzimanje mjera potrebnih za provedbu Preporuke A(5).

               (6)

               Preporuku ESRB/2012/2 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

         DONIO JE OVU PREPORUKU:
   Preporuka ESRB/2012/2 mijenja se kako slijedi:

               1.

               Odjeljak 2(3)(1) zamjenjuje se sljedećim:

                           „1.

                              Preporuka A – Nacionalna nadzorna tijela zadužena za nadzor banaka, nacionalna nadzorna tijela i druga tijela s makrobonitetnim mandatom i EBA moraju izvještavati u skladu sa sljedećim rasporedom:

                                       (a)

                                       do 31. prosinca 2015., nacionalna nadzorna tijela zadužena za nadzor banaka moraju dostaviti ESRB-u privremeno izvješće koje sadrži prvu procjenu rezultata provedbe Preporuka A(1) i (2);

                                       (b)

                                       do 31. srpnja 2016., nacionalna nadzorna tijela zadužena za nadzor banaka moraju dostaviti ESRB-u i Vijeću konačno izvješće o Preporukama A(1) i (2);

                                       (c)

                                       do 31. prosinca 2015., nacionalna nadzorna tijela i druga tijela s makrobonitetnim mandatom moraju dostaviti ESRB-u privremeno izvješće koje sadrži prvu procjenu rezultata provedbe Preporuke A(3);

                                       (d)

                                       do 30. rujna 2016. nacionalna nadzorna tijela i druga tijela s makrobonitetnim mandatom moraju dostaviti ESRB-u i Vijeću konačno izvješće o provedbi Preporuke A(3);

                                       (e)

                                       do 30. lipnja 2014., EBA mora dostaviti ESRB-u i Vijeću smjernice iz Preporuke A(4);

                                       (f)

                                       do 31. ožujka 2017., EBA mora dostaviti ESRB-u i Vijeću izvješće o provedbi Preporuke A(5).”;

               2.

               U Prilogu, točka V.1.3.1 zamjenjuje se sljedećom:
               „V.1.3.1.   Raspored

               Nacionalna nadzorna tijela zadužena za nadzor banaka, nacionalna nadzorna tijela i druga tijela s makrobonitetnim mandatom i EBA moraju dostavljati izvješća ESRB-u i Vijeću o mjerama koje su donijeli na temelju te Preporuke ili odgovarajuće opravdati svako nepostupanje u skladu sa sljedećim rasporedom:

                           a.

                           do 31. prosinca 2015., nacionalna nadzorna tijela zadužena za nadzor banaka moraju dostaviti ESRB-u privremeno izvješće koje sadrži prvu procjenu rezultata provedbe Preporuka A(1) i (2);

                           b.

                           do 31. srpnja 2016., nacionalna nadzorna tijela zadužena za nadzor banaka moraju dostaviti ESRB-u i Vijeću konačno izvješće o Preporukama A(1) i (2);

                           c.

                           do 31. prosinca 2015., nacionalna nadzorna tijela i druga tijela s makrobonitetnim mandatom moraju dostaviti ESRB-u privremeno izvješće koje sadrži prvu procjenu rezultata provedbe Preporuke A(3);

                           d.

                           do 30. rujna 2016. nacionalna nadzorna tijela i druga tijela s makrobonitetnim mandatom moraju dostaviti ESRB-u i Vijeću konačno izvješće o provedbi Preporuke A(3);

                           e.

                           do 30. lipnja 2014., EBA mora dostaviti ESRB-u i Vijeću smjernice iz Preporuke A(4);

                           f.

                           do 31. ožujka 2017., EBA mora dostaviti ESRB-u i Vijeću izvješće o provedbi Preporuke A(5).”.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni, 21. ožujka 2016.

            Predsjednik ESRB-a

         Mario DRAGHI

      (1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

      (2)  SL C 58, 24.2.2011., str. 4.

      (3)  Preporuka ESRB/2012/2 Europskog odbora za sistemske rizike od 20. prosinca 2012. o financiranju kreditnih institucija (SL C 119, 25.4.2013., str. 1.).


title: Preporuka Vijeća od 21. veljače 2017. o razrješnici koja se daje Komisiji u vezi s provedbom operacija Europskog razvojnog fonda (jedanaesti ERF) za financijsku godinu 2015.

text:
               23.2.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 58/4

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 21. veljače 2017.
   o razrješnici koja se daje Komisiji u vezi s provedbom operacija Europskog razvojnog fonda (jedanaesti ERF) za financijsku godinu 2015.
   (2017/C 58/04)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. (1), kako je zadnje izmijenjen,
   uzimajući u obzir Unutarnji sporazum između predstavnika vlada država članica Europske unije, koji su se sastali u okviru Vijeća, o financiranju pomoći Europske unije na temelju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje od 2014. do 2020., u skladu sa Sporazumom o partnerstvu AKP-a i EU-a te o dodjeli financijske pomoći prekomorskim zemljama i područjima na koje se primjenjuje četvrti dio Ugovora o funkcioniranju Europske unije (2) („Unutarnji sporazum”) kojim se uspostavlja, među ostalim, jedanaesti Europski razvojni fond (jedanaesti ERF), a posebno njegov članak 11. stavak 7.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2015/323 od 2. ožujka 2015. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na 11. Europski razvojni fond (3), a posebno njezine članke od 43. do 45.,
   ispitavši račun prihoda i rashoda i bilancu stanja koji se odnose na operacije jedanaestog ERF-a na dan 31. prosinca 2015. i Godišnje izvješće Revizorskog suda o aktivnostima koje se financiraju iz 8., 9., 10. i 11. Europskog razvojnog fonda (ERF) za financijsku godinu 2015., s odgovorima Komisije (4) sadržanima u tom godišnjem izvješću,
   budući da:

               (1)

               Na temelju članka 11. stavka 7. Unutarnjeg sporazuma, Europski parlament na preporuku Vijeća daje Komisiji razrješnicu za financijsko upravljanje jedanaestim ERF-om.

               (2)

               Sveukupna provedba operacija jedanaestog ERF-a tijekom financijske godine 2015. od strane Komisije bila je zadovoljavajuća,

         PREPORUČUJE da Europski parlament Komisiji dade razrješnicu u vezi s provedbom operacija jedanaestog ERF-a za financijsku godinu 2015.

      Sastavljeno u Bruxellesu 21. veljače 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         E. SCICLUNA

      (1)  SL L 317, 15.12.2000., str. 3.

      (2)  SL L 210, 6.8.2013., str. 1.

      (3)  SL L 58, 3.3.2015., str. 17.

      (4)  SL C 375, 13.10.2016., str. 287.


title: Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Portugala za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Portugala za 2015.

text:
               18.8.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 272/94

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 14. srpnja 2015.
   o Nacionalnom programu reformi Portugala za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Portugala za 2015.
   (2015/C 272/25)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., temeljene na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

               (2)

               Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi Portugala za 2014. i dalo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Portugala za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Portugala za 2015.

               (4)

               Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Portugal utvrđen kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)

               Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)

               Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Portugal za 2015. Njime je ocijenjen napredak Portugala u vezi s preporukama za pojedine zemlje donesenima 8. srpnja 2014. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Portugalu postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje u području politika i posebno praćenje. Točno je da je programom prilagodbe postignut znatan napredak u pogledu ekonomske prilagodbe i u pogledu politika. Unatoč naporima na razduživanju koji se mogu primijetiti u sektoru kućanstava i sektoru nefinancijskih društava i dalje su prisutni znatni rizici povezani s visokom razinom unutarnje i vanjske zaduženosti u raznim sektorima te im je potrebno posvetiti posebnu pozornost. Prisutni su i snažni pritisci za razduživanje u kontekstu slabog rasta, niske inflacije i visoke nezaposlenosti.

               (7)

               Portugal je 28. travnja 2015. dostavio svoj Nacionalni program reformi za 2015. i Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (8)

               Na Portugal se trenutačno primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2015. namjerava ispraviti prekomjerni deficit do 2015., u skladu s rokom koji je postavilo Vijeće. Predviđa se smanjenje ukupnog deficita na 2,7 % BDP-a u 2015., a zatim postupno na 0,6 % BDP-a u 2018. Prema Programu stabilnosti vlada namjerava ostvariti srednjoročni cilj, a to je strukturni deficit od 0,5 % BDP-a u 2016. Očekuje se smanjenje udjela državnog duga u BDP-u na 124,2 % u 2015. te daljnje smanjenje na približno 112,1 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je za 2015. i 2016., ali prilično je optimističan za 2017. i 2018., godine za koje je i portugalsko Vijeće za javne financije utvrdilo određene rizike. Na temelju Komisijine proljetne prognoze za 2015. još nije osigurano pravovremeno i trajno smanjenje prekomjernog deficita do 2015., ali moguće ga je ostvariti. Istodobno fiskalni napor niži je od razine koju preporučuje Vijeće. Pod pretpostavkom da se prekomjerni deficit smanji, na Portugal bi se od 2016. primjenjivao preventivni dio Pakta. Mjere poboljšanja ravnoteže kojima će se podržati planirani iznosi smanjenja deficita od 2016. nadalje nisu dovoljno razrađene i nemaju dovoljan opseg. Stoga postoji rizik od znatnog odstupanja od potrebne prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja 2016. i bit će potrebne daljnje strukturne mjere. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2015., Vijeće smatra da postoji rizik da Portugal neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (9)

               Fiskalna konsolidacija mora se temeljiti na povećanoj učinkovitosti i kvaliteti javnih rashoda na svim razinama javne uprave te na daljnjim reformama sustava za upravljanje javnim financijama. Osobito su potrebni daljnji napori kako bi se provedbom zakona o kontroli obveza i jačanjem odgovornosti osigurala stroga kontrola rashoda. Zakon o jedinstvenoj ljestvici plaća objavljen je u rujnu 2014., a primjenjuje se od siječnja 2015.; u pripremi je provedba ukaza o jedinstvenoj ljestvici dodataka. Nije dovršeno restrukturiranje poduzeća u državnom vlasništvu. Nakon presuda Ustavnog suda iz kolovoza 2014. ostvaren je ograničeni napredak u razvoju novih sveobuhvatnih mjera u okviru mirovinske reforme koja je u tijeku. Portugal je u zadnje dvije godine proveo sveobuhvatnu reformu poreznog sustava usmjerenu na porez na dobit, porez na osobni dohodak i poreze povezane s okolišem. Potrebno je ocijeniti cjelokupni utjecaj te reforme. Dovoljno je prostora za daljnje reforme kako bi se moderniziralo upravljanje prihodima i dodatno poboljšala porezna disciplina.

               (10)

               Nedavno je provedeno nekoliko reformi sustava kolektivnog pregovaranja, iako se njima ne promiče uvijek usklađivanje plaća s produktivnošću na razini sektora i poduzeća. Izazov sustava jest da se poduzećima omogući prilagodba određenim okolnostima. To uključuje učinkovitu primjenu postojećih odredaba od strane poduzeća kako bi u određenim okolnostima odstupala od sektorskih kolektivnih ugovora. Unatoč zamrzavanju posljednjih godina, minimalna plaća od 2008. rasla je znatno brže od prosječne plaće u nominalnom smislu, a udio radnika koji primaju minimalnu plaću porastao je s 5 % u 2005. na 12,9 % u 2014.

               (11)

               Znatan napredak ostvaren je u pogledu provođenja aktivnih politika tržišta rada i reforme javnih službi za zapošljavanje. Međutim, i dalje postoje izazovi u pogledu uključivanja mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se odnosno ne osposobljavaju se. Potrebna je veća digitalizacija službi nadležnih za usklađivanje ponude i potražnje na tržištu rada. Isto tako, osiguravanje odgovarajuće pokrivenosti socijalnom pomoći, posebice programom minimalnog dohotka, i dalje je ključan izazov. Određeni napredak ostvaren je u poboljšanju kvalitete obrazovanja i njegove usklađenosti s potrebama tržišta rada. Kako bi poboljšao kvalitetu obrazovanja, Portugal je proveo reformu nastavnih programa te pravilnika za nastavnike. Primjena alata za praćenje i unošenje raznolikosti u nastavne metode s novim programima strukovnog obrazovanja i osposobljavanja trebalo bi biti rješenje problema ranog napuštanja školovanja i pomoći u postizanju boljeg uspjeha. Najnovije reforme osmišljene su tako da se njima unapređuje sustav strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, ali i dalje je izazov kako ga učiniti privlačnijim učenicima. Izazov je i poticanje razmjene znanja između visokog obrazovanja, poduzeća u privatnom sektoru i istraživačkih organizacija.

               (12)

               Visok dug portugalskih poduzeća i dalje opterećuje njihove rezultate i koči nova ulaganja, a zaduženost kućanstava znatno se smanjila. Nakon provođenja sveobuhvatne procjene Središnja banka pojačala je nadzor nad likvidnošću i raspoloživim kapitalom banaka te je ujedno ocijenila planove sanacije banaka. Udio loših kredita poduzećima i dalje je visok (iznad 18 %) i opterećuje bilance banaka. Reformom poreza na dobit pokrenutom 2014. pojačana su ograničenja za odbitak neto financijskih izdataka, ali mogle bi se dodatno ograničiti velike porezne olakšice pri oporezivanju pravnih osoba. Preoblikuju se platforme/procesi za korporativno restrukturiranje PER i SIREVE, s pojačanim naglaskom na pomaganju poduzećima da im poslovanje opstane umjesto da idu u likvidaciju. Podaci o razduživanju za 2014. pokazuju znatan napredak u provedbi mjera za smanjenje viška korporativnog duga. Strateški plan za restrukturiranje korporativnog duga objavljen u svibnju 2014. raznim se mjerama postupno uvodi u zakonodavstvo. Poticanjem vlasničkih ulaganja napredak je isto tako ostvaren u proširenju alternativnih mogućnosti financiranja koje su na raspolaganju nefinancijskim poduzećima. Institut za financiranje razvoja, službeno uspostavljen u rujnu 2014., namjerava riješiti nedostatke na tržištu koji malim i srednjim poduzećima onemogućuju pristup financiranju.

               (13)

               Postoji prostor za jačanje mjera za povećanje učinkovitosti i kvalitete pravosudnog sustava, osobito u pogledu ocjene rada sudova i primjene internetskih alata, te za provođenje istraživanja među korisnicima sudova ili pravnim stručnjacima. Prema ljestvici poretka pravosudnih sustava EU-a iz 2015. postupci u građanskim i trgovačkim predmetima i dalje su dugotrajni (386 dana). Broj ovršnih postupaka i dalje se lagano smanjuje, dok je vrijeme za donošenje odluke i dalje dugo (1 045 dana u 2014.). Reforme povezane s poreznim i upravnim sudovima provode se sporije od ostalih pravosudnih reformi. Povećanjem broja stečajnih postupaka ističe se potreba za povećanjem sredstava i osposobljavanja za prvostupanjske sudove u tom području. Likvidnost poduzeća i dalje je otežana zbog velikih kašnjenja u plaćanju, osobito u javnom sektoru. Nisu poduzete nove mjere niti preuzete obveze kako bi se riješila ta kašnjenja u plaćanju. Nema dovoljno transparentnosti u pogledu javno-privatnih partnerstava na razini lokalnih i regionalnih tijela vlasti i u području koncesija na svim razinama. Suzbijanje korupcije otežano je zbog neučinkovite primjene postojećeg pravnog okvira, u kojem je potrebno poboljšati nadzor, provedbu i primjenu sankcija.

               (14)

               Novo regulatorno tijelo za promet još nije započelo s radom. Mjere liberalizacije koncesija za luke, željeznički i javni prijevoz u širim gradskim područjima spore su, pa se njima ne potiču ulaganja. Ograničeni napredak ostvaren je u provedbi dugoročnog plana prometa i plana reformi u lučkom sektoru. Došlo je do kašnjenja s koncesijama za prijevoz u širim gradskim područjima Lisabona i Porta. Uz to, ograničeni napredak ostvaren je u ponovljenim pregovorima o koncesijama za luke i u željezničkom sektoru. Još je u tijeku spajanje upravitelja željezničke (REFER) i upravitelja cestovne (EP) infrastrukture kojim bi se trebala poboljšati financijska održivost novog tijela za cestovnu i željezničku infrastrukturu. Smanjen je broj zaposlenih u državnim poduzećima u prometnom sektoru.

               (15)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu portugalske ekonomske politike i objavila je u izvješću za Portugal za 2015. Također je ocijenila Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te daljnje djelovanje u odnosu na preporuke upućene Portugalu prethodnih godina. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Portugalu, ali i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 5. u nastavku.

               (16)

               Vijeće je s obzirom na tu ocjenu preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (17)

               Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje Komisije i tu ocjenu, Vijeće je proučilo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 sadržane su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

               (18)

               U okviru europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike cjelokupnog europodručja. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Kao zemlja čija je valuta euro, Portugal bi također trebao osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

         PREPORUČUJE Portugalu da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.

               osigurati trajno smanjenje prekomjernog deficita u 2015. poduzimanjem potrebnih mjera. Postići fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2016. Iskoristiti neočekivane dobitke kako bi se ubrzalo smanjivanje deficita i duga. Primijeniti zakon o kontroli obveza kako bi se bolje kontrolirali rashodi. Poboljšati srednjoročnu održivost mirovinskog sustava. Očuvati financijsku održivost poduzeća u državnom vlasništvu. Dodatno poboljšati poreznu disciplinu i učinkovitost porezne uprave;

               2.

               promicati usklađivanje plaća i produktivnosti putem savjetovanja sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama, uzimajući u obzir razlike u vještinama i lokalnim uvjetima na tržištu rada te odstupanja u gospodarskim rezultatima među regijama, sektorima i poduzećima. Osigurati da kretanja povezana s minimalnom plaćom budu u skladu s ciljevima promicanja zaposlenosti i tržišnog natjecanja;

               3.

               poboljšati učinkovitost javnih službi za zapošljavanje, osobito povećanjem uspostavljanja kontakta s neprijavljenim mladim osobama. Osigurati učinkovitu aktivaciju primatelja naknada i odgovarajuću pokrivenost socijalnom pomoći, posebice programom minimalnog dohotka;

               4.

               poduzeti dodatne mjere za smanjenje viška korporativnog duga, rješavanje loših kredita poduzećima u bankama i smanjenje poreznih olakšica za pravne osobe u okviru poreznih odredaba. Poboljšati učinkovitost alata za restrukturiranje duga za održiva poduzeća uvođenjem poticaja za banke i dužnike da rano započnu s postupcima restrukturiranja;

               5.

               ubrzati mjere i povećati transparentnost u pogledu koncesija, među ostalim u prometnom sektoru, i javno-privatnih partnerstava na lokalnoj i regionalnoj razini.

      Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (4)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi Portugala za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Portugala za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 102.).

      (5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.).

      (6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

      (7)  SL C 272, 18.8.2015., str. 98.


title: Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Litve za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Litve za 2015.

text:
               18.8.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 272/70

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 14. srpnja 2015.
   o Nacionalnom programu reformi Litve za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Litve za 2015.
   (2015/C 272/18)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe za održivi rast i konkurentnost.

               (2)

               Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (3) o Nacionalnom programu reformi Litve za 2014. i dalo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Litve za 2014.

               (4)

               Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem se Litva ne utvrđuje kao jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)

               Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)

               Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Litvu za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Litve u rješavanju preporuka za Litvu donesenih 8. srpnja 2014.

               (7)

               Litva je 13. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015., a 30. travnja 2015. Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (8)

               Na Litvu se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. U Programu stabilnosti za 2015. Litva je zatražila primjenu klauzule o mirovinskoj reformi. Proračunski trošak mirovinske reforme Litva procjenjuje na 0,1 % BDP-a za 2016. Podložno potvrdi Eurostata o tome da mirovinska reforma ispunjuje potrebne uvjete te uzimajući u obzir očuvanje primjerene sigurnosne granice u odnosu na referentnu vrijednost deficita, Vijeće smatra da bi Litva u 2016. mogla imati koristi od zatraženog privremenog odstupanja od zahtijevanog puta prilagodbe prema srednjoročnom cilju. U Programu stabilnosti vlada planira dosegnuti ukupni deficit u iznosu od 1,2 % BDP-a u 2015. te ga do 2018. pretvoriti u suficit od 0,7 % BDP-a. Vlada namjerava održati srednjoročni proračunski cilj – strukturni deficit od 1 % BDP-a – tijekom cijelog programskog razdoblja. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti 42,2 % u 2015., a zatim se smanjiti na 32,9 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze je uvjerljiv. Međutim mjere za postizanje planiranog ciljanog deficita od 2016. nadalje nisu dostatno utvrđene. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2015. postoji rizik od odstupanja od zahtijevanog puta prilagodbe u cilju postizanja srednjoročnog cilja 2015. zbog prekomjernog rasta neto rashoda od 0,3 % BDP-a iznad referentne vrijednosti. U razdoblju 2015. – 2016. i strukturni saldo i rast rashoda znatno odstupaju od zahtijevanog puta prilagodbe, uz upućivanje na rizik od znatnog odstupanja 2016. Stoga će tijekom obiju godina biti potrebne daljnje mjere. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015. Vijeće smatra da postoji rizik od toga da Litva neće biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Osim toga, unatoč nedavnom napretku, trenutačni se fiskalni okvir treba nastaviti poboljšavati jačanjem njegove obvezujuće naravi i osiguranjem potpune dosljednosti u odnosu na fiskalne odredbe EU-a. Porezni prihodi Litve uglavnom ovise o neizravnom oporezivanju i oporezivanju rada, dok je prihod od oporezivanja povezanog s okolišem i oporezivanja bogatstva relativno nizak. Litva je i dalje suočena s izazovima u području porezne discipline, osobito u vezi s PDV-om.

               (9)

               Litva je suočena sa znatnim smanjenjem radno sposobnog stanovništva, na što utječu demografska kretanja, migracije i loš učinak zdravstvenog sustava. Postojano niska razina sudjelovanja u cjeloživotnom učenju nije poticajna za jačanje ljudskog kapitala, poboljšanje zapošljivosti ili povećanje produktivnosti. U školama se bilježi iznadprosječan udio učenika s lošim rezultatima u osnovnim vještinama, što upućuje na potrebu za modernizacijom učiteljskog obrazovanja i promicanjem kontinuiranog profesionalnog razvoja. Ponuda u segmentu obrazovanja i osposobljavanja nije uvijek relevantna za tržište rada. Udio učenika u programima strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u okviru sekundarnog obrazovanja je nizak. Litva poduzima mjere za poboljšanje i proširenje naukovanja i praktičnog učenja, ali broj i kvaliteta takvih programa još su uvijek nedostatni. Broj bolničkih kreveta u odnosu na broj stanovnika i dalje je relativno visok u odnosu na Uniju, što upućuje na to da bi u pružanju zdravstvenih usluga mogle postojati neravnoteže. Istodobno je ukupno javno ulaganje u zdravstveni sektor nisko. Navodno visoka učestalost neformalnih plaćanja zdravstvenih usluga i zabrinutost u vezi s korupcijom u postupcima javne nabave za medicinske proizvode pokazatelj su potrebe za poboljšanjem upravljanja u zdravstvenom sustavu.

               (10)

               Donesene mjere mirovinske reforme nisu dostatne da bi se riješilo pitanje srednjoročne održivosti mirovinskog sustava. Zakonska dob za umirovljenje postupno se povećava do 2026., ali mirovinski sustav ne uzima u obzir pokazatelje očekivanog trajanja života. Osim toga nejasna su pravila indeksacije mirovina. Niska stopa sudjelovanja u dobrovoljnim mirovinskim programima i nedostatak strukovnog mirovinskog osiguranja pridonose riziku od neprimjerenosti mirovina u budućnosti. Vlada namjerava provesti sveobuhvatnu reformu mirovinskog sustava kao dio „novog socijalnog modela”. Međutim, ta strategija zasad nije dovršena niti donesena te se najprije mora zaključiti savjetovanje sa socijalnim partnerima. Litva je uvela mjere financijske potpore za starije osobe te financijske poticaje za zapošljavanje starijih radnika. Još uvijek međutim nedostaje sveobuhvatna strategija aktivnog starenja.

               (11)

               Siromaštvo ili socijalna isključenost prijeti više od 30 % stanovništva Litve. Reforma novčane socijalne pomoći, u kombinaciji s učinkom poboljšane ekonomije, dovela je do znatnog smanjenja rashoda i primatelja socijalne pomoći. Međutim aktivne mjere tržišta rada i druge usluge za potporu korisnicima i dalje su ograničene.

               (12)

               Litva je ostvarila znatan napredak u reformiranju poduzeća u državnom vlasništvu te je donijela propise kako bi se osigurao trajan učinak reformi. Vlada je dovršila razdvajanje komercijalnih i nekomercijalnih aktivnosti, koje se sad objavljuju u godišnjim izvješćima. Od preostalih poduzeća u državnom vlasništvu zahtijeva se da do kraja rujna 2015. imenuju neovisne članove uprave.

               (13)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu litavske ekonomske politike i objavila je u izvješću za Litvu za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti, Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Litvi prethodnih godina. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Litvi, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 3. u nastavku.

               (14)

               Vijeće je s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (5) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (15)

               Komisija je u kontekstu europskog semestra provela i analizu ekonomske politike europodručja kao cjeline. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (6). Kao zemlja čija je valuta euro, i Litva bi trebala osigurati da se te preporuke u cijelosti i pravodobno provedu,

         PREPORUČUJE Litvi da u 2015. i 2016. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               Izbjeći odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja 2015. i osigurati da odstupanje 2016. bude ograničeno na sistemsku mirovinsku reformu. Proširiti poreznu osnovicu i poboljšati poreznu disciplinu.

               2.

               Suočiti se s izazovima povezanima sa smanjenjem radno sposobnog stanovništva poboljšavajući relevantnost obrazovanja u odnosu na potrebe tržišta rada, šireći stjecanje osnovnih vještina i poboljšavajući učinkovitost zdravstvenog sustava; smanjiti porezno opterećenje zaposlenika s niskim primanjima preusmjerivanjem poreznog tereta na izvore koji manje narušuju rast.

               3.

               Donijeti sveobuhvatnu reformu mirovinskog sustava kojom se rješava izazov postizanja primjerenosti mirovina. Poboljšati pokrivenost i primjerenost naknade za nezaposlenost i novčane socijalne pomoći te poboljšati zapošljivost osoba u potrazi za poslom.

      Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (3)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Litve za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu konvergencije Litve za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 67.).

      (4)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

      (5)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

      (6)  SL C 272, 18.8.2015., str. 98.