title: Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Njemačke za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Njemačke za 2020. 2020/C 282/05

text:
               26.8.2020

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 282/27

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 20. srpnja 2020.
      o Nacionalnom programu reformi Njemačke za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Njemačke za 2020.
      (2020/C 282/05)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Njemačka jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

                  (2)

                  Izvješće za Njemačku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Njemačke u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Njemačke u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Njemačkoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, visoki suficit tekućeg računa rezultat je niske razine ulaganja u odnosu na štednju i ima prekogranični učinak.

                  (3)

                  Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

                  (4)

                  Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

                  (5)

                  Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

                  (6)

                  Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

                  (7)

                  Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

                  (8)

                  Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Njemačka se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

                  (9)

                  Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u sektorima i regijama. To uključuje rizik od povećanja nejednakosti unutar Njemačke. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

                  (10)

                  Njemačka je 20. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 30. travnja 2020. svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (11)

                  Njemačka je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu.

                  (12)

                  Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 1,4 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 7¼ % BDP-a u 2020. Prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 59,8 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 75¼ % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

                  (13)

                  Njemačka je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020. vrijednost tih proračunskih mjera u 2020. iznosi 7,2 % BDP-a. Mjere uključuju potporu likvidnosti poduzeća, ciljanu pomoć malim poduzećima i samozaposlenim osobama u obliku bespovratnih sredstava i kredita te lakši pristup programima skraćenog radnog vremena kako bi se spriječila otpuštanja. Osim toga, Njemačka je najavila mjere koje će doprinijeti potpori likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 24,9 % BDP-a. Te se mjere sastoje od kreditnih jamstava koja uglavnom pruža državna razvojna banka KfW i novi Fond za gospodarsku stabilizaciju osnovan kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19. Za razliku od Programa stabilnosti za 2020., u Komisijinim procjenama odgode plaćanja poreza i proračunske naknade zbog smanjenja poreznih prihoda uslijed gospodarskog pada ne smatraju se diskrecijskim mjerama s učinkom na proračun. Mjere koje je Njemačka poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

                  (14)

                  Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Njemačkoj saldo opće države iznositi -7,0 % BDP-a u 2020. te -1,5 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 75,6 % BDP-a u 2020. i 71,8 % u 2021.

                  (15)

                  Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Njemačka u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

                  (16)

                  Prva infekcija koronavirusom u Njemačkoj zabilježena je 27. siječnja 2020., a broj slučajeva bolesti COVID-19 počeo je eksponencijalno rasti u ožujku 2020., nakon čega su njemačka tijela uvela mjere ograničenja kretanja radi suzbijanja širenja virusa, kao što su zatvaranje svih maloprodajnih trgovina koje nisu nužne, restorana, zabavnih i kulturnih ustanova, sportskih objekata, škola i sveučilišta. Bila su zabranjena sva javna okupljanja više od dvije osobe, a građani su zamoljeni da sve društvene kontakte svedu na najmanju moguću mjeru. Sama proizvodnja nije bila podvrgnuta mjerama ograničenja kretanja, no veće su tvornice bile nekoliko tjedana zatvorene zbog poremećaja u vanjskoj trgovini i smanjene potražnje. Gospodarski izgledi znatno su se pogoršali, pa Komisijina proljetna prognoza iz 2020. upućuje na pad BDP-a od 6,5 % u 2020. Iako proširene mogućnosti rada u skraćenom radnom vremenu (Kurzarbeit) poduzećima pomažu da zadrže radnike, čini se da nije moguće izbjeći povećanje nezaposlenosti. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. očekuje se da će nezaposlenost narasti na 4 % u 2020. i smanjiti se na 3,5 % u 2021.

                  (17)

                  Kako bi ublažila negativne gospodarske posljedice, njemačka je vlada brzo reagirala i donijela dalekosežne mjere. Malim je poduzećima, samozaposlenim osobama i slobodnim djelatnicima na raspolaganje stavljena neposredna pomoć u vrijednosti do 50 milijardi EUR (izravna bespovratna sredstva). Vlada je poduzećima raznih veličina putem novoosnovanog Fonda za gospodarsku stabilizaciju i javne razvojne banke KfW omogućila veći obujam i pristup u odnosu na kredite pokrivši 80 – 90 % kreditnog rizika kreditnih banaka (u posebnim slučajevima i do 100 %). Fondom za gospodarsku stabilizaciju mogu se podupirati i velika poduzeća tako što se privremeno osigurava dodatni vlasnički kapital. Kako bi se povećala likvidnost poduzeća, uvedene su prilagodbe odgoda plaćanja poreza, predujmova poreza i kazni za neplaćanje poreza. Izmijenjena su pravila o nesolventnosti kako bi se izbjegli postupci u slučaju tehničke nesolventnosti. Pojedinačne savezne države (Länder) dopunjavaju savezne mjere vlastitim programima potpore. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 vjerojatno će dodatno opteretiti ionako nisku profitabilnost njemačkog bankarskog sektora. Stoga se čini opravdanim da njemačke banke dodatno smanjuju troškove kako bi poboljšale profitabilnost i oslobodile sredstva za ulaganja u informacijske tehnologije i stvaranje organskoga kapitala. U tom bi smislu pomogla i daljnja konsolidacija.

                  (18)

                  Nakon snažnog početka godine tržište rada pogoršalo se zbog pandemije bolesti COVID-19 i s njom povezanih mjera ograničenja kretanja. Kako bi ublažila učinke krize na zaposlenost i društvo, vlada je osigurala znatnu potporu u okviru programa skraćenog radnog vremena „Kurzarbeit”. Olakšala je uvjete pristupa takvoj potpori, retroaktivno je proširila na radnike zaposlene preko agencija za privremeno zapošljavanje i povećala razinu naknada u okviru programa. Time se doprinosi očuvanju radnih mjesta i zaštiti dohotka kućanstava. Poslodavci dobivaju financijsku olakšicu time što za izgubljeno radno vrijeme ne moraju plaćati doprinose za socijalno osiguranje. Olakšanim pristupom potpori minimalnom dohotku (na temelju knjige II. njemačkog Socijalnog zakonika „Sozialgesetzbuch/SGB”) osigurava se olakšica u slučaju gubitka prihoda. Obiteljima s niskim primanjima pruža se potpora olakšavanjem pristupa dječjem doplatku. Osim toga, stanari koji su suočeni s gubitkom prihoda privremeno su zaštićeni od deložacije. Iako je Njemačka ostvarila dobre rezultate u pregledu socijalnih pokazatelja za potporu europskom stupu socijalnih prava, nedostatna pokrivenost, ako se ne riješi, može zbog trenutačne krize dovesti do smanjenja prihoda ranjivih skupina.

                  (19)

                  Njemačka je zahvaljujući svojem univerzalnom zdravstvenom sustavu s osiguranim pristupom visokokvalitetnoj skrbi u rješavanju zdravstvenih problema uspjela brzo povećati svoje kapacitete testiranja i intenzivne skrbi. Međutim, zbog trenutačne krize uzrokovane bolešću COVID-19 postoji stalna potreba za jačanjem otpornosti zdravstvenog sustava. Raspoloživost sestrinskoga kadra i privlačnost tog zanimanja i dalje su problem. Unatoč relativno velikom broju medicinskih sestara po glavi stanovnika, bolnice sve češće prijavljuju nepopunjena radna mjesta za medicinske sestre. Koordinacija između pružatelja primarne i bolničke zdravstvene skrbi te između zdravstvene i socijalne skrbi također bi se mogla poboljšati, među ostalim uvođenjem digitalnih alata. Infrastruktura e-zdravstva uvodi se ubrzanim tempom, no upotreba internetskih zdravstvenih usluga i usluga skrbi, e-recepata i razmjene medicinskih podataka i dalje je znatno ispod prosjeka Unije. Novim zakonom donesenim u ožujku 2020. doprinosi se ublažavanju gospodarskih posljedica uzrokovanih bolešću COVID-19, prvenstveno za bolnice i liječnike u privatnim ordinacijama. Međutim, kako bi se skrb zadržala u svim područjima, morat će se osigurati dugoročno financiranje zdravstvenih ustanova jer su financijski prihodi institucija u zdravstvenom sektoru smanjeni zbog odgode operacija i liječenja koji nisu nužni, a raspoloživa sredstva upotrebljavaju se za kupnju prioritetnih testova i opreme. Sa svojom snažnom istraživačkom bazom, Njemačka ima kapacitet za uključivanje u posebne istraživačke i inovacijske mjere kako bi odgovorila na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, uključujući razvoj cjepiva i terapeutike te razvoj istraživačke mreže radi objedinjavanja i jačanja istraživanja u području njemačke sveučilišne medicine, te pružila potporu Koaliciji za inovacije u području pripravnosti za epidemiju.

                  (20)

                  Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja. Javna i privatna ulaganja nastavila su se snažno povećavati u 2019., ali su i dalje zaostajala za ulagačkim potrebama. Javna ulaganja niža su od stope zamjene na lokalnoj razini, na kojoj je zaostatak u ulaganjima smanjen, premda je još visok i iznosi 4,0 % BDP-a, no smanjenje je i dalje otežano zbog ograničenih kapaciteta i planiranja. Može se dati prednost već planiranim ulaganjima u zelene tehnologije i energiju, kao što su projekti za obnovu zgrada i obnovljivu energiju. Unatoč nedavnim inicijativama ostvarivanje kratkoročnih i srednjoročnih ciljeva dekarbonizacije i klimatske neutralnosti do 2050. i dalje je izazov. To vrijedi i za ciljeve u području zaštite okoliša i energetske učinkovitosti jer cjenovni poticaji, posebno zbog niskih cijena nafte uslijed trenutačne krize uzrokovane bolešću COVID-19, odvraćaju od klimatski i ekološki prihvatljivog ponašanja. Za prelazak Njemačke na klimatski neutralno gospodarstvo tijekom duljeg će razdoblja biti potrebna znatna ulaganja u, među ostalim, obnovljivu energiju, električnu infrastrukturu, energetsku učinkovitost, kružno gospodarstvo i održiv promet. Nadalje, njemački Savezni ured za reviziju doveo je u pitanje isplativost mjera povezanih s prelaskom na zelenu energiju. Potrebni su dodatni napori i održiva ulaganja u energetske mreže kako bi se iskoristile prednosti potpuno integriranog sustava održive energije s dosljednim cjenovnim signalima. Čista mobilnost može se promicati odgovarajućim regulatornim mjerama uz veća i brža ulaganja u održivu prometnu infrastrukturu i rješenja za čistu mobilnost. Dodatna ulaganja u istraživanje i razvoj ključna su za poticanje oporavka u smislu postizanja održivijeg i konkurentnijeg gospodarstva. Rashodi za obrazovanje i istraživanje blago su porasli s 9,2 % u 2017. na 9,31 % BDP-a u 2018., što je manje od prethodnog nacionalnog cilja od 10 %. Privatna ulaganja u istraživanje i razvoj sve su više koncentrirana na velika poduzeća. Unatoč mjerama politike stambena je ponuda i dalje znatno ispod godišnjeg cilja izgradnje 375 000 novih stanova od 2017. do 2021. Politikama kojima se potiču ulaganja u stambenu izgradnju riješila bi se ta neravnoteža i poboljšala cjenovna pristupačnost stanovanja. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Njemačkoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Njemačku za 2020. To bi Njemačkoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

                  (21)

                  Moderna digitalna infrastruktura i digitalne usluge ključni su kada je mobilnost ograničena. Ulaganjima u digitalnu infrastrukturu i javne usluge može se poduprijeti gospodarski oporavak te doprinijeti smanjenju razlika između Njemačke i drugih zemalja u pokrivenosti mrežama vrlo visokoga kapaciteta, koje su i dalje velike. U Njemačkoj je ta pokrivenost u 2019. iznosila 32,7 %, za razliku od prosjeka Unije od 44 %, dok je povezanost objekata s mrežom optičkih vlakana iznosila 10,5 %, što je znatno niže od prosjeka Unije od 33,5 %. U krizi uzrokovanoj bolešću COVID-19 došla je do izražaja važnost povezanih digitalnih usluga. Nedostaci u povezivosti mogu biti glavni čimbenik koji otežava ulaganja u digitalizaciju, posebno za mala i srednja poduzeća (MSP-ove), koji i dalje sporo uvode digitalne tehnologije. Njemačka i dalje u području digitalnih javnih usluga ostvaruje slabije rezultate od ostalih država članica unatoč poboljšanju tih usluga za poduzeća. Međutim, razina komunikacije putem interneta između javnih tijela i građana vrlo je niska. Provedba Zakona o internetskom pristupu sporo napreduje te će ostvarenje cilja digitalizacije svih 575 službi do kraja 2022. biti izazov. Taj bi zakon trebala provesti sva uključena javna tijela, savezna, državna i lokalna, kako bi se ostvarila znatnija poboljšanja digitalne javne uprave.

                  (22)

                  Regulatorno i administrativno opterećenje važno je zadržati na niskoj razini radi provedbe mjera potpore i šire. Zadržavanjem minimalnog administrativnog opterećenja za pristup mjerama potpore trebalo bi se osigurati da manja poduzeća primaju jednaku potporu od posrednika kao i veća poduzeća. Smanjenjem drugih administrativnih opterećenja u širem smislu, dakle onih koje nadilaze mjere potpore, primjerice primjenom fleksibilnosti na birokratske postupke koji nisu nužni, može se pružiti dodatna pomoć MSP-ovima.

                  (23)

                  Tehnološki napredak promijenio je tržište rada već i prije izbijanja krize uzrokovane bolešću COVID-19, zbog čega je potrebno povećano financiranje obrazovanja i osposobljavanja, uključujući prekvalifikaciju i usavršavanje te poboljšanje digitalnih vještina. Ta je potreba uslijed krize uzrokovane bolešću COVID-19 postala još veća, posebno u slučaju radnika zaposlenih u sektorima na koje bi ograničavanje socijalnih kontakata moglo dulje vrijeme utjecati ili radnika kojima prijeti opasnost od nezaposlenosti. Nagli prelazak na digitaliziranije društvo i obrazovanje od kuće može biti poseban izazov za učenike i studente iz ugroženih skupina koji kod kuće nemaju pristup digitalnim rješenjima i potpori. To uključuje studente s invaliditetom. Posebno je potrebno osigurati da svi učenici i studenti steknu ključne vještine utvrđene u kurikulumu kako zbog višemjesečnih prekida uslijed bolesti COVID-19 ne bi bili uskraćeni za cijeli život. Postoji opasnost od pogoršanja postojećih nejednakosti u osnovnim vještinama, koje su povezane sa socioekonomskim i migrantskim podrijetlom. Kriza je naglasila važnost daljnjeg razvoja obrazovnog sustava kako bi se promicao pametan i uključiv oporavak te nastavio put prema zelenoj i digitalnoj tranziciji.

                  (24)

                  Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

                  (25)

                  Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Njemačka će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

                  (26)

                  Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka pandemije bolesti COVID-19. Njemačka bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro.

                  (27)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Njemačke i objavila je u izvješću za Njemačku za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Njemačkoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Njemačkoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (28)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

                  (29)

                  Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. U preporukama za pojedinu zemlju iz 2020. vodi se računa o potrebi borbe protiv pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanja gospodarskog oporavka kao nužnom prvom koraku kako bi se omogućila prilagodba neravnoteža. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2020. koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci 2. u nastavku,

            PREPORUČUJE da Njemačka u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održalo gospodarstvo i pružila potpora oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Mobilizirati odgovarajuća sredstva i ojačati otpornost zdravstvenog sustava, među ostalim uvođenjem usluga e-zdravstva.

                  2.

                  Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u održiv promet, čiste, učinkovite i integrirane energetske sustave, digitalnu infrastrukturu i vještine, stanogradnju, obrazovanje i istraživanja te inovacije. Poboljšati digitalne javne usluge na svim razinama te poticati digitalizaciju u MSP-ovima. Smanjiti regulatorno i administrativno opterećenje poduzeća.

         Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

               Za Vijeće

               Predsjednica

            J. KLOECKNER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

         (3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 24.

         (4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

         (5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

         (6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

         (7)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Estonije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Estonije za 2020. 2020/C 282/06

text:
               26.8.2020

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 282/33

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 20. srpnja 2020.
      o Nacionalnom programu reformi Estonije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Estonije za 2020.
      (2020/C 282/06)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je započeo europski semestar 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Estonija nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

                  (2)

                  Izvješće za Estoniju za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je procijenjen napredak Estonije u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Estonije u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

                  (3)

                  Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

                  (4)

                  Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

                  (5)

                  Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Općom klauzulom o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

                  (6)

                  Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

                  (7)

                  Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

                  (8)

                  Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Estonija se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

                  (9)

                  Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u sektorima i regijama. To uključuje rizik od povećanja nejednakosti u Estoniji. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

                  (10)

                  Estonija je 30. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 28. travnja 2020. svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa procijenjena istodobno.

                  (11)

                  Estonija je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. U okviru preporuka za pojedinu zemlju koje je donijelo 13. srpnja 2018. (7) Vijeće je preporučilo Estoniji da se pobrine da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (8) u 2019. ne premaši 4,1 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % bruto domaćeg proizvoda (BDP). Komisijina ukupna procjena potvrđuje da postoji značajno odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2019. Međutim, budući da je aktivirana opća klauzula o odstupanju, daljnji koraci u okviru postupka zbog značajnog odstupanja nisu opravdani.

                  (12)

                  Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo od deficita od 0,3 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 10,1 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 3,8 % BDP-a. Nakon što se 2019. smanjio na 8,4 % BDP-a, prema Programu stabilnosti za 2020. predviđa se da će se udio duga opće države u BDP-u u 2020. povećati na 21,9 %. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

                  (13)

                  Estonija je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosila je 4,3 % BDP-a. Mjere uključuju jačanje usluga zdravstvene zaštite, pomoć u hitnim slučajevima za poduzeća u poteškoćama, privremene subvencije plaća i veća javna ulaganja. Osim toga, Estonija je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka. Te mjere uključuju kreditna jamstva i zajmove poduzećima u iznosu od 8,7 % BDP-a. Mjere koje je Estonija poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

                  (14)

                  Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika u Estoniji, saldo opće države iznositi -8,3 % BDP-a u 2020. te -3,4 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u ostati ispod 60 % BDP-a u 2020. i 2021. te da će u 2021. doseći 22,6 % BDP-a. U proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. predviđa se niži državni deficit za 2020. nego što je u Programu stabilnosti za 2020., pri čemu se uzimaju u obzir razlike u makroekonomskim projekcijama.

                  (15)

                  Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Estonija u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

                  (16)

                  Estonska vlada proglasila je od 12. ožujka 2020. do 17. svibnja 2020. izvanredno stanje zbog pandemije bolesti COVID-19. Vladin neposredni odgovor bio je usmjeren na sprečavanje daljnjeg širenja virusa i osiguravanje što normalnijeg funkcioniranja estonskog gospodarstva. Ograničenja uvedena radi zaustavljanja širenja pandemije imala su ozbiljne posljedice na gospodarstvo. Od proglašenja izvanrednog stanja broj registriranih nezaposlenih osoba povećao se za 35 %. Najveći broj novih nezaposlenih osoba registrirano je u sektorima maloprodaje i korisničke službe, građevinarstvu, ugostiteljstvu, uslugama smještaja i organizaciji događanja. Očekuje se porast stope nezaposlenosti na 9,2 % u 2020. i oporavak na 6,5 % u 2021. Estonski parlament odobrio je 15. travnja 2020. dopunski proračun za 2020. Nove mjere uvedene su u cilju očuvanja radnih mjesta, izbjegavanja masovnih otpuštanja i osiguravanja likvidnosti poduzećima. Proračun se sastoji od niza različitih mjera, među ostalim potpora zdravstvenom sektoru, općinama, nekim investicijskim programima te nenamjenske potpore likvidnosti poduzeća (npr. jamstveni programi i odgoda plaćanja poreza). Neke posebne mjere namijenjene su mikropoduzećima i sektoru turizma, uključujući određene ciljane mjere za najteže pogođene regije. Uvedene su dodatne porezne mjere, npr. privremeno smanjenje trošarina na dizelsko gorivo, prirodni plin i električnu energiju. Paketom mjera predviđena je privremena suspenzija državnih doprinosa u drugi stup mirovinskog osiguranja.

                  (17)

                  Estonija je poduzela znatne mjere za ograničenje širenja bolesti COVID-19 i njezinih posljedica na zdravstvo. Ipak, pandemija bolesti COVID-19 otkrila je neke strukturne nedostatke zdravstvenog sustava koji su povezani s ograničenom dostupnošću financijskih i ljudskih resursa. Otpornost sustava narušena je zbog manjka zdravstvenih radnika, neujednačenog pristupa primarnoj zaštiti i dostupnosti ključnih proizvoda iz područja medicine. Estonija treba rješavati i pitanje liječenja koja su za vrijeme izvanrednog stanja bila odgođena i nedostupna. Osim toga, čak i prije pandemije bolesti COVID-19, broj samoprijavljenih nezadovoljenih potreba za zdravstvenom skrbi u Estoniji bio je jedan od najvećih u Uniji zbog dugih čekanja na preglede u primarnoj i specijalističkoj zaštiti. Ti čimbenici i rizici povezani s načinom života djelomično objašnjavaju slabo zdravstveno stanje stanovništva. Poboljšanje dostupnosti i otpornosti zdravstvenog sustava preduvjet je za učinkovito suzbijanje širenja pandemije i uklanjanje izazova povezanih sa zdravstvenim stanjem stanovništva.

                  (18)

                  Poboljšanje adekvatnosti socijalne sigurnosne mreže u Estoniji dugotrajan je izazov. Još prije najnovije krize procijenjeno je da socijalne naknade u Estoniji u odnosu na prosjek EU-a nisu jednako učinkovite za smanjenje siromaštva. Osim toga, postoje praznine u pokrivenosti sustavom naknada za nezaposlenost za osobe u nestandardnim oblicima rada i one s kratkim razdobljima rada. Negativne posljedice pandemije bolesti COVID-19 na zaposlenost i dohodak zajedno s nedostatkom odgovarajuće pokrivenosti mogu povećati siromaštvo, posebno u kućanstvima bez zaposlenih. Estonija je uvela privremeni program skraćenog radnog vremena kao posebnu subvenciju za pogođena poduzeća radi očuvanja radnih mjesta. Ta je mjera ograničena na razdoblje od dva mjeseca, što možda neće biti dovoljno za ublažavanje posljedica krize jer poteškoće mogu potrajati dulje i sa zakašnjenjem doprijeti do nekih gospodarskih sektora. Pandemija bolesti COVID-19 pogoršala je poteškoće u pružanju cjenovno pristupačnih i dostupnih socijalnih usluga, uključujući usluge dugotrajne skrbi, posebno za starije osobe, osobe s invaliditetom i osobe s niskim primanjima. Zadržavanje plana za razvoj integriranog pružanja socijalnih i zdravstvenih usluga pomoglo bi rješavanju tih izazova. Važno je osigurati smisleno i pravodobno uključivanje socijalnih partnera u osmišljavanje postupka izlaska iz krize i oporavka od nje i istodobno jačati njihove kapacitete za to.

                  (19)

                  Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 pogodila je estonska poduzeća u mnogim sektorima, no najteže su pogođena mala i srednja poduzeća (MSP-ovi). Negativne posljedice na gospodarske djelatnosti nisu izazvane samo ograničenjima, već i smanjenom potražnjom na izvoznim tržištima i poremećajima globalnih lanaca vrijednosti. Mjere za potporu likvidnosti koje je poduzela vlada osmišljene su radi ublažavanja posljedica krize, no njihova brza i učinkovita provedba bit će ključna za potporu održivim poduzećima u svim pogođenim sektorima uz istodobno održanje otpornosti bankovnog sektora. I odgoda plaćanja poreza i otplate kredita mogu doprinijeti poboljšanju novčanog toka MSP-ova. Osim toga, proces oporavka ovisit će o odgovarajućem usmjeravanju ulaganja. Aktualna kriza naglasila je važnost digitalnih i inovativnih rješenja za održanje gospodarstva. Iako e-uprava dobro funkcionira, daljnjom digitalizacijom MSP-ova povećala bi se njihova otpornost i ubrzao oporavak, što bi dovelo do povećanja produktivnosti u srednjem roku. Posljednjih se godina gospodarstvo u cjelini sve više digitalizira. Ipak, primjena informacijskih i komunikacijskih tehnologija u proizvodnji dosad je bila spora. Iako su se ukupni rezultati Estonije u području inovacija poboljšali u 2019., razina kapaciteta i aktivnosti inovacija koje se temelje na istraživanjima u poslovnom sektoru i dalje je niska. Inovacije koje se temelje na istraživanjima i uvođenje inovativnih rješenja u poduzeća mogli bi poboljšati konkurentnost zemlje i potaknuti gospodarski rast. Kako bi se poduzećima pomoglo u oporavku od krize uzrokovane bolešću COVID-19, bit će važno osigurati dobar pristup financiranju, uključujući financiranje novoosnovanih poduzeća vlasničkim kapitalom.

                  (20)

                  Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Kao što je vidljivo u Nacionalnom energetskom i klimatskom planu Estonije, održivi rast zemlje oslanja se na napredak prema dekarbonizaciji smanjenjem intenziteta ugljika u energetskom, prometnom i građevinskom sektoru, restrukturiranjem sektora naftnog škriljevca i poboljšanjem produktivnosti resursa, uključujući provedbom poslovnih modela kružnog gospodarstva. Produktivnost resursa Estonije jedna je od najnižih u Uniji, a razine potrošnje energije iznad su prosjeka EU-a. Sveobuhvatna strategija kružnog gospodarstva kao dopuna Nacionalnom energetskom i klimatskom planu mogla bi pomoći u tranziciji prema dekarbonizaciji, smanjiti negativni učinak sektora naftnog škriljevca na okoliš i potaknuti gospodarstvo. S obzirom na to da je Estonija zemlja na periferiji EU-a niske gustoće naseljenosti, povezan prometni sustav koji dobro funkcionira ključan je za njezine gospodarske aktivnosti i izvoz. Prometna infrastruktura Estonije ima određene nedostatke u smislu povezivosti i održivosti. Željeznički i intermodalni prijevoz i dalje su nedovoljno razvijeni. Posljednjih godina povećale su se emisije stakleničkih plinova iz cestovnog prometa, a energija iz obnovljivih izvora u prometu i dalje je ispod nacionalnih ciljeva. Projekt Rail Baltica i projekti za međupovezanost energetskih mreža među ključnim su investicijskim prioritetima Estonije i usmjereni su na poboljšanje njezine sigurnosti i integracije u unutarnje tržište. Promicanje investicijskih projekata u kojima se vodi računa o okolišu i klimi ključno je za održiv gospodarski oporavak i smanjenje regionalnih razlika. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Estoniji pomoći da odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u području iz Priloga D izvješću za Estoniju za 2020. To bi Estoniji omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

                  (21)

                  Estonski bankovni sektor općenito je stabilan, no i dalje postoje rizici od pranja novca. Iako su uvedene mjere za ograničavanje izloženosti rizicima smanjenjem depozita nerezidenata, nacionalna procjena rizika ne obuhvaća druge potencijalno rizične proizvode, npr. usluge skrbništva za klijente nerezidente. Ažurirana nacionalna procjena rizika osigurala bi adekvatnu identifikaciju rizika i omogućila provedbu potrebnih mjera za smanjenje rizika. Iako su uvedene nadzorne mjere protiv banaka i institucija platnog prometa koje ne poštuju obveze, još ima prostora za dodatno povećanje učinkovitosti nadzora i provedbe. Osobito, još nije donesen niz zakonodavnih akata za jačanje preventivnog okvira i oduzimanje imovinske koristi te za povećanje administrativnih kazni. Istrage slučajeva pranja novca sporo napreduju. Kapacitet estonskog financijskog nadzornog tijela još nije dovoljno ojačan te još nije u potpunosti uveden pristup nadzoru koji se temelji na riziku, posebice kad je riječ o tematskim inspekcijama na terenu. Razmjena informacija između Financijsko-obavještajnog odjela i tijela kaznenog progona nije dovoljno proaktivna.

                  (22)

                  Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na gospodarske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

                  (23)

                  Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Estonija će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

                  (24)

                  Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Estonija bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro.

                  (25)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Estonije i objavila je u izvješću za Estoniju za 2020. Procijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Estoniji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu relevantnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Estoniji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (26)

                  Uzimajući u obzir tu procjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (9) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

            PREPORUČUJE da Estonija u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održalo gospodarstvo i pružila potpora oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Povećati dostupnost i otpornost zdravstvenog sustava, među ostalim otklanjanjem problema manjka zdravstvenih radnika, jačanjem primarne zaštite i osiguravanjem opskrbe ključnim medicinskim proizvodima.

                  2.

                  Jačati primjerenost socijalne sigurnosne mreže, uključujući proširenjem pokrivenosti naknadama za nezaposlenost.

                  3.

                  Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u digitalizaciju poduzeća, istraživanje i inovacije, čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, učinkovitost resursa i održiv promet, pridonoseći progresivnoj dekarbonizaciji gospodarstva. Poduprijeti inovacijski kapacitet malih i srednjih poduzeća i osigurati dostatan pristup financiranju.

                  4.

                  Uložiti veće napore u svrhu osiguravanja učinkovita nadzora i provedbe okvira za sprečavanje pranja novca.

         Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

               Za Vijeće

               Predsjednica

            J. KLOECKNER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

         (3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 30.

         (4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

         (5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

         (6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

         (7)  SL C 320, 10.9.2018., str. 24.

         (8)  Neto primarni državni rashodi uključuju ukupne državne rashode bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti pokriveni prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade u slučaju nezaposlenosti. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom. Jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju se.

         (9)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Irske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Irske za 2020. 2020/C 282/07

text:
               26.8.2020

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 282/39

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 20. srpnja 2020.
      o Nacionalnom programu reformi Irske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Irske za 2020.
      (2020/C 282/07)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Irska jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

                  (2)

                  Izvješće za Irsku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Irske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Irske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Irskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Te se neravnoteže posebno odnose na visoke razine javnog i privatnog duga te neto vanjskih obveza.

                  (3)

                  Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

                  (4)

                  Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

                  (5)

                  Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

                  (6)

                  Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

                  (7)

                  Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

                  (8)

                  Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Irska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

                  (9)

                  Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se nejednako osjetiti u regijama zbog različitih obrazaca specijalizacije. To uključuje znatan rizik od povećanja regionalnih nejednakosti unutar Irske. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

                  (10)

                  Irska je 21. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 30. travnja 2020. svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (11)

                  Irska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu.

                  (12)

                  Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo od suficita od 0,4 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 7,4 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 4,1 % BDP-a. Nakon smanjenja na 58,8 % BDP-a u 2019., prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-u porasti na 69,1 %. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

                  (13)

                  Irska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi oko 2,0 % BDP-a. Mjere uključuju potporu zapošljavanju i nezaposlenosti u razdoblju od dvanaest tjedana (oko 1,4 % BDP-a) te dodatne rashode za povećanje kapaciteta i dostupnosti zdravstvenog sustava (oko 0,6 % BDP-a). Osim toga, Irska je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 0,3 % BDP-a. Te mjere uključuju kreditna jamstva i različite kreditne programe, obustavu plaćanja kamata i kazni za određena zakašnjela plaćanja poslodavaca, suspenziju aktivnosti naplate duga i prekide plaćanja poslovnih kredita u trajanju do tri mjeseca. Vlada je 2. svibnja 2020. najavila novi paket mjera potpore poduzećima u obliku zaduživanja ili u obliku vlasničkog kapitala u iznosu od oko 2 % BDP-a, koje nisu uključene u Program stabilnosti za 2020. ni u prognozu Komisije. Mjere koje je Irska poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

                  (14)

                  Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Irskoj saldo opće države iznositi -5,6 % BDP-a u 2020. te -2,9 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 66,4 % BDP-a u 2020. i 66,7 % u 2021.

                  (15)

                  Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Irska u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

                  (16)

                  Pandemija bolesti COVID-19 snažno je pogodila Irsku u prvoj polovici 2020. i njezin zdravstveni sustav izložila iznimnom pritisku. Irska je radi suzbijanja pandemije uvela hitne mjere za jačanje zdravstvenog sustava, kao i mjere za suzbijanje širenja zaraze, što je ozbiljno ograničilo gospodarsku aktivnost u određenim sektorima. Osim toga, Vlada je uvela širok raspon gospodarskih mjera kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri ublažile posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19. Među ostalim, riječ je o programima subvencija za plaće radi zaštite radnih mjesta, socijalnim plaćanjima, privremenim zabranama povećanja najamnine i deložacije te mjerama likvidnosti i kreditne potpore poduzećima. Iako je cilj tih mjera ublažiti gospodarski udar pandemije, rizici od znatnog gubitka proizvodnje, stečaja i nesolventnosti te povećanja nezaposlenosti i broja osoba kojima prijeti siromaštvo i dalje su visoki.

                  (17)

                  Prije pandemije bolesti COVID-19 bolnice su već radile s gotovo punim kapacitetom, pri čemu je stopa popunjenosti kreveta za akutnu skrb među najvišima u zemljama OECD-a. To je uglavnom posljedica nepostojanja univerzalnog pristupa primarnoj zdravstvenoj zaštiti i znatnog oslanjanja na bolničku skrb. Izazovi u pogledu zapošljavanja i zadržavanja zaposlenika u određenim su regijama i bolnicama doveli do nedostatka medicinskih sestara i tehničara. Dugotrajna kućna njega nije pružana u dovoljnoj mjeri i nije bila uređena kao zakonsko pravo, a politikama se poticala uporaba institucijske skrbi. Pandemija bolesti COVID-19 stvorila je dosad nezabilježen pritisak na zdravstveni sustav. Pravodobno su uvedene izvanredne mjere za povećanje kapaciteta bolnica i pružanje privremene univerzalne zdravstvene zaštite. Međutim, Irskoj u srednjoročnom razdoblju i dalje predstoji rješavanje strukturno ograničene učinkovitosti, fleksibilnosti, otpornosti i dostupnosti zdravstvenog sustava. Cilj je ambiciozne reforme pod nazivom Sláintecare uspostaviti univerzalno dostupan i održiv zdravstveni sustav. Međutim, potrebno je poboljšati planove za njezinu provedbu u smislu ključnih etapa i objasniti napredak u pristupu javnoj primarnoj zdravstvenoj zaštiti tijekom razdoblja provedbe, sve dok se ne ostvari univerzalno zdravstveno osiguranje. Utvrđivanje jasnih ključnih etapa i rokova te čvrst okvir za praćenje mogu doprinijeti pravodobnoj uspostavi univerzalnog zdravstvenog osiguranja. Za provedbu reformi dugotrajne skrbi, uključujući nove načine rada u zajednici potporom za kućnu njegu i reorganizacijom resursa za zdravstvenu njegu, možda će biti potrebno utvrditi stanje postojećih objekata, izraditi projekcije budućeg rasta potražnje i odgovarajuću analizu nedostataka, a zatim plan provedbe.

                  (18)

                  Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. očekuje se da će nezaposlenost narasti na 7,4 % u 2020., a zatim se neznatno smanjiti na 7 % u 2021. Vlada je u znatnoj mjeri iskoristila politiku potpore dohotku i zapošljavanju kako bi odgovorila na pandemiju, osobito programe skraćenog radnog vremena, koje bi trebalo i dalje brzo provoditi. Te programe potrebno je preispitati i prema potrebi bi ih trebalo produljiti kako bi se pomoglo zadržati zaposlene ili očuvati dohotke. Zbog relativno velikog broja osoba koje žive u kućanstvima s niskim intenzitetom rada potrebni su dodatni napori za poticanje individualiziranih strategija aktivacije. Irska se i dalje suočava s izazovima povezanima sa siromaštvom i kvalitetom radnih mjesta te potpore, među ostalim za osobe s invaliditetom, a pandemija će ih vjerojatno pogoršati. U suradnji sa socijalnim partnerima trenutačna situacija upućuje na nastavak napora za usavršavanje i prekvalifikaciju kako bi se zadovoljile promjenjive potrebe tržišta rada i radna snaga pripremila za tranziciju u području klime, energetike i kružnog gospodarstva. Utvrđen je nedostatak vještina u stambenom sektoru, ali se očekuje da će se tijekom tranzicije pojaviti i drugi nedostaci. U kontekstu pandemije bolesti COVID-19 ključno je osigurati da se digitalizacijom obrazovanja i rada ne povećaju obrazovne i socijalne nejednakosti.

                  (19)

                  Vlada je provela razne mjere za potporu stambenoj ponudi, koje su doprinijele tome da se broj dovršenih stambenih nekretnina godišnje povećao za gotovo 57 % u dvogodišnjem razdoblju do rujna 2019. Čini se da su te mjere, u kombinaciji s djelotvornim makrobonitetnim alatima, doprinijele obuzdavanju rasta cijena stambenih nekretnina. Međutim, broj novoizgrađenih stambenih nekretnina još uvijek ne zadovoljava potražnju. Cjenovna pristupačnost stambenih nekretnina problem je mnogim kućanstvima, uz stalni rast najma stambenih nekretnina. Poboljšanje infrastrukture, u kombinaciji s prostornim planiranjem, moglo bi biti ključan čimbenik za poboljšanje stambene ponude. Osim toga, rješavanjem administrativnih nedostataka u vezi s nametom na neiskorištene građevinske površine moglo bi se u srednjoročnom razdoblju doprinijeti poboljšanju cjenovne pristupačnosti stambenih nekretnina. Nedostaci povezani s ponudom socijalnih stambenih nekretnina i dalje su znatan izazov u odnosu na poticanje uključenosti, među ostalim i najranjivijih skupina. Nedavne mjere politike ubrzale su isporuku socijalnih stambenih nekretnina, iako je u lipnju 2019. na listama čekanja za socijalno stanovanje u Irskoj još uvijek bilo oko 68 700 kućanstava. Potrebni su dodatni napori kako bi se zadovoljile potrebe preostalih kućanstava na sadašnjoj listi čekanja i potencijalnih novih podnositelja zahtjeva. Od oko 10 000 registriranih beskućnika u Irskoj 3 500 su djeca. To izaziva zabrinutost u pogledu mogućih rizika od produbljenja nejednakosti, ukorijenjenog siromaštva i socijalne isključenosti. Samohrani roditelji s djecom jedna su od skupina koja je najviše pogođena beskućništvom. I dalje postoje znatne razlike među regijama i gradovima, pri čemu je 69 % odraslih osoba koje su beskućnici koncentrirano u širem dublinskom području.

                  (20)

                  Domaći bankarski sustav važan je izvor likvidnosti za irska poduzeća. Pravodoban pristup zajmovima može se pokazati zahtjevnim za mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) te poduzeća bez kolaterala ili ona koja nisu ranije poslovala sa zajmodavcem. Irske vlasti i banke uvele su niz mjera za ublažavanje financijskih poteškoća s kojima se suočavaju poduzeća i kućanstva. Važno je tim mjerama osigurati potrebnu likvidnost i potaknuti održiva rješenja za restrukturiranje zajmoprimcima čije su financijske poteškoće usko povezane s izbijanjem bolesti COVID-19 i za koje se stoga očekuje da će nakon prijelaznog razdoblja ponovno uspostaviti održivost. Samo takav uravnotežen pristup može pomoći poduzećima i kućanstvima da prevladaju privremene izazove i da se pritom ne ugrozi profitabilnost (koja je već niska) i tek započeti napredak koji je Irska ostvarila posljednjih godina u vezi s poboljšanjem financijske stabilnosti svojeg bankarskog sektora. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora.

                  (21)

                  Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Preduvjet za ponovno pokretanje gospodarstva Irske jest napredak u odnosu na njezina ambiciozna ulaganja u okoliš, klimu, energiju i infrastrukturu. Irska zasad zaostaje u području dekarbonizacije. Emisije stakleničkih plinova u prometu i zgradama visoke su i dalje su u porastu. Irska neće ostvariti ciljeve energetske učinkovitosti i energije iz obnovljivih izvora za 2020. Ovisna je o uvozu energije i među državama članicama s najvišim cijenama električne energije, što bi moglo negativno utjecati na okoliš i poslovnu konkurentnost. Njezin prelazak na klimatski neutralno gospodarstvo zahtijevat će tijekom duljeg razdoblja znatna privatna i javna ulaganja u, među ostalim, obnovljivu energiju, infrastrukturu za električnu energiju, energetsku učinkovitost i održivi promet. Akcijski plan za klimu vjerodostojna je inicijativa za promjenu trenda emisija. Bit će potrebna učinkovita i održiva provedba politika i mjera u okviru tog plana kako bi ambicije dale konkretne rezultate. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmet prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Irskoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u području iz Priloga D izvješću za Irsku za 2020. To bi Irskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

                  (22)

                  Napori Irske da smanji jaz produktivnosti između inozemnog i domaćeg sektora i dalje nisu dovoljni. Treba pozdraviti izravnu potporu suradnji između poduzeća i javnih istraživačkih centara s pomoću Fonda za inovacije u području disruptivnih tehnologija, primjerice suradničkim projektima između industrije, uključujući i MSP-ove, i istraživačkih organizacija. Iako je iznos javne potpore poduzećima u Irskoj relativno visok, ta se potpora uglavnom provodi s pomoću programa poreznog odbitka u području istraživanja i razvoja. Iako je nedavnim promjenama u proračunu za 2020. porezni odbitak postao povoljniji za mala i srednja poduzeća, veće koristi od njega ostvaruju velika multinacionalna poduzeća. U okviru programa „Future Jobs Ireland” utvrđene su ključne mjere koje bi mogle doprinijeti rješavanju slabosti domaćeg gospodarstva, posebno inicijative za jačanje produktivnosti domaćih poduzeća, a prije svega MSP-ova. Važno je da se te mjere učinkovito provedu. Kriza je također istaknula potrebu za digitalizacijom u malim i srednjim poduzećima, posebno u pogledu rješenja za rad na daljinu, osposobljavanja radnika i kibersigurnosti. Digitalna infrastruktura ključan je preduvjet za poticanje produktivnosti MSP-ova i promicanje poduzetništva. Ultrabrzi širokopojasni pristup dostupan je samo u 5 % ruralnih područja, što je znatno ispod prosjeka Unije od 29 %, a Irska je i jedna od najskupljih država članica kad je riječ o fiksnom širokopojasnom pristupu. S obzirom na to da je potpisan ugovor o velikim javnim ulaganjima u okviru Nacionalnog plana za širokopojasni pristup kako bi se riješili infrastrukturni nedostaci, važno je pomno pratiti i osigurati pravodobnu provedbu uvođenja javno podržane ultrabrze širokopojasne mreže, posebno u ruralnim područjima.

                  (23)

                  Rješavanje problema agresivnog poreznog planiranja ključan je preduvjet za poboljšanje učinkovitosti i pravednosti poreznih sustava, kako je navedeno u Preporuci o ekonomskoj politici europodručja za 2020. Zbog učinaka prelijevanja među državama članicama koji proizlaze iz strategija agresivnog poreznog planiranja poreznih obveznika, zakonodavstvo Unije potrebno je dopuniti koordiniranim djelovanjem na razini nacionalnih politika. Irska je poduzela korake za rješavanje pitanja povezanih s agresivnim poreznim planiranjem provedbom dogovorenih međunarodnih i europskih inicijativa te dodatnim mjerama na nacionalnoj razini. Međutim, visoka razina isplata naknada za licencije i dividendi kao postotak BDP-a upućuje na to da se poduzeća koriste poreznim propisima Irske kako bi provodila agresivno porezno planiranje, stoga će biti potrebno ocijeniti učinkovitost nacionalnih mjera. Proširenjem porezne osnovice prihodi bi postali otporniji na gospodarske fluktuacije i neočekivane šokove te bi se ojačalo funkcioniranje automatskih stabilizatora. Visoka koncentracija poreza na dobit, pri čemu udio deset najvećih poduzeća u porezu na dobit iznosi 45 %, njegova volatilnost i potencijalna nesigurnost, kao i njegov rastući udio u ukupnim poreznim prihodima (rekordnih 18,7 % u 2018.) upućuju na rizik od pretjeranog oslanjanja na te primitke za financiranje trajnih tekućih rashoda.

                  (24)

                  Unatoč naporima da ojača svoj okvir za sprečavanje pranja novca, Irska se i dalje suočava s rizicima zbog svojeg međunarodno orijentiranog gospodarstva, što uključuje znatan priljev izravnih stranih ulaganja i postojanje složenih pravnih struktura sa stranim sponzorima. Preispitana je nacionalna procjena rizika kako bi se bolje odrazila stvarna izloženost riziku stručnih osoba koje su uključene u pružanje usluga poduzećima i trustovima. Ako te stručne osobe nedovoljno razumiju izloženost riziku, to dovodi do niske stope prijavljivanja sumnjivih transakcija. Intenzitet nadzora nije dovoljan za otklanjanje tih problema i ne primjenjuje se pristup koji se temelji na procjeni rizika, što otežava učinkovitost okvira za sprečavanje pranja novca. Uspostavljen je nacionalni registar stvarnih vlasnika poduzeća kako bi se ograničila tajnost i identificirali stvarni vlasnici. Kvaliteta dostavljenih informacija i djelotvornost registra trebaju se pratiti tijekom vremena.

                  (25)

                  Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

                  (26)

                  Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Irska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

                  (27)

                  Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka pandemije bolesti COVID-19. Irska bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro.

                  (28)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Irske i objavila je u izvješću za Irsku za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Irskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Irskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (29)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

                  (30)

                  Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. U preporukama za pojedinu zemlju iz 2020. vodi se računa o potrebi borbe protiv pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanja gospodarskog oporavka kao nužnom prvom koraku kako bi se omogućila prilagodba neravnoteža. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2020. koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 2. i 4.,

            PREPORUČUJE da Irska u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održalo gospodarstvo i pružila potpora oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Poboljšati dostupnost zdravstvenog sustava i ojačati njegovu otpornost, među ostalim odgovaranjem na potrebe zdravstvenih djelatnika i osiguravanjem univerzalnog primarnog zdravstvenog osiguranja.

                  2.

                  Pružiti potporu zapošljavanju razvijanjem vještina. Ukloniti rizik od digitalnog jaza, među ostalim u obrazovnom sektoru. Povećati ponudu socijalnog i cjenovno pristupačnog stanovanja.

                  3.

                  Nastaviti podupirati poduzeća, osobito mala i srednja poduzeća, prije svega mjerama kojima im se osigurava likvidnost. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, posebno u čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, održivi javni prijevoz, opskrbu vodom i njezino pročišćavanje, istraživanje i inovacije te digitalnu infrastrukturu.

                  4.

                  Proširiti poreznu osnovicu. Pojačati mjere za uklanjanje značajki poreznog sustava kojima se olakšava agresivno porezno planiranje, uključujući i izlazna plaćanja. Osigurati učinkovit nadzor i provedbu okvira za sprečavanje pranja novca u odnosu na stručne osobe koje pružaju usluge trustovima i poduzećima.

         Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

               Za Vijeće

               Predsjednica

            J. KLOECKNER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

         (3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 35.

         (4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

         (5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

         (6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

         (7)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.