               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.5.2015.
            COM(2015) 271 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Portugala za 2015. i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Portugala za 2015.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Portugala za 2015.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Portugala za 2015.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na proširenoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti.

               (2)Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica. One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku o Nacionalnom programu reformi Portugala za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Portugala za 2014.  Komisija je 28. studenoga 2014. dostavila mišljenje o nacrtu proračunskog plana Portugala za 2015.
                  5
                u skladu s Uredbom  (EU) br. 473/2013
                  6
               .

               (4)Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta
                  7
               , čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  8
               , u kojem Portugal smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, ubrzanje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije kojom se potiče rast.

               (6)Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Portugal za 2015.
                  9
               . Njime je ocijenjen napredak Portugala u vezi s preporukama za pojedine države članice donesenima 8. srpnja 2014. Izvješće uključuje i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Portugalu postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju snažno djelovanje u okviru politika i posebno praćenje. Točno je da je programom prilagodbe postignut znatan napredak u pogledu ekonomske prilagodbe i u pogledu politika. Unatoč tomu i dalje su prisutni znatni rizici povezani s visokom razinom unutarnjeg i vanjskog duga u raznim sektorima te im je potrebno posvetiti posebnu pozornost. Prisutni su i snažni pritisci za razduživanje u kontekstu slabog rasta, niske inflacije i visoke nezaposlenosti.

               (7)Portugal je 28. travnja 2015. podnio svoj Nacionalni program reformi za 2015. i svoj Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (8)Na Portugal se trenutačno primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. U svojem Programu stabilnosti za 2015. vlada namjerava smanjiti prekomjerni deficit do 2015. u skladu s rokom koji je odredilo Vijeće. Predviđa se smanjenje ukupnog deficita na 2,7 % BDP-a u 2015., a zatim postupno na 0,6 % BDP-a u 2018. Prema Programu stabilnosti vlada namjerava ostvariti srednjoročni cilj, a to je strukturni deficit od 0,5 % BDP-a u 2016. Očekuje se smanjenje udjela državnog duga u BDP-u na 124,2 % u 2015. te daljnje smanjenje na približno 112,1 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije djeluje uvjerljivo za 2015. i 2016., ali prilično je optimističan za 2017. i 2018. za koje je i portugalsko Vijeće za javne financije utvrdilo određene rizike. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. još nije osigurano pravovremeno i trajno smanjenje prekomjernog deficita do 2015., ali moguće ga je ostvariti. Istovremeno fiskalni napor niži je od razine koju preporučuje Vijeće. Pod pretpostavkom da se prekomjerni deficit smanji, na Portugal bi se od 2016. primjenjivao preventivni dio Pakta. Mjere poboljšanja ravnoteže kojima će se podržati planirani iznosi smanjenja deficita od 2016. nadalje nisu dovoljno razrađene i nisu dovoljnog opsega. Stoga postoji rizik od znatnog odstupanja od potrebne prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja 2016. i bit će potrebne daljnje strukturne mjere. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015., Vijeće smatra da postoji rizik da Portugal neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (9)Fiskalna konsolidacija mora se temeljiti na povećanoj učinkovitosti i kvaliteti javnih rashoda na svim razinama javne uprave te na daljnjim reformama sustava za upravljanje javnim financijama.  Osobito su potrebni daljnji napori kako bi se provedbom zakona o kontroli obveza i jačanjem odgovornosti osigurala stroga kontrola rashoda. Zakon o jedinstvenoj ljestvici plaća objavljen je u rujnu 2014., a primjenjuje se od siječnja 2015.; u pripremi je provedba uredbe sa zakonskom snagom o jedinstvenoj ljestvici dodataka. Nije dovršeno restrukturiranje poduzeća u državnom vlasništvu.  Ograničeni napredak ostvaren je u razvoju novih sveobuhvatnih mjera u okviru mirovinske reforme koja je u tijeku.  Portugal je u zadnje dvije godine proveo sveobuhvatnu reformu svojeg poreznog sustava usmjerenu na porez na dobit, porez na osobni dohodak i ekološke poreze. Potrebno je ocijeniti cjelokupni utjecaj te reforme.   Dovoljno je prostora za daljnje reforme kako bi se moderniziralo upravljanje prihodima i dodatno poboljšala porezna disciplina.

               (10)Nedavno je provedeno nekoliko reformi sustava kolektivnih pregovora, iako se njima ne promiče uvijek usklađivanje plaća s produktivnošću na razini sektora i poduzeća. Izazov sustava jest da se poduzećima omogući prilagodba određenim okolnostima.   To uključuje učinkovitu primjenu postojećih odredbi od strane poduzeća kako bi u određenim okolnostima odstupala od sektorskih kolektivnih ugovora. Unatoč zamrzavanju posljednjih godina, minimalna plaća rasla je od 2008. znatno brže od prosječne plaće u nominalnom smislu (između 2008. i 2014. za 18,5 % u odnosu na 3,5 %), a udio radnika koji primaju minimalnu plaću porastao je s 5 % u 2005.  na 12,9 % u 2014.

               (11)Znatan napredak ostvaren je u pogledu provođenja aktivnih politika tržišta rada i reforme javnih službi za zapošljavanje. Međutim, i dalje postoje izazovi u pogledu uključivanja mladih ljudi koji nisu zaposleni, ne obrazuju se niti se stručno usavršavaju. Potrebna je veća digitalizacija službi nadležnih za usklađivanje ponude i potražnje na tržištu rada. Isto tako, osiguravanje odgovarajuće pokrivenosti socijalne pomoći, uključujući program minimalnog dohotka, i dalje je ključni izazov. Određeni napredak ostvaren je u poboljšanju kvalitete obrazovanja i njegove usklađenosti s potrebama tržišta rada. Kako bi poboljšao kvalitetu obrazovanja, Portugal je proveo reformu nastavnih programa te pravilnika za nastavnike. Primjena alata za praćenje i unošenje raznolikosti u nastavne metode s novim programima strukovnog obrazovanja i osposobljavanja trebalo bi biti rješenje za rani prekid školovanja i pomoć za postizanje boljeg uspjeha.  Najnovije reforme osmišljene su tako da se njima unapređuje sustav strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, ali i dalje je izazov kako ga učiniti privlačnijim učenicima. Izazov je i poticati razmjenu znanja između visokog školstva, poduzeća u privatnom sektoru i istraživačkih organizacija.

               (12)Visoki dug portugalskih poduzeća i dalje opterećuje njihove rezultate i koči nova ulaganja, a zaduženost kućanstva znatno se smanjila. Nakon provođenja sveobuhvatne procjene središnja banka pojačala je nadzor nad likvidnošću i raspoloživim kapitalom banaka te je ocijenila planove sanacije banaka. Udio loših kredita poduzećima i dalje je visok (iznad 18 %) i opterećuje bilance banaka. Reformom poreza na dobit pokrenutom 2014. pojačana su ograničenja za odbitak neto financijskih izdataka, ali mogle bi se dodatno ograničiti velike porezne olakšice pri oporezivanju pravnih osoba. Preoblikuju se platforme/procesi za korporativno restrukturiranje PER i SIREVE s pojačanim naglaskom na pomoći poduzećima da im poslovanje opstane umjesto da idu u likvidaciju. Podaci o razduživanju za 2014. pokazuju znatan napredak u provedbi mjera za smanjenje viška korporativnog duga. Strateški plan za restrukturiranje korporativnog duga objavljen u svibnju 2014. raznim se mjerama postupno uvodi u zakonodavstvo. Poticanjem vlasničkih ulaganja napredak je isto tako ostvaren u proširenju alternativnih mogućnosti financiranja koje su na raspolaganju nefinancijskim poduzećima. Institut za financiranje razvoja, službeno uspostavljen u rujnu 2014., namjerava riješiti nedostatke na tržištu koji MSP-ovima onemogućuju pristup financiranju.

               (13)Postoji prostor za jačanje mjera za povećanje učinkovitosti i kvalitete pravosudnog sustava, osobito u pogledu ocjene rada sudova i primjene internetskih alata, i za provođenje istraživanja među korisnicima sudova ili pravnim stručnjacima. Prema rang listi pravosudnih sustava EU-a iz 2015. postupci u građanskim i trgovačkim predmetima i dalje su dugotrajni (386 dana). Broj ovršnih postupaka i dalje se lagano smanjuje, dok je vrijeme za donošenje odluke i dalje dugo (1045 dana u 2014.). Reforme povezane sa poreznim i upravnim sudovima provode se sporije od ostalih pravosudnih reformi. Povećanjem broja stečajnih postupaka ističe se potreba za  povećanjem sredstava i osposobljavanja za prvostupanjske sudove u tom području. Likvidnost poduzeća i dalje je otežana zbog velikih kašnjenja u plaćanju, osobito u javnom sektoru. Nisu poduzete nove mjere niti preuzete obveze kako bi se riješila ta kašnjenja u plaćanju. Nema dovoljno transparentnosti u pogledu javno-privatnih partnerstava na lokalnoj i regionalnoj razini i u području koncesija na svim razinama. Suzbijanje korupcije otežano je zbog neučinkovite primjene postojećeg pravnog okvira, u kojem je potrebno poboljšati nadzor, provedbu i primjenu sankcija.

               (14)Novo regulatorno tijelo za promet još nije započelo s radom. Mjere liberalizacije koncesija za luke, željeznički i javni prijevoz u širim gradskim područjima spore su pa se ne potiču ulaganja. Ograničeni napredak ostvaren je u provedbi dugoročnog plana prometa i plana reformi u lučkom sektoru. Došlo je do kašnjenja s koncesijama za prijevoz u širim gradskim područjima Lisabona i Porta. Uz to, ograničeni napredak ostvaren je u ponovljenim pregovorima o koncesijama za luke i u željezničkom sektoru. Još je u tijeku spajanje upravitelja željezničke (REFER) i upravitelja cestovne (EP) infrastrukture koje bi trebalo poboljšati  financijsku održivost novog tijela za cestovnu i željezničku infrastrukturu.  Smanjen je broj zaposlenih u državnim poduzećima u prometnom sektoru.

               (15)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu portugalske ekonomske politike i objavila je u izvješću za Portugal za 2015. Također je ocijenila Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te provedbu preporuka upućenih Portugalu prethodnih godina. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Portugalu, ali i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 5. u nastavku.

               (16)Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo portugalski Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje
                  10
                navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (17)Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje Komisije i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo nacionalni program reformi i program stabilnosti. Njegove preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku.

               (18)U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike cjelokupnog europodručja. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro. Portugal bi također trebao osigurati cjelovitu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

               OVIME PREPORUČUJE Portugalu da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.Osigurati trajno smanjenje prekomjernog deficita u 2015. poduzimanjem potrebnih mjera. Postići fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a prema ostvarenju srednjoročnog cilja u 2016. Primijeniti zakon o kontroli obveza kako bi se bolje kontrolirali rashodi. Poboljšati srednjoročnu održivost mirovinskog sustava. Očuvati financijsku održivost poduzeća u državnom vlasništvu. Dodatno poboljšati poreznu disciplinu i učinkovitost porezne uprave.

               2.Promicati usklađivanje plaća i produktivnosti u suradnji sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama, uzimajući u obzir razlike u vještinama i lokalnim uvjetima na tržištu rada te odstupanja u gospodarskim rezultatima među regijama, sektorima i poduzećima. Osigurati da kretanja povezana s minimalnom plaćom budu u skladu s ciljevima promicanja zaposlenosti i tržišnog natjecanja.

               3.Poboljšati učinkovitost javnih službi za zapošljavanje, osobito povećanjem uspostavljanja kontakta s neprijavljenim mladim osobama. Osigurati učinkovitu aktivaciju primatelja naknada i odgovarajuću pokrivenost programom minimalnog dohotka.

               4.Poduzeti mjere za smanjenje viška korporativnog duga, rješavanje loših kredita poduzećima u bankama i za smanjenje poreznih olakšica za pravne osobe u okviru poreznih odredbi. Poboljšati učinkovitost alata za restrukturiranje duga za održiva poduzeća uvođenjem poticaja za banke i dužnike da rano započnu s postupcima restrukturiranja.

               5.Ubrzati mjere i povećati transparentnost u pogledu koncesija, među ostalim u prometnom sektoru, i javno-privatnih partnerstava na lokalnoj i regionalnoj razini.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 271.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  C(2014) 8812 završna verzija.

                     (6)
                  SL L 140, 27.5.2013., str. 11.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 41 završna verzija.

                     (10)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.5.2016.
            COM(2016) 341 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Poljske za 2016.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Poljske za 2016.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Poljske za 2016.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Poljske za 2016.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta
                  4
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2016. Prioritete godišnjeg pregleda rasta odobrilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  5
               , u kojem Poljsku ne smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Poljsku za 2016.
                  6
                objavljeno je 26. veljače 2016. Njime je ocijenjen napredak Poljske u odnosu na preporuke za Poljsku koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak te zemlje u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Poljska je 28. travnja 2016. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2016. i program konvergencije za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)Pri planiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako je potrebna potpora pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojeg Sporazuma o partnerstvu i povezanih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje
                  7
               .

               (5)Na Poljsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem programu konvergencije za 2016. planira povećanje ukupnog salda sa 2,6 % BDP-a u 2015. na 2,9 % BDP-a u 2017., nakon čega će se smanjiti na 1,3 % BDP-a u 2019. Očekuje se da se srednjoročni proračunski cilj – strukturni deficit od 1 % BDP-a – neće ostvariti do 2019., u razdoblju obuhvaćenom programom. Vlada u svojem programu konvergencije za 2016. planira povećanje udjela državnog duga u BDP-u sa 51,3 % BDP-a u 2015. na 52,5 % BDP-a u 2017., nakon čega će se smanjiti na 50,4 % BDP-a u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je za 2016., a nakon toga povoljan. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2016. postoji rizik od znatnog odstupanja od preporučene prilagodbe u 2016., a ne bude li promjene u politikama, i u 2017. Vijeće na temelju ocjene programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2016. smatra da postoji rizik da Poljska neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će za osiguravanje njihova ispunjivanja u 2016. i 2017. biti potrebne dodatne mjere.

               (6)Poljska je jedina država članica koja nema punopravno neovisno fiskalno vijeće i ne postoje planovi za njegovo osnivanje. Osim kočnice duga koja je upisana u poljski ustav, Poljska je 2013. uvela pravilo o stabilizaciji rashoda koje se po prvi put u potpunosti primijenilo u proračunu za 2015. Međutim pravilo je u prosincu 2015. izmijenjeno radi omogućivanja većih rashoda. Postoje veliki rizici za dugoročnu fiskalnu održivost zbog nepovoljnog početnog stanja proračuna i predviđenog povećanja troškova povezanih sa starenjem stanovništva, uglavnom u području izdvajanja za zdravstvo. Sa stajališta održivosti duga srednjoročni je fiskalni rizik visok zbog predviđenog povećanja razine duga.

               (7)Predviđeni prihodi od poreza za 2015. kao udio u BDP-u i dalje su niski, unatoč dosad uvedenim mjerama među kojima su mehanizam prijenosa porezne obveze i zajednička odgovornost poduzeća u osjetljivim sektorima. Za poljsku su vladu prioritetna područja povećano ubiranje PDV-a i borba protiv prijevara povezanih s PDV-om i u tom se pogledu izrađuje strategija. Očekuje se da će njome biti obuhvaćene mjere kao što su novi informatički alati za otkrivanje prijevara povezanih s PDV-om i borbu protiv njih te reforma porezne uprave. U siječnju 2017. snizit će se granica za gotovinska plaćanja među poduzećima. Poljska se i dalje suočava s dugotrajnim izazovom neučinkovite porezne uprave. Udio troškova u ubiranju poreza, odnosno administrativni troškovi po neto ubranim poreznim prihodima, najviši je u EU-u.

               (8)Poljska i dalje primjenjuje smanjene stope PDV-a na velik broj roba i usluga. Time se pridonosi gubitku prihoda i smanjuje učinkovitost sustava PDV-a. Dokazi upućuju na to da smanjene stope PDV-a nisu učinkovit instrument socijalne politike, a osobito zato što nisu posebno usmjerene na ranjiva kućanstva. Njima se zapravo najviše subvencioniraju bogati porezni obveznici. Smatra se da su socijalne naknade i porez na osobni dohodak bolje usmjerene mjere i stoga primjerenije za ostvarivanje cilja preraspodjele. Potencijalni izgubljeni prihodi kao posljedica smanjenih stopa PDV-a i fakultativnih izuzeća među najvećima su u EU-u.

               (9)Unatoč nedavnim poboljšanjima poljsko tržište rada suočava se s velikim izazovima kao što su starenje radne snage, niska produktivnost i velika segmentacija tržišta rada. Tim se izazovima pridružuju i nedostaci u obrazovnom sustavu. Premda se obrazovni sustav posljednjih godina znatno poboljšao, i dalje učenicima ne daje dovoljno transverzalnih vještina potrebnih za tržište rada koje se brzo mijenja i inovacije. U prosjeku relativno nisko rangiranje poljskog visokog obrazovanja i znanosti ima negativan učinak na kvalitetu usluge prijenosa znanja. Stupanj internacionalizacije poljskog visokog obrazovanja veoma je ograničen u smislu broja stranih studenata i uključivanja u međunarodnu znanstvenu suradnju. Model financiranja visokog obrazovanja nedovoljno promiče kvalitetu jer se uglavnom koristi prošlim rangiranjima sveučilišta i kvantitativnim varijablama kao što su broj studenata i akademskog osoblja. Poslodavci smatraju da osobe koje su nedavno diplomirale nemaju transverzalne vještine kao su su rješavanje problema, kritičko razmišljanje ili timski rad. Razina sudjelovanja u cjeloživotnom učenju je niska, a strukovno obrazovanje i osposobljavanje ne odgovaraju potrebama tržišta.

               (10)Premda se posljednjih godina povećala dostupnost i pohađanje predškolskog obrazovanja, dostupnost usluga rane skrbi o djeci i dalje je među najnižima u EU-u. Povećavanje dobi za obvezan upis u osnovnu školu na sedam godina, ukidanje obveze da petogodišnjaci pohađaju predškolsko obrazovanje i novi dječji doplatak mogu imati daljnje negativne učinke na sudjelovanje na tržištu rada, osobito žena.

               (11)Unatoč velikom porastu ugovora na neodređeno vrijeme u 2015., udio ugovora na određeno vrijeme u Poljskoj među najvišim je u EU-u. Poljska je nedavno poduzela niz mjera za rješavanje segmentacije tržišta rada. Uvedena je izmjena zakona o radu, povećani su doprinosi za socijalno osiguranje povezani s određenim građanskopravnim ugovorima, a u siječnju 2017. očekuje se uvođenje minimalne satnice za osobe zaposlene na temelju građanskopravnih ugovora. Međutim određene odredbe zakona o radu destimuliraju poslodavce da zapošljavaju na neodređeno vrijeme, tako da je upotreba tih ugovora i dalje ograničena. To je uglavnom posljedica složenosti radnog zakonodavstva i visokih implicitnih troškova u slučaju otpuštanja na temelju tih ugovora. Među te se troškove ubrajaju visoki troškovi postupka, troškovi povezani s dugotrajnim i neizvjesnim mehanizmima rješavanja sporova te odredbe kao što je posebna zaštita starijih radnika u slučaju otpuštanja.

               (12)Povlašteni aranžmani za socijalnu sigurnost po sektorima, osobito visoko subvencionirani mirovinski sustavi za poljoprivrednike i rudare, sa sobom povlače velike troškove za proračun i njima se može pridonijeti smanjenju mobilnosti radnika. Broj osiguranika u okviru posebnog sustava sigurnosti za poljoprivrednike od 2007. polako se smanjuje, a vlada očekuje da će u 2019. ta brojka iznositi 1,18 milijuna osoba, dok će se broj naknada za mirovine od 1,229 milijuna vjerojatno povećavati do 2018. Od 2011. udio državnih proračunskih rashoda u BDP-u za KRUS konstantno iznosi 1 %. Za poljoprivrednike ne postoji zahtjev u pogledu općeg poreza ili obveza da imaju računovodstveni sustav, a samofinanciranje KRUS-a je nisko. U Poljskoj je u 2014. bilo 1,382 milijuna poljoprivrednih gospodarstava, od kojih je 52 % manjih od 5 hektara (GUS). Rudari su sa svojim posebnim povlaštenim koeficijentima množenja za mirovine izuzeti iz općeg javnog mirovinskog sustava u kojem su definirani doprinosi, što javnim financijama čini znatan godišnji trošak u iznosu većem od 0,5 % BDP-a. Nepovoljno demografsko stanje već se odražava u smanjenju broja radno sposobnog stanovništva. Stoga je iznimno važno zadržati pozitivan trend u zapošljavanju, osobito starijih radnika kako bi se, među ostalim, očuvale primjerenost i održivost javnog mirovinskog sustava. Premda se proteklih godina povećala prosječna stvarna dob za umirovljenje, ona je i dalje znatno ispod zakonske dobi za umirovljenje. Stoga je za dugoročnu socijalnu primjerenost budućih mirovina i stabilnost javnih financija od iznimne važnosti povećati stvarnu dob za umirovljenje i sudjelovanje na tržištu rada.

               (13)Unatoč velikim ulaganjima proteklih godina, uska grla i nedostaci u području prijevoza, energije i komunikacija i dalje su prisutni. Prepreke povezane s funkcioniranjem javne uprave, oporezivanjem i okruženjem za aktivnosti istraživanja, razvoja i inovacija te dugotrajnim izvršavanjem ugovorâ koče investicijske aktivnosti. Slabosti upravljačkog i administrativnog kapaciteta imaju negativan učinak na pravovremenu provedbu investicijskih projekata u željezničkom sektoru te drugih infrastrukturnih projekata u području prijevoza, energije i telekomunikacija. Poljsko gospodarstvo i dalje se jako oslanja na energiju i ugljik, tako da postoje znatne potencijalne koristi od poboljšavanja energetske učinkovitosti. Postrojenja za proizvodnju električne energije sve su starija te i dalje uvelike ovise o ugljenu. Energetska mreža nije dovoljno povezana sa susjednim zemljama. Program potpore za obnovljivu energiju koji je trebao stupiti na snagu 1. siječnja 2016. odgođen je, što je prouzročilo neizvjesnost ulaganja. Glavni čimbenici koji koče ulaganja, osobito u građevinarstvu, jesu izrazito mala pokrivenost i nestabilnost prostornog planiranja, osobito na lokalnoj razini, te pretjerana regulacija i regulatorne i administrativne nedosljednosti koje otežavaju izdavanje građevinskih dozvola.

               (14)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu poljske ekonomske politike, koju je objavila u okviru izvješća za 2016. Ocijenila je i program konvergencije i nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Poljskoj u proteklim godinama. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Poljskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time i jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja EU-om. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 3. u nastavku.

               (15)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo program konvergencije, a njegovo je mišljenje
                  8
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

               PREPORUČUJE Poljskoj da u 2016. i 2017. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.Ostvariti godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2016. i 2017. Ojačati fiskalni okvir, uključujući uspostavom neovisnog fiskalnog vijeća. Poboljšati ubiranje poreza osiguravanjem bolje porezne discipline i ograničiti raširenu uporabu smanjenih stopa PDV-a.

               2.Osigurati održivost i primjerenost mirovinskog sustava te povećati sudjelovanje na tržištu rada, pokretanjem reforme povlaštenih mirovinskih aranžmana, uklanjanjem prepreka za stalnije vrste zapošljavanja i poboljšanjem relevantnosti obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada.

               3.Poduzeti mjere za uklanjanje prepreka ulaganjima u infrastrukturu u području prijevoza, građevinarstva i energije te povećati pokrivenost prostornog planiranja na lokalnoj razini.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 341 final

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 i P8_TA(2016)0060

                     (4)
                  COM(2015) 690 final

                     (5)
                  COM(2015) 691 final

                     (6)
                  SWD(2016) 89 final

                     (7)
                  COM(2014) 494 final

                     (8)
                  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.5.2016.
            COM(2016) 326 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Njemačke za 2016.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Njemačke za 2016.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Njemačke za 2016.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Njemačke za 2016.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) Europskog parlamenta i Vijeća br. 1176/2011 od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta
                  5
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2016. Prioritete godišnjeg pregleda rasta odobrilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  6
               , u kojem Njemačku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja
                  7
               . Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 18. i 19. veljače 2016., a Vijeće donijelo 8. ožujka 2016. Kao zemlja čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Njemačka bi trebala osigurati punu i pravovremenu provedbu tih preporuka.

               (2)Izvješće za Njemačku
                  8
                objavljeno je 26. veljače 2016. Njime je ocijenjen napredak Njemačke u odnosu na preporuke za Njemačku koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak te zemlje u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 8. ožujka 2016. donijela Komunikaciju
                  9
                u kojoj su predstavljeni rezultati detaljnog preispitivanja. U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Njemačkoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, velik i dugotrajan suficit tekućeg računa odraz je prekomjerne štednje i smanjenja ulaganja u privatnom i javnom sektoru. Smanjena domaća ulaganja koče potencijalni rast, a pretjerano oslanjanje na vanjsku potražnju podrazumijeva makroekonomske rizike u kontekstu smanjene inozemne potražnje. Veličina suficita tekućeg računa nepovoljno utječe i na gospodarske rezultate europodručja. Smanjenjem suficita s pomoću povećanog ulaganja povećao bi se potencijal rasta Njemačke i podržao bi se oporavak u europodručju.

               (3)Njemačka je 15. travnja 2016. dostavila svoj program stabilnosti za 2016., a
                  29. travnja 2016. svoj nacionalni program reformi. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)Pri planiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako je potrebna potpora pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojeg Sporazuma o partnerstvu i povezanih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje
                  10
               .

               (5)Na Njemačku se trenutačno primjenjuju preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu i pravilo o dugu. Vlada u svojem programu stabilnosti za 2016. planira uravnoteženo stanje proračuna u nominalnom smislu u razdoblju 2016. – 2020. Tijekom programskog razdoblja i dalje će se u velikoj mjeri ispunjavati srednjoročni proračunski cilj – strukturni deficit od 0,5 % BDP-a. Prema programu stabilnosti očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u postupno padati na 59,5 % BDP-a u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije i koji nije odobrilo neovisno tijelo uvjerljiv je. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2016. predviđa se da će strukturni saldo ostvariti višak od 0,4 % BDP-a u 2016. i 2017., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Moguća buduća odstupanja, među ostalim radi ispunjavanja potreba javnih ulaganja, ocjenjivala bi se u odnosu na zahtjev za održavanje strukturnog salda na razini srednjoročnog proračunskog cilja. Predviđa se da će se bruto dug stabilno smanjivati, izvan zahtjeva određenih pravilom o dugu. Time se stvara prostor za poticanje javnih ulaganja. Vijeće na temelju ocjene programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2016. smatra da se očekuje da će Njemačka ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (6)Iako je savezna vlada donijela niz mjera radi povećanja ulaganja u infrastrukturu u nadolazećim godinama, čini se da ta sredstva još nisu dovela do trajnog povećanja javnih ulaganja i da ne ispunjavaju zahtjeve ulaganja u infrastrukturu. Rashodi za obrazovanje i istraživanje proteklih su godina tek neznatno porasli i vjerojatno nije ostvaren nacionalni cilj od 10 % BDP-a u 2015. Trajna ulaganja u obrazovanje, istraživanje i inovacije ključna su za osiguravanje konkurentnog položaja Njemačke u budućnosti. Budući da se očekuje da će proračun u razdoblju 2016. – 2017. ostati uravnotežen u nominalnom i strukturnom smislu, i dalje postoji dovoljno fiskalnog prostora za veća javna ulaganja bez kršenja pravila Pakta o stabilnosti i rastu te nacionalne kočnice duga. Reformom mirovinskog sustava pridonijelo bi se osiguravanju dugoročne održivosti javnih financija. Trenutačna je struktura fiskalnog uravnoteženja složena i vodi do smanjenja poticaja kako bi se povećali prihodi u pojedinim saveznim državama. Tekućom revizijom saveznih fiskalnih odnosa može se ojačati okvir, među ostalim osiguravanjem dostatnih javnih ulaganja na svim razinama vlasti, prije svega u općinama. Trenutačni kompromisni prijedlog koji su dogovorile savezne države uključivao bi pojednostavnjeno horizontalno fiskalno uravnoteženje. Međutim, prijedlog nije dovoljno definiran u pogledu daljnjeg razdvajanja troškovnih kompetencija, a njime se ne povećava ni autonomija prihoda. S druge strane, alternativni instrumenti za tradicionalno državno financiranje prometne infrastrukture, među ostalim s pomoću javno-privatnih partnerstava, primjenjuju se samo u ograničenoj mjeri. Nadalje, složen sustav nadležnosti za planiranje na različitim razinama vlasti, uska grla povezana s administrativnim kapacitetom i složeni postupci odobravanja i dalje ometaju ulaganja. Učinkovitija uporaba javne nabave mogla bi se također pozitivno odraziti na ulaganja jer je broj postupaka javne nabave koji se objavljuju u EU-u i dalje ispod prosjeka EU-a.

               (7)Složenost sustava oporezivanja dobiti poduzeća i dalje sprečava ulaganja privatnog sektora, a i dalje je visoko i porezno opterećenje na dohodak poduzeća, uključujući lokalni porez na gospodarsku djelatnost (Gewerbesteuer) i solidarnu naknadu. Lokalni porez na gospodarsku djelatnost nije učinkovit zbog toga što u poreznu osnovicu uključuje neprofitne elemente. Budući da se u poreznom sustavu daje prednost financiranju zaduživanjem, a ne financiranju vlasničkim kapitalom, odgovarajući pokazatelj naklonjenosti zaduživanju osmi je po visini u EU-u u 2015. U ukupnom oprezivanju udio poreza na potrošnju i periodičnih poreza na imovinu, koji relativno pogoduju rastu, ostao je u razdoblju 2007. – 2014. stabilan na 28 – 29 %, što je niže od prosjeka EU-a od 32 – 33 %. Nadalje, nastavio se trend povećanja poreza na promet nekretninama, umjesto veće usredotočenosti na periodične poreze na imovinu s manje narušavajućim učinkom. Jedine mjere modernizacije porezne uprave bile su povezane s donošenjem propisa savezne vlade za pojednostavnjenje postupaka porezne uprave. Automatska razmjena poreznih podataka među poreznim upravama 16 saveznih država, kojom bi se poboljšala učinkovitost poreznih revizija, i dalje ne postoji. Sveukupno, strukturni nedostaci i zakašnjela modernizacija dovode do relativne neuspješnosti porezne uprave i neučinkovitosti ubiranja poreza.

               (8)Uvjeti financiranja u Njemačkoj uglavnom su povoljni. Međutim, tržište poduzetničkog kapitala u globalnoj usporedbi nije dovoljno razvijeno, a okvirni uvjeti povezani s porezom mogli bi ograničiti njegovu veličinu. Poboljšanje pristupa poduzetničkom kapitalu važan je čimbenik poticanja poduzetničke djelatnosti, među ostalim u sektorima visoke tehnologije i uslugama temeljenima na znanju. Njemačka vlada pokrenula je niz mjera radi poboljšanja uvjeta za poduzetnički kapital, a u tijeku je rasprava o daljnjim mjerama. Osim toga, revizijom regulatornog okvira za poduzetnički kapital moglo bi se pridonijeti poticanju privatnih ulaganja, uključujući ulaganja stranih ulagača.

               (9)Djelovanje u području politika radi poticanja tržišnog natjecanja u uslužnim sektorima, pogotovo u području profesionalnih usluga, bilo je ograničeno. Njemačka je među državama članicama koje imaju velike regulatorne prepreke u uslugama. Strogi propisi u području tržišta proizvoda utječu na cijene i produktivnost. Niska produktivnost rada i visoke marže upućuju na činjenicu da Njemačka mora znatno poboljšati uspješnost profesionalnih usluga. Problemi u području poslovnih usluga nastaju zbog zahtjeva za izdavanje odobrenja, ograničenja multidisciplinarnih djelatnosti, zahtjeva u pogledu osiguranja i fiksnih tarifa. Zahtjevi u pogledu pravnog oblika i vlasničke strukture također su i dalje nametnuti. Akcijskim planom koji je Njemačka dostavila kao rezultat uzajamnog ocjenjivanja pristupa reguliranim profesijama i njihova obavljanja predlaže se tek ograničen broj mjera, a postoji jasan prostor za ambicioznije prijedloge.

               (10)Iako je sveukupna uspješnost tržišta rada vrlo visoka, posebno zbog razine nezaposlenosti koja je niža nego ikad prije, nazire se nestašica radne snage i vještina zbog starenja stanovništva, zbog čega bi se u potpunosti morala iskoristiti postojeća radna snaga. Budući da ti trendovi nisu samo izazov za tržište rada, već i za održivost i primjerenost mirovinskog sustava, čini se da su jači poticaji za kasnije umirovljenje neophodni. Očekuje se da će porasti rizik od siromaštva u starijoj dobi i postupno se smanjuje stopa zamjene zakonskog mirovinskog sustava, a stope uključivanja u drugi i treći stup mirovinskog osiguranja suviše su niske da bi se znatnije smanjio taj rizik. Broj korisnika naknade minimalnog dohotka za umirovljenike uvjetovanog imovinskim statusom gotovo se udvostručio u razdoblju od 2003. do 2014. Međutim, prijedlozi za povećanje poticaja za kasnije umirovljenje (Flexi-Rente) još nisu formalizirani. Treba vidjeti koliko će biti učinkoviti u suzbijanju poticaja za rano umirovljenje koji su uvedeni 2014.

               (11)Potencijal određenih skupina na tržištu rada, prije svega žena i osoba migrantskog podrijetla, i dalje je nedovoljno iskorišten, a nepoticajne mjere za rad za primatelje drugog dohotka još su prisutne. Posebne značajke poreznog sustava i zdravstveno osiguranje odvraćaju primatelje drugog dohotka da se zaposle ili povećaju broj radnih sati. To pridonosi niskom udjelu žena koje rade u punom radnom vremenu, čime je dosegnut prosječan broj radnih sati žena koji je među najnižima u EU-u, usprkos njihovoj visokoj stopi zaposlenosti. Iako je došlo do laganih prelazaka s „malih poslova” na standardni oblik zaposlenja kao posljedica uvođenja minimalne plaće, male poslove i dalje obavlja oko sedam milijuna zaposlenih. Izuzimanjem malih poslova od poreza na osobni dohodak, a u mnogim slučajevima i od svih socijalnih davanja zaposlenika, radnici se odvraćaju od prelaska na poslove s dohotkom koji prelazi prag malih poslova od 450 EUR mjesečno. Te su nepoticajne mjere u mnogo slučajeva još veće za bračne partnere koji podliježu zajedničkom oporezivanju dohotka. Pozitivan učinak laganog porasta nekoliko naknada i kompenzacije fiskalnog iscrpljivanja na primanja i potrošnju kućanstava mogao bi uvelike biti umanjen povećanjem socijalnih doprinosa zaposlenika. Porezni klin na razini minimalne plaće visok je u usporedbi s ostalim državama članicama i stvara niže dohotke na dnu ljestvice plaća. Smanjenjem doprinosa zaposlenika za socijalnu sigurnost ili poreza na osobni dohodak, među ostalim ciljanim naknadama i povratima novca, smanjio bi se porezni klin i povećao raspoloživi dohodak za osobe s niskim primanjima, čime bi se povećale mogućnosti potrošnje.

               (12)Velik priljev izbjeglica u protekloj godini imao je brojne socijalne i gospodarske posljedice za Njemačku. Iako će se zbog priljeva izbjeglica kratkoročno povećati javni rashodi i stvoriti dodatna domaća potražnja te će to dovesti do rasta BDP-a, srednjoročni učinak na zapošljavanje i rast ovisi o uspješnoj integraciji izbjeglica na tržište rada i socijalnoj integraciji, čemu može pridonijeti i obrazovna potpora. To pitanje zauzima visoko mjesto u političkim programima na razini EU-a i država članica te će ga se pomno pratiti i analizirati, uključujući i u izvješću za Njemačku za 2017.

               (13)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu njemačke ekonomske politike i objavila je u izvješću za tu zemlju za 2016. Ocijenila je i program stabilnosti, nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Njemačkoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Njemačkoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time i jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 3. u nastavku.

               (14)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo program stabilnosti i njegovo je mišljenje
                  11
                da se očekuje da će Njemačka biti usklađena s Paktom o stabilnosti i rastu.

               (15)S obzirom na detaljno preispitivanje od strane Komisije i tu ocjenu Vijeće je preispitalo nacionalni program reformi i program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. do 3. u nastavku.

               PREPORUČUJE Njemačkoj da u 2016. i 2017. poduzme mjere kojima je cilj:

               1. Postići trajni trend rasta javnih ulaganja, prije svega u infrastrukturu, obrazovanje, istraživanje i inovacije, iskorištavajući raspoloživ fiskalni prostor i dajući prioritet rashodima. Poboljšati strukturu saveznih fiskalnih odnosa, među ostalim u cilju rješavanja trajno niske razine javnih ulaganja, pogotovo na razini općina.

               2. Smanjiti neučinkovitost poreznog sustava, posebno revizijom oporezivanja poduzeća i lokalnog poreza na gospodarsku djelatnost, modernizirati poreznu upravu i revidirati regulatorni okvir za poduzetnički kapital. Pojačati mjere poticanja tržišnog natjecanja u uslužnom sektoru, pogotovo u području poslovnih usluga i reguliranih profesija.

               3.Povećati poticaje za kasnije umirovljenje i smanjiti nepoticajne mjere za rad za primatelje drugog dohotka. Smanjiti visoki porezni klin na rad za osobe s niskim dohotkom i olakšati prelazak s malih poslova na standardni oblik zaposlenja.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 20.12.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 326 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 i P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 75 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.5.2015.
            COM(2015) 258 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Irske za 2015.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Irske za 2015.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Irske za 2015.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Irske za 2015.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) Europskog parlamenta i Vijeća br. 1176/2011 od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na ključna područja u kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

               (2)Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica. One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice bile su pozvane uzeti ih u obzir u okviru svojih nacionalnih ekonomskih politika i politika zapošljavanja.

               (3)Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku o Nacionalnom programu reformi Irske za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Irske za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014. u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  5
                dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Irske za 2015.
                  6

               (4)Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta
                  7
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2015. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  8
               , u kojem Irsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, ubrzanje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)Dana 26. veljače 2015. Komisija je objavila izvješće za Irsku za 2015.
                  9
                Njime je ocijenjen napredak Irske u odnosu na preporuke po državama članicama donesene 8. srpnja 2014. To izvješće uključuje i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U svojoj analizi Komisija zaključuje da Irska ima makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje u okviru politika i posebno praćenje. Posebno, Irska je u 2013. završila program financijske pomoći EU-a i MMF-a te se sada na nju primjenjuje nadzor po isteku programa i nadzor u okviru europskog semestra. Unatoč izrazitom poboljšanju ekonomskih izgleda, neke rizici i dalje zaslužuju veliku pozornost: visoke razine zaduženosti privatnog i javnog sektora, preostali izazovi u financijskom sektoru, a posebno u pogledu profitabilnosti banaka, i prilagodba tržišta rada obilježena visokom strukturnom nezaposlenosti.

               (7)Dana 29. travnja 2015. Irska je dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. i Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (8)Na Irsku se trenutačno primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2015. namjerava ispraviti prekomjerni deficit do 2015. u skladu s rokom koji je postavilo Vijeće. Nakon toga namjerava ostvariti srednjoročni cilj – uravnoteženi proračun u strukturnom smislu do 2019. Vlada u 2015. namjerava smanjiti ukupni deficit na 2,3 % BDP-a te ga u 2019. pretvoriti u suficit od 0,7 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će se udio državnog duga u BDP-u smanjiti sa 109,7 % u 2014., na 105,0 % u 2015. i postupno na 89,4 % u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan je u 2015. i vjerojatan u 2016. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđa se pravovremeno i trajno ispravljanje prekomjernog deficita do 2015. Procjenjuje se da je fiskalni napor za razdoblje 2011. – 2015. ispod preporučene razine, ali su diskrecijske mjere provedene u okviru programa i nakon toga u skladu s onim što je bilo potrebno. Ako se provede pravovremeno i trajno ispravljanje prekomjernog deficita, kako je planirano, na Irsku će se primjenjivati preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Mjere za potporu planiranim ciljevima u pogledu deficita i napredak prema ostvarenju srednjoročnog cilja od 2016. nadalje nisu dovoljno precizirane. Stoga se u svjetlu Komisijine proljetne prognoze 2015. čini da postoji rizik od znatnog odstupanja od potrebnih prilagodbi u cilju ostvarenja srednjoročnog cilja u 2016. te će u toj godini biti potrebne daljnje strukturne mjere. Vijeće na temelju ocjene programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015. smatra da postoji rizik da Irska neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (9)Porezne reforme pridonijele su fiskalnoj prilagodbi, ali još ima prostora za smanjenje narušavanja, poboljšanje učinkovitosti poreznog sustava te njegova doprinosa rastu i zaštiti okoliša. Oporezivanje nekretnina postalo je periodični porez, ali je osnovica i dalje relativno uska jer određene nestambene nekretnine i dalje ne podliježu oporezivanju. Oporezivanje rada nije jednostavno zbog složenog sustava socijalnih doprinosa. Porezne osnovice za potrošnju i porezi za zaštitu okoliša ograničeni su zbog smanjenih stopa i olakšica. Zbog nultih i smanjenih stopa porez na dodanu vrijednost manje je učinkovit od prosjeka EU-a i čini se da nema sustavne procjene takvih poreznih rashoda. Ima prostora za poboljšanje učinkovitosti poreznih instrumenta u području zaštite okoliša i uklanjanje ekološki štetnih subvencija. Nedavne promjene propisa o rezidentnosti u porezne svrhe dobrodošle su, iako će se njihove učinke moći ocijeniti tek s vremenom. Posljednjih godina provedene su važne reforme fiskalnog okvira. Očekuje se da će novi propisi i postupci, osobito u okviru srednjoročnih rashoda, biti zaštita od procikličke fiskalne politike te su oni ključni za fiskalnu održivost. Međutim, prema sadašnjim propisima vlada ima znatne diskrecijske ovlasti promijeniti gornje granice rashoda izvan konkretnih i unaprijed definiranih nepredviđenih rashoda, čime se slabe srednjoročni proračunski planovi.

               (10)Javni rashodi za zdravstvo relativno su visoki iako pokazatelji zdravstvenog statusa stanovništva općenito nisu bolji od ostatka EU-a. Posljednjih godina ostvaren je rast učinkovitosti. Međutim, potrebne su dublje strukturne reforme zdravstvenog sustava kako bi se ograničila očekivana povećanja troškova i zadržali pozitivni zdravstveni ishodi s obzirom na starenje stanovništva. Irska u srednjem roku namjerava uvesti jednorazinski sustav univerzalnog zdravstvenog osiguranja i provodi reforme u okviru strategije Future Health. Pri uvođenju univerzalnog zdravstvenog osiguranja provode se prijelazne mjere kako bi se riješili neki od najhitnijih izazova i povećala troškovna učinkovitost. Učinkovito uvođenje alata e-zdravstva, financiranje temeljeno na aktivnosti i bolja praksa izdavanja recepata imaju znatan potencijal za povećanje troškovne učinkovitosti. Istovremeno još ima potencijala za smanjenje javnih izdataka za farmaceutske proizvode, a posebno patentirane lijekove, koji su znatno veći od prosjeka EU-a.

               (11)U Irskoj je udio osoba koje žive u kućanstvima s niskim intenzitetom rada među najvišima u EU-u. Time se stvaraju ozbiljni socijalni izazovi i povećava rizik od siromaštva djece. Kako je niski intenzitet rada osobito izražen u jednoroditeljskim kućanstvima, udjel djece koja žive u kućanstvima s niskim intenzitetom rada gotovo je trostruko veći od prosjeka EU-a. Određeni napredak u rješavanju zamki neaktivnosti ostvaren je promjenom dodjele nekih socijalnih naknada. Unatoč tome, pristup uslugama skrbi za djecu tijekom punog radnog vremena i dalje je ograničen i skup, što je prepreka za sudjelovanje žena i samohranih roditelja na tržištu rada.

               (12)Uz snažnije makroekonomsko okruženje poboljšala se općenita situacija MSP-ova, iako se oni suočavaju s vrlo različitim financijskim položajima – relativno mali postotak još je uvijek pogođen problemima naslijeđenima iz prethodnog razdoblja te su u njima koncentrirane potrebe daljnjeg razduživanja sektora. Potražnja za kreditima pokazuje naznake oporavka. Kada je riječ o ulaganjima, MSP-ovi se i dalje u velikoj mjeri oslanjaju na bankovno financiranje, a nebankovni izvori financiranja relativno su nerazvijeni. Kako oporavak bude napredovao i ponovno naraste domaća potražnja, vjerojatno je da će se ograničenja ponude povećati ako se kreditni kanali na odgovarajući način ne poprave i diversificiraju izvori financiranja, a to je ključno za perspektivu ulaganja i rasta. Provedene su bitne inicijative u okviru politika za potporu pristupu MSP-ova financiranju i ponudu novih dugotrajnijih proizvoda. To uključuje uspostavu poduzeća Strategic Banking Corporation of Ireland (SBCI), fonda Ireland Strategic Investment Fund (ISIF) i drugih programa. Međutim primjena nekih od tih programa do sada je bila niska, a učinkovitost i utjecaj SBCI-ja i ISIF-a moći će se procijeniti samo na temelju iskustva.

               (13)Irska je postigla znatan napredak u restrukturiranju, smanjivanju i rekapitalizaciji domaćih banaka. Bankovni profili financiranja vratili su se u normalu, a profitabilnost stalno raste. Međutim, izazovi naslijeđeni iz prethodnog razdoblja i dalje su od presudne važnosti. Visoki udjel loših kredita tek se sporo smanjuje te i dalje opterećuje sposobnost banaka da pruže potporu gospodarskom oporavku. U četvrtom tromjesečju 2014. takvi krediti činili su 23,2 % ukupnih kredita u tri najveće domaće banke, što je jedan od najvećih postotaka u EU-u. Dok banke nastavljaju ispunjivati ciljeve u pogledu rješavanja hipotekarnih kredita sa zaostalom otplatom, krediti čija otplata najviše kasni (više od 720 dana) i dalje se nakupljaju te su četvrtom tromjesečju 2014. narasli na 9,8 % ukupnih kreditnih bilanci. Postiže se napredak u provedbi održivih rješenja za restrukturiranje –  u travnju je nacionalna središnja banka (Central Bank of Ireland) od banaka zatražila da do kraja 2015. pronađu rješenja za veliku većinu zajmoprimaca. Međutim, banke su se znatno oslanjale na standardne tehnike suzdržanosti koje uključuju reprogramiranje otplate glavnice ili kamata, a ne njihovo smanjenje. Osim toga, banke se i dalje u velikoj mjeri oslanjaju na parnične postupke kao način za prisilu klijenata sa zaostalim otplatama kredita da ispune svoje obveze. Planirano uvođenje središnjeg kreditnog registra tek sporo napreduje, iako je on ključan za unapređenje nadzora, odobravanja kredita i upravljanja rizikom.

               (14)Stanje na tržištu rada poboljšalo se od 2013., s ponovnim otvaranjem radnih mjesta u privatnom sektoru i stalnim smanjivanjem nezaposlenosti. Unatoč tome, stopa nezaposlenosti još je uvijek visoka, a ozbiljnu zabrinutost izaziva i dugoročna nezaposlenost. Postoji rizik da bi ciklička nezaposlenost dijelom mogla biti strukturna jer su se s uravnoteženjem gospodarstva pojavile neusklađenosti vještina s potrebama tržišta rada. Nezaposlenost mladih još je uvijek znatno viša nego u razdoblju prije krize. Reformama u cilju aktivacije radne snage posljednjih godina ostvaren je znatan napredak, ali i dalje postoji zabrinutost u pogledu učinkovitosti postojećih politika aktivacije i programa izobrazbe te mogućnosti službi za zapošljavanje da ostvare rezultate u mjeri koja je potrebna. Nedavno pokrenuta inicijativa JobPath pozitivan je pomak, ali će njezinu učinkovitost trebati provjeriti. U prošlosti su sustavi daljnjeg obrazovanja i izobrazbe bili neučinkoviti kada je riječ o ponudi vještina koje su potrebne uravnoteženom gospodarstvu, a reforme su započete tek nedavno.

               (15)Troškovi pravnih usluga još su uvijek visoki i moraju se prilagoditi u skladu s drugim profesionalnim uslugama. Prilagodba je važna s obzirom na to da su pravne usluge input u svim sektorima gospodarstva, a njihova cijena utječe na konkurentnost Irske. Reforma regulatornog okvira za pravne usluge u smislu povećanja tržišnog natjecanja i smanjenja troškova dugoročni je projekt na koji se vlada obvezala. Međutim, prijedlog zakona o uređenju pravnih usluga, objavljen 2011., nije donesen. Osim toga, stvarno smanjenje troškova može se ostvariti samo ako se odredbe o povećanju tržišnog natjecanja i smanjenju troškova sačuvaju u planiranom regulatornom okviru i uključe u propise koje će donositi regulatorno tijelo za pravne usluge, a koje se upravo treba uspostaviti. Stoga će Komisija u kontekstu europskog semestra nastaviti pratiti napredak u tom području.

               (16)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu irske ekonomske politike te ju je objavila u izvješću za tu zemlju za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti, Nacionalni program reformi i provedbu preporuka upućenih Irskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Irskoj, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a, a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama i time jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom. Komisijine preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku.

               (17)Vijeće je u svjetlu te ocjene ispitalo Program stabilnosti Irske, a njegovo se mišljenje
                  10
                posebice odražava u preporukama 1. i 2. u nastavku.

               (18)U svjetlu detaljnog preispitivanja koje provodi Komisija i te ocjene, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke 1. i 4. u nastavku.

               (19)U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke za države članice čija je valuta euro. Irska bi, osim toga, trebala osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

               OVIME PREPORUČUJE Irskoj da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.Osigurati trajno smanjenje prekomjernog deficita u 2015. Postići fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom cilju u 2016. Iskoristiti neočekivane dobitke proizašle iz boljih od očekivanih gospodarskih i financijskih uvjeta kako bi se ubrzalo smanjene deficita i duga. Ograničiti postojeće diskrecijske ovlasti za promjenu gornjih granica rashoda izvan konkretnih i unaprijed definiranih nepredviđenih rashoda. Proširiti poreznu osnovicu i preispitati porezne rashode, uključujući u pogledu poreza na dodanu vrijednost.

               2.Poduzeti mjere za povećanje troškovne učinkovitosti zdravstvenog sustava, uključujući smanjenje izdataka za patentirane lijekove i postupnu provedbu odgovarajuće prakse izdavanja recepata. Uvesti financiranje temeljeno na aktivnosti u cijelom zdravstvenom sustavu.

               3.Provesti mjere za povećanje radnog intenziteta kućanstava i riješiti problem rizika od siromaštva djece progresivnim ukidanjem socijalnih naknada i dodatnim doplatcima po povratku na tržište rada te poboljšanjem pristupa cjenovno dostupnijim uslugama skrbi za djecu tijekom punog radnog vremena.

               4.Završiti do kraja 2015. trajno restrukturiranje velike većine hipotekarnih kredita sa zaostalom otplatom i ojačati nadzor koji provodi nacionalna središnja banka (Central Bank of Ireland). Daljnjim ocjenjivanjem uspješnosti banaka u ostvarenju njihovih ciljeva osigurati održivo restrukturiranje kredita MSP-ovima u poteškoćama i preostalih komercijalnih kredita za nekretnine. Poduzeti potrebne mjere kako bi središnji kreditni registar započeo s radom do 2016.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 258.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  SL L 140, 27.5.2013., str. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8803 završna verzija.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 27 završna verzija.

                     (10)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.5.2017.
            COM(2017) 514 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Litve za 2017.i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Litve za 2017.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Litve za 2017.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Litve za 2017.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta
                  4
               , čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  5
               , u kojemu je utvrdila da Litve nije država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 9. i 10. ožujka 2017., a Vijeće donijelo 21. ožujka
                  6
               .

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Litva bi trebala osigurati punu i pravovremenu provedbu preporuke za europodručje koja je navedena u preporuci 2. u nastavku.

               (3)Izvješće za Litvu za 2017.
                  7
                objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Litve u odnosu na provedbu preporuka za Litvu koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Litve u ostvarenju svojih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (4)Litva je 20. travnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017. i svoj Program stabilnosti za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno zakonodavstvom kojim se uređuju europski strukturni i investicijski fondovi
                  8
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka po državama članicama, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmjeni svoje relevantne programe u okviru strukturnih i investicijskih fondova. Komisija je dostavila dodatne smjernice o primjeni tih odredbi
                  9
               .

               (6)Na Litvu se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2017. planira poboljšanje ukupnog salda s deficita od 0,4 % BDP-a u 2017. na suficit od 1,3 % BDP-a u 2020. Očekuje se da će se tijekom programskog razdoblja srednjoročni proračunski cilj, odnosno strukturni deficit od 1 % BDP-a, ispuniti s pozitivnom razlikom. Dopušteno kretanje prilagodbe obuhvaća sustavnu mirovinsku reformu koja je započela 2016., a u 2017. odraz je drugih važnih strukturnih reformi, reforme tržišta rada i mirovinske reforme. Prema Programu stabilnosti očekuje se smanjenje udjela duga opće države u BDP-u sa 40,2 % BDP-a u 2016. na 33,8 % BDP-a u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije vjerojatan je. Istodobno nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za ostvarenje planiranog ciljnog deficita od 2017. nadalje.

               (7)U svojem Programu Stabilnosti za 2017. Litva je zatražila primjenu privremenog odstupanja od 0,5 % BDP-a u okviru preventivnog dijela u skladu sa „Zajednički dogovorenim stajalištem o fleksibilnosti u okviru Pakta o stabilnosti i rastu|” koji je Vijeće ECOFIN potvrdilo u veljači 2016. radi planirane provedbe važnih strukturnih reformi s pozitivnim učinkom na dugoročnu održivost javnih financija. To se prije svega odnosi na povećanje održivosti mirovinskog sustava jačanjem sustava indeksacije i postupnim povećanjem dužine mirovinskog staža. Tim reformama međutim nije uspostavljena automatska poveznica između dobi za umirovljenje i očekivanog životnog vijeka. Osim toga, reformama se osuvremenjuju radni odnosi s pomoću uvođenja novih vrsta ugovora o radu, kraćih otkaznih rokova, nižih otpremnina i fleksibilnijeg radnog vremena. Reformama se povećava i opseg i prikladnost naknada za nezaposlenost i naknada socijalnog osiguranja, širi područje primjene aktivnih politika tržišta rada i smanjuje razina nezakonitog i neosiguranog zaposlenja. Vlada smatra da reforme pozitivno utječu na održivost javnih financija jer bi u dugoročnom razdoblju prosječna godišnja ušteda na rashodima za mirovine iznosila gotovo 3,8 % BDP-a, dok bi se reformom tržišta rada prosječni godišnji broj zaposlenih osoba mogao povećati za gotovo 10 %, što je prilično vjerojatna pretpostavka. Dakle, ako se u potpunosti i pravodobno provede, ta će reforma imati pozitivan utjecaj na održivost javnih financija. Na temelju toga trenutačno se može ocijeniti da Litva zadovoljava uvjete za traženo privremeno odstupanje u 2017., pod uvjetom da primjereno provede dogovorene reforme, što će se pratiti u okviru europskog semestra. Međutim, s obzirom na to da je potrebno osigurati stalno poštovanje minimalnog referentnog mjerila (tj. strukturni deficit od 1,5 % BDP-a) i uzimajući u obzir mogućnost odstupanja koja je odobrena u okviru klauzule o sustavnoj mirovinskoj reformi (0,1 % BDP-a), trenutačno se može ocijeniti da Litva zadovoljava uvjete za dodatno privremeno odstupanje od 0,4 % BDP-a u 2017., što je malo niže od traženih 0,5 % BDP-a.

               (8)Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Litvi da osigura da odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja bude ograničeno na mogućnost odstupanja povezanu sa sustavnom mirovinskom reformom
                  10
               . Uzimajući u obzir mogućnost odstupanja povezanu s mirovinskom reformom odobrenu za 2016. i privremeno odstupanje povezano s provedbom strukturnih reformi odobreno za 2017., u 2017. bi bilo dopušteno pogoršanje strukturnog salda za 1,3 % BDP-a. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. očekuje se da će Litva u 2017. ispuniti taj zahtjev. Litva bi u 2018. trebala ostvariti svoj srednjoročni cilj, uzimajući u obzir mogućnost odstupanja koja se odnosi na provedbu sustavne mirovinske reforme (odobreno za 2016.) i strukturne reforme (odobreno za 2017.), jer se privremena odstupanja prenose na razdoblje od tri godine. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. ta je činjenica u skladu s maksimalnom nominalnom stopom rasta neto primarnih državnih rashoda od 6,4 % u 2018., što odgovara pogoršanju strukturnog salda od –0,6 % BDP-a. Ako se ne promijene politike, očekuje se da će Litva u 2018. ispuniti taj zahtjev. Općenito, Vijeće smatra da se predviđa da će Litva u 2017. i 2018. ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (9)Nakon posljednjeg povećanja neoporezive minimalne plaće porezno opterećenje osoba s niskim dohotkom tijekom posljednjih godina postupno se smanjivalo te je sada blizu prosjeka EU-a. Istovremeno su povećanja poreza kojima se nadoknađuje prethodno spomenuta promjena bila ograničena te je stoga udio poreznih prihoda u BDP-u i dalje među najnižima u EU-a, što ograničava sposobnost Litve da se suoči sa socijalnim izazovima. Niski porezni prihodi posljedica su relativno velikog udjela sive ekonomije i relativno niskih prihoda od poreza u području okoliša i oporezivanja kapitala.

               (10)Iako je Litva posljednjih godina ostvarila napredak u prikupljanju PDV-a, njezin jaz PDV-a i dalje je među najvišima u EU-u. Nedovoljno prijavljivanje plaća pridonosi problemu niske razine ubiranja poreza. Povećanje porezne discipline pridonijelo bi rastu proračunskih prihoda, većoj pravednosti poreznog sustava i učinkovitosti gospodarstva.

               (11)Očekuje se brži rast udjela ekonomski neaktivnog stanovništva starije dobi, a na temelju postojećih pravila o mirovinama predviđa se rast rashoda za mirovine kao udjela u BDP-u za približno 50 % do kraja 2030. Da bi se smanjili rashodi za mirovine koji opterećuju javne financije ključno je povezati mirovine i očekivani životni vijek.

               (12)Litva je odgodila stupanje na snagu novog Zakona o radu i ostalih propisa o novom socijalnom modelu. To joj je prilika da osigura dobru ravnotežu između fleksibilnosti i sigurnosti u radnim odnosima. Velik udio osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti i rastuća dohodovna nejednakost i dalje su glavni izazovi s kojima se suočava Litva. Omjer dohotka 20 % najbogatijih i 20 % najsiromašnijih kućanstava narastao je sa 5,3 u 2012. na 7,5 u 2015. i sada je drugi najviši u EU-u. To je štetno za gospodarski rast, makroekonomsku stabilnost i razvoj uključivog društva. Trenutačno se zbog niskih izdataka za socijalnu zaštitu taj problem ne može učinkovito riješiti socijalnom sigurnosnom mrežom. Nadalje, razlika između dohotka prije i poslije oporezivanja i socijalnih transfera među najnižima je u EU-u. Međutim, vlada je borbu protiv siromaštva i socijalne isključenosti uvrstila među svoje glavne prioritete. Propisima o novom socijalnom modelu predviđa se poboljšanje prikladnosti i obuhvata naknada za nezaposlenost, a razmatra se i poboljšanje prikladnosti socijalne pomoći. Te važne odluke još nisu donesene i provedene. Kako bi riješila problem siromaštva među starijim osobama Litva je u 2016. svojem zakonodavstvu o mirovinama dodala mehanizam indeksacije koji se može iskoristiti za poboljšanje prikladnosti mirovina.

               (13)Važno je da Litva riješi izazove u području vještina i ukloni negativne učinke smanjenja broja radno sposobnih građana. Udio učenika s nedovoljnim osnovnim vještinama i dalje je visok. Unatoč visokim stopama stjecanja tercijarnog obrazovanja, visoko obrazovanje obilježeno je lošim standardima kvalitete i financijskim poticajima kojima se promiče prekobrojnost i neučinkovitost umjesto rezultata. Treba pokušati osigurati visokokvalitetnu nastavu na svim obrazovnim razinama (uključujući prekvalifikaciju i radne uvjete). To je ključno za borbu protiv nezadovoljavajućih rezultata i obrazovnih nedostataka i za osiguranje kvalitete u visokom obrazovanju (uključujući uvođenjem financiranja temeljenog na rezultatima i konsolidiranjem ustanova visokog obrazovanja). Trajno niska razina sudjelovanja odraslih u obrazovanju u Litvi ometa učinkovitost reformi tržišta rada i razvoj bolje kvalificirane radne snage. Litva svoje napore usmjerava na bolju ponudu i relevantnost mogućnosti za učenje koje nudi država, ali to dosad nije dalo konkretne rezultate. Kako bi postigla veće i održivije stope sudjelovanja odraslih u obrazovanju, Litva treba poticati i pojedince na učenje i poslodavce na pružanje većih mogućnosti za učenje svojim zaposlenicima.

               (14)Nezaposlenost niskokvalificiranih i srednjekvalificiranih osoba i dalje je iznad prosjeka EU-a. Među osobama s invaliditetom stopa siromaštva je visoka, djelomično zbog njihove slabe integracije na tržištu rada. Mjere aktivne politike tržišta rada trenutačno ograničeno pomažu pojedincima pri povratku na tržište rada u Litvi. Litva može znatno povećati uključivost svojeg tržišta rada, među ostalim dodatnim mjerama potpore osobama s invaliditetom. To podrazumijeva, primjerice, jačanje potpore zapošljavanju i programa profesionalne rehabilitacije te bolju dostupnost sredstava namijenjenih rehabilitaciji. Nedavno donesenim Zakonom o zapošljavanju može se poboljšati provođenje mjera aktivne politike tržišta rada.

               (15)Litva je posljednjih godina ostvarila napredak u pogledu poboljšanja socijalnog dijaloga. Socijalni partneri aktivno sudjeluju u raspravama o novom zakonu o radu i novom socijalnom modelu, a vlada je donijela akcijski plan za jačanje socijalnog dijaloga. Cilj mu je jačanje kapaciteta socijalnih partnera, promicanje kolektivnog pregovaranja i poboljšanje socijalnog dijaloga na svim razinama.

               (16)Ishodi zdravstvene zaštite u Litvi i dalje imaju značajan negativan učinak na potencijalno dostupnu radnu snagu i produktivnost rada. Iako se ulažu napori da se pacijente usmjeri na troškovno učinkovitije vrste zdravstvene skrbi, snažno oslanjanje na bolničko liječenje i niski izdaci za prevenciju i javno zdravstvo i dalje ometaju uspješnost zdravstvenog sustava. Neposredna plaćanja vrlo su visoka, osobito za lijekove.

               (17)Nepovoljna demografska kretanja znače da će rast sve više ovisiti o produktivnosti rada. U razdoblja 2000. – 2015. Litva je imala jednu od najviših stopa rasta produktivnosti rada među državama članicama, ali je u posljednje vrijeme taj rast usporen. Javna ulaganja u Litvi trpe zbog lošeg planiranja i povezanosti sa strateškim ciljevima. Intenzitet istraživanja i razvoja u javnom sektoru povećao se na vrijednost malo iznad prosjeka EU-a u 2015. dok intenzitet istraživanja i razvoja u poslovnom sektoru još uvijek zaostaje. Cilj „Litavskih smjernica za reformu znanstvene i inovacijske politike” donesenih u 2016. rješavanje je postojećih izazova u području istraživanja i inovacija. U tu svrhu pozivaju na reformu istraživanja i razvoja u institucijama, konsolidaciju istraživačkih institucija i institucija visokog obrazovanja, znanstvenih centara i tehnoloških parkova te bolju koordinaciju politika, praćenja i evaluacije. Litva je ostvarila određeni napredak u pružanju potpore alternativnim načinima financiranja, što je pridonijelo osnivanju brojnih fondova poduzetničkog i početnog kapitala. Osim toga, vlada je nedavno donijela zakon o skupnom ulaganju.

               (18)Broj slučajeva primanja mita koje rješava sud posljednjih je godina u stalnom porastu iz čega je vidljivo da je Litva intenzivirala napore za borbu protiv korupcije. Međutim, u nekim važnim područjima, kao što su zdravstvo i javna nabava, propisi o suzbijanju administrativne korupcije i korupcije na visokoj razini ne primjenjuju se uvijek u praksi. Sektor zdravstva trpi zbog česte prakse neformalnih plaćanja liječnicima. Javna nabava nedovoljno je transparentna, osobito na općinskoj razini. Osim toga, neodgovarajuća rješenja o zviždačima obeshrabruju dojave o mogućim nepravilnostima u javnom i privatnom sektoru. Vlada u svojem programu borbe protiv korupcije kao jedan od prioriteta navodi suzbijanje korupcije u sektoru zdravstva. Uz to, kako bi smanjila rizik od korupcije i sukoba interesa u području nabave male vrijednosti, vlada je javne naručitelje obvezala na objavu informacija na internetu o otvorenim natječajima, uspješnim ponuditeljima i dodijeljenim ugovorima. Međutim, kako bi se osigurala provedba tih politika, potrebno je njihovo neprekidno praćenje.

               (19)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu litavske ekonomske politike i objavila je u Izvješću za Litvu za 2017. Ocijenila je i Program stabilnosti, Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Litvi prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Litvi nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja u EU-u na način da se na razini EU-a pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (20)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje
                  11
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

               PREPORUČUJE da Litva 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Nastaviti s provedbom fiskalne politike u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, što znači da bi 2018. trebala i dalje ostati pri svojem srednjoročnom proračunskom cilju, uzimajući u obzir mogućnost odstupanja koja se odnosi na provedbu sustavne mirovinske reforme i strukturne reforme za što je odobreno privremeno odstupanje. Poboljšati poreznu disciplinu i proširiti poreznu osnovicu na izvore koji manje narušuju rast. Poduzeti korake za rješavanje izazova fiskalne održivosti povezanih s mirovinama.

               2.Riješiti problem nedostatka vještina s pomoću učinkovitih mjera aktivne politike tržišta rada i obrazovanja odraslih te poboljšati obrazovne rezultate nagrađivanjem kvalitete u podučavanju i visokom obrazovanju. Poboljšati djelotvornost zdravstvenog sustava jačanjem izvanbolničke skrbi, prevencije bolesti i pristupačnosti. Osigurati primjereniju socijalnu sigurnosnu mrežu.

               3.Poduzeti mjere za povećanje produktivnosti poboljšanjem učinkovitosti javnih ulaganja i jačanjem njezine povezanosti sa strateškim ciljevima Litve.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 514 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 i P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01

                     (7)
                  SWD(2017) 80 final.

                     (8)
                  Članak 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006, SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Litvi se dopušta odstupanje od njezina srednjoročnog proračunskog cilja u 2017. i 2018. na temelju mogućnosti odstupanja koja je odobrena u okviru klauzule o sustavnoj mirovinskoj reformi za 2016., jer se privremena odstupanja prenose na razdoblje od tri godine.

                     (11)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.5.2015.
            COM(2015) 251 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o provedbi općih smjernica za ekonomske politike država članica čija je valuta euro

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o provedbi općih smjernica za ekonomske politike država članica čija je valuta euro

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 136. u vezi s člankom 121. stavkom 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
                  3

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Za održavanje i jačanje razvoja europodručja nužni su trajni napori u području politika za poticanje uravnotežene prilagodbe u privatnom i javnom sektoru i jačanje potencijala rasta gospodarstva u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju. Proces ekonomskog oporavka u europodručju već je u tijeku, no usporavaju ga posljedice nedavnih gospodarskih i financijskih kriza, uključujući postojeće vanjsko uravnoteženje , visoku razinu javnog i privatnog duga i s njome povezane pritiske za razduživanje, i dalje prisutnu strukturnu nefleksibilnost na domaćim tržištima rada i tržištima proizvoda, visoku nezaposlenost i nisko povjerenje te još uvijek slaba ulaganja. Napredak u provedbi reformi utvrđen za svaku državu članicu u pojedinačnim preporukama do sada nije bio dovoljno ambiciozan.

               (2)Europodručje je više od pukog zbroja svojih članica. Gospodarstva europodručja međusobno su tijesno povezana, što naglašava potrebu za snažnijim usklađenjem fiskalnih, financijskih i strukturnih politika. Politike na razini europodručja trebale bi biti usmjerene na poticanje rasta i istodobno osigurati da se ne ugrozi napredak postignut u području uravnoteženja. Države članice europodručja imaju posebnu odgovornost za učinkovitu provedbu okvira upravljanja koji je proteklih godina znatno ojačan. To iziskuje pojačani uzajamni pritisak radi potpore provedbi nacionalnih reformi i razborite fiskalne politike. Potrebno je i pojačano ocjenjivanje nacionalnih reformi iz perspektive europodručja, internalizacija mogućih prelijevanja i poticanje politika koje su od posebne važnosti za dobro funkcioniranje ekonomske i monetarne unije.

               (3)Provedba ambicioznih strukturnih reformi kojima se moderniziraju gospodarstva i potiče konkurentnost i potencijal rasta još uvijek je nedostatna u europodručju. Među državama članicama postoje znatne razlike s obzirom na razmjere neravnoteža koje su postojale prije krize, njihov položaj u poslovnom ciklusu i dostupni fiskalni prostor. Unatoč poboljšanjima na tržištima rada i određenom napretku u reformama usmjerenima na povećanje otpornosti tržišta rada, stope nezaposlenosti i dalje su visoke te postoji opasnost od kronične dugoročne nezaposlenosti, što dovodi do daljnjeg slabljenja socijalne situacije u najranjivijim državama. Vanjsko uravnoteženje je u tijeku, no napredak je nejednak te je izostalo usklađenje velikih suficita tekućeg računa. Ambiciozne strukturne reforme tržišta rada i tržišta proizvoda omogućile bi potrebne gospodarske prilagodbe unutar europodručja te potaknule rast u državama u kojima se te reforme provode. Reforme dovode do povećanja stope zaposlenosti i snižavanja cijena za potrošače te tako pridonose i većoj socijalnoj uključenosti. Budu li se provodile zajednički u svim državama članicama, strukturne reforme mogu donijeti korist europodručju u cjelini zbog pozitivnih učinaka prelijevanja trgovinskim i financijskim kanalima. To bi potaknulo i odabir odgovarajućih politika u ostatku europodručja. Tematske rasprave Euroskupine mogu potpomoći ovaj proces ocjenjivanjem i komparativnom analizom reformi i njihova učinka na europodručje u cjelini. To se može postići na temelju najbolje prakse, sporazumom o zajedničkim načelima dobrih reformi te uzajamnim pritiskom. U pogledu procesa prilagodbe na nacionalnoj razini, a time i u pogledu funkcioniranja europodručja, osobito je važno redovito praćenje napretka u provedbi reformi u državama članicama u kojima postoje prekomjerne neravnoteže i neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanja.

               (4)Jedan je od ključnih izazova politika s kojim se suočava europodručje smanjenje državnog duga primjenom odgovorne fiskalne politike. Zahvaljujući konsolidacijskim naporima posljednjih godina fiskalna situacija u europodručju se poboljšala, no usklađenje fiskalnih politika i dalje je ispod optimalne razine. U nekim državama članicama europodručja još uvijek je nužno nastaviti provoditi fiskalnu prilagodbu kako bi se smanjila izrazito visoka razina duga. U drugim državama postoji veći manevarski prostor koji se može iskoristiti za poticanje domaće potražnje s posebnim naglaskom na ulaganja; time bi se potaknuo domaći rast i europodručje u cjelini. Fleksibilnost koja je ugrađena u pravila Pakta o stabilnosti i rastu državama članicama omogućuje da olakšaju strukturne reforme i ulaganja i istodobno se pridržavaju dogovorenih zajedničkih pravila. Fiskalne strategije još ne pogoduju u dovoljnoj mjeri rastu. U području prihoda postoji dodatni prostor za poboljšanje učinkovitosti poreznih sustava i smanjenje poreznog opterećenja rada unatoč povećanom usklađenju u Euroskupini. U području rashoda potrebno je staviti veći naglasak na javna ulaganja na temelju pouzdane analize troškova i koristi, te druge javne rashode s jakim i pozitivnim učincima rasta. Revizije potrošnje ukazuju na potrebu povećanja učinkovitosti u javnoj upravi. Tom bi procesu pridonijeli učinkoviti nacionalni fiskalni okviri.

               (5)Uvjeti na financijskom tržištu u europodručju poboljšavaju se, no unatoč tome krediti privatnom sektoru i dalje su ograničeni, a financijska tržišta ostaju fragmentirana. To koči ulaganja u europodručju. Kao posljedica toga nastao je velik investicijski jaz pri čemu postoji potreba i za materijalnim i za nematerijalnim ulaganjima. Plan ulaganja EU-a pruža mogućnosti za pokretanje ulaganja i njihovo usmjeravanje u produktivne svrhe. Međutim, učinak plana ulaganja i proširenog programa Europske središnje banke za kupnju imovine bit će veći ako se upotpuni mjerama u širem financijskom sektoru usmjerenima na ponovno oživljavanje protoka kredita, produbljivanje kapitalnih tržišta i jačanje dugoročnog financiranja gospodarstva. U tijeku je dovršetak bankarske unije koji će se podržati primjenom jedinstvenih pravila i dosljednog regulatornog pristupa. Bolje integriranim i učinkovitijim tržištima kapitala mobilizirala bi se dodatna sredstva za ulaganja, europsko gospodarstvo bi postalo manje ovisno o bankama, a njegove financijske strukture bi postale uravnoteženije i stabilnije.

               (6) Bez obzira na nedavna postignuća u jačanju strukture EMU-a sadašnji izazovi zahtijevaju napredak u dovršenju njegove izgradnje. Za daljnji razvoj EMU-a potreban je postupni pristup koji objedinjuje disciplinu i solidarnost. Predsjednik Komisije će u suradnji s predsjednicima Europskog vijeća, Europskog parlamenta, Europske središnje banke i Euroskupine pripremiti daljnje mjere za bolje ekonomsko upravljanje u europodručju,

               OVIME PREPORUČUJE da države članice europodručja u okviru Euroskupine u razdoblju 2015. – 2016. poduzmu sljedeće:

               1.primijeniti uzajamni pritisak za promicanje strukturnih reformi kojima se olakšava ispravak velikog unutarnjeg i vanjskog duga i podupiranje ulaganja. Redovito procjenjivati provedbu reformi u državama članicama u kojima postoje velike neravnoteže. Nastaviti redovito tematsko ocjenjivanje strukturnih reformi. Do proljeća 2016. donijeti odluku o daljnjim mjerama u okviru postupka usklađivanja radi smanjenja visokog poreznog opterećenja rada te odluku o reformiranju tržišta usluga.

               2.uskladiti fiskalne politike kako bi se osiguralo da sveukupna fiskalna politika europodručja bude u skladu s rizicima održivosti i konjunkturnim uvjetima. Do proljeća 2016. održavati tematske rasprave o poboljšanju kvalitete i održivosti javnih financija, posebno se usredotočujući na davanje prednosti materijalnim i nematerijalnim ulaganjima na nacionalnoj razini i razini EU-a i na porezne sustave koji pogoduju rastu. Nadzirati učinkovitost nedavno ojačanih nacionalnih fiskalnih okvira,

               3.osigurati pravodobno dovršenje daljnjih mjera u okviru sveobuhvatne ocjene koju provodi Europska središnja banka, provedbu Uredbe o oporavku i sanaciji banaka, dovršetak ratifikacije Međuvladinog sporazuma o jedinstvenom sanacijskom fondu te početak rada Fonda od siječnja 2016. Promicati mjere za produbljivanje tržišnog financiranja, poboljšanje dostupnosti financijskih sredstava malim i srednjim poduzećima i razvoj alternativnih izvora financiranja. Potaknuti daljnje reforme nacionalnih stečajnih postupaka.

               4.nastaviti napore za produbljivanje ekonomske i monetarne unije i doprinošenje poboljšanju okvira ekonomskog nadzora u kontekstu izvješća o daljnjim koracima o boljem ekonomskom upravljanju u europodručju, koje je izradio predsjednik Juncker u bliskoj suradnji s predsjednicima Tuskom, Schulzom, Draghijem i Dijsselbloemom, te u kontekstu daljnjih mjera u vezi s izvješćem.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 251