title: Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2020. 2020/C 282/19

text:
               26.8.2020

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 282/122

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 20. srpnja 2020.
      o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2020.
      (2020/C 282/19)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je započeo europski semestar 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Nizozemska jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

                  (2)

                  Izvješće za Nizozemsku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Nizozemske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Nizozemske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje na temelju članka 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Nizozemskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Osobito, visoka razina privatnog duga i velik suficit tekućeg računa izvori su neravnoteža koje imaju prekogranični učinak.

                  (3)

                  Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

                  (4)

                  Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

                  (5)

                  Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Općom klauzulom o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

                  (6)

                  Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

                  (7)

                  Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

                  (8)

                  Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Nizozemska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

                  (9)

                  Nizozemska je 28. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 29. travnja 2020. svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa procijenjena istodobno.

                  (10)

                  Nizozemska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu.

                  (11)

                  Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 1,7 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na suficit od 0,1 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se suficit u 2023. smanjiti na 0,0 % BDP-a. Nakon smanjenja na 48,6 % BDP-a u 2019., prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-u dodatno smanjiti na 46,3 %. Međutim, više se ne čini da je makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije realističan, a u Programu stabilnosti za 2020. ne uzimaju se u obzir ni brojne mjere koje je Nizozemska najavila kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19. Proljetni memorandum o proračunu (7) sadržava ažurirane proračunske projekcije. Na temelju tog Proljetnog memoranduma o proračunu planira se da će se ukupni saldo opće države pogoršati na deficit od 11,8 % BDP-a u 2020. te se očekuje da će udio duga opće države u BDP-u porasti na 65,2 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

                  (12)

                  Nizozemska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020. i Proljetnom memorandumu o proračunu vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 2,7 % BDP-a. Mjere uključuju jačanje usluga zdravstvene skrbi, pomoć u hitnim slučajevima za sektore u poteškoćama te potporu dohotku za samozaposlene osobe i zaposlenike. Osim toga, Nizozemska je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka. Te mjere uključuju odgodu plaćanja poreza na dobit (od 4,6 % do 5,9 % BDP-a) i kreditna jamstva (1,8 % BDP-a). Općenito, mjere koje je Nizozemska poduzela u skladu su sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Potpuna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

                  (13)

                  Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Nizozemskoj ukupni saldo opće države iznositi –6,3 % BDP-a u 2020. te –3,5 % BDP-a u 2021. Razlika od 5,5 postotnih bodova između prognoze iz Proljetnog memoranduma o proračunu i Komisijine prognoze temelji se na različitom izračunu odgoda plaćanja poreza (od 4,6 % do 5,9 % BDP-a), koje u proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. nisu uknjižene kao odgode kojima se u 2020. smanjuju prihodi. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 62,1 % u 2020. i 57,6 % u 2021.

                  (14)

                  Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Nizozemska u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

                  (15)

                  Nakon snažnog rasta posljednjih godina naglo se zbog pandemije bolesti COVID-19 prekinuo niz od šest uzastopnih godina gospodarskog rasta u Nizozemskoj. Ove godine nizozemsko gospodarstvo trebalo bi se suočiti s najvećim padom od Drugog svjetskog rata. Očekuje se da će se ove godine sve komponente potražnje, uz iznimku javne potrošnje, naglo smanjiti te se predviđa da će se najniža razina gospodarske aktivnosti doseći u drugom tromjesečju. Gospodarstvo će se u 2021. vjerojatno oporavljati znatno brže od trenda rasta, što će biti rezultat postupne normalizacije gospodarske aktivnosti te oporavka domaće potražnje i globalne trgovine od naglog pada. Međutim, očekuje se da će razine aktivnosti biti ispod razina iz 2019. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. očekuje se da će se nezaposlenost u 2020. povećati na 5,9 %, prije svega zbog obveze prekida poslovanja i naglog ukupnog pada gospodarske aktivnosti, ali će se potom smanjiti na 5,3 % u 2021. Mjere zaštite radnih mjesta, osobito privremena hitna prijelazna mjera za održivo zapošljavanje i dodatna potpora dohotku za samozaposlene osobe, trebale bi pomoći u smanjenju gubitka radnih mjesta. Međutim, očekuje se da će se stanje na tržištu rada sljedećih mjeseci još više pogoršati jer su poduzeća u snažno pogođenim sektorima morala otpuštati radnu snagu, osobito radnike s fleksibilnim ugovorima o radu i ugovorima o radu na određeno vrijeme.

                  (16)

                  Kao odgovor na nagli gospodarski pad i smanjenje potražnje u određenim sektorima vlada je donijela sveobuhvatan paket izvanrednih mjera kako bi se izbjegla strukturna šteta za gospodarstvo. Taj snažan odgovor politika usmjeren je na područja koja su najviše pogođena krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, a usredotočen je na zaštitu radnih mjesta i kupovnu moć kućanstava, izravnu financijsku kompenzaciju za teško pogođene industrije te odgodu plaćanja poreza i kreditna jamstva za potporu dotoka kredita u privatni sektor. Time bi se trebalo spriječiti da privremeni problemi s likvidnošću prijeđu u nesolventnost. Isto tako, automatski stabilizatori trebali bi pomoći u ublažavanju jačine pada. Središnja banka smanjila je i sustavne zaštitne slojeve kapitala za najveće banke te odgađa mjeru uvođenja donje granice pondera rizika za hipoteke, čime se oslobađa kapital banaka i bankama omogućuje da znatno prošire kreditiranje kućanstava i poduzeća.

                  (17)

                  Zdravstveni sustav ostvaruje relativno dobre rezultate u smislu doprinosa općem zdravlju stanovništva i osiguravanja dostupnosti zdravstvenih usluga. Kao dio neposrednog odgovora na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 Nizozemska je uspostavila strategiju kontrole koja uključuje opće javnozdravstvene mjere te je donijela prilagođene mjere za financiranje zdravstva. Unatoč tome, početak pandemije bolesti COVID-19 stavio je na kušnju otpornost zdravstvenog sustava. U tom su smislu u prvi plan izbili postojeći razlozi za zabrinutost. Rješavanjem aktualnog manjka radne snage, posebice medicinskih sestara i osoblja u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, doprinijelo bi se povećanju kapaciteta radne snage. Opće upravljanje zdravstvenim sustavima i njihovim kapacitetom za pružanje integriranih usluga u cijelom sustavu skrbi moglo bi se poboljšati daljnjim jačanjem upravljanja podacima i povećanjem primjene alata e-zdravstva. Pandemija bolesti COVID-19 pokazala je da je potrebno riješiti takve strukturne izazove kako bi se dodatno ojačala otpornost zdravstvenog sustava i njegova pripravnost za krizne situacije.

                  (18)

                  Iako se u 2019. i početkom 2020. stanje na tržištu rada nastavilo se poboljšavati te je to tržište općenito dobro funkcioniralo, uslijed krize uzrokovane bolešću COVID-19 gospodarski se rast smanjio te se očekuje znatno povećanje nezaposlenosti. Poduzet je niz nezabilježenih gospodarskih mjera radi zaštite radnih mjesta i sredstava za život ljudi te minimiziranja negativnog utjecaja na samozaposlene osobe, mala i srednja poduzeća (MSP-ove) te velika poduzeća. Kako bi sačuvali radna mjesta, poslodavci koji očekuju da će zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 izgubiti najmanje 20 % prihoda mogu zatražiti doplatu (do 90 % rashoda poduzeća za plaće, ovisno o gubitku prometa), s pomoću koje svojim zaposlenicima mogu isplaćivati plaće tijekom tromjesečnog razdoblja, a koje je produljeno za dodatna četiri mjeseca. Samozaposlene osobe imat će pravo na ubrzani postupak u okviru kojeg mogu zatražiti dodatnu potporu dohotku do iznosa socijalnog minimuma, čime će im se pomoći da podmiruju životne troškove tijekom tromjesečnog razdoblja, a koje je jednako tako produljeno za četiri mjeseca.

                  (19)

                  Ublažavanje učinka krize uzrokovane bolešću COVID-19 na zaposlenost i socijalne okolnosti najpogođenijih osoba trebalo bi biti dio strategije oporavka. Unatoč paketu mjera poduzetih za očuvanje radnih mjesta, osobe u nepovoljnijem položaju na tržištu rada i/ili u ranjivoj socijalnoj situaciji teže su pogođene. Povećala se nezaposlenost, posebice osoba s fleksibilnim ugovorima o radu, kao što su mladi, radnici zaposleni preko agencija za privremeno zapošljavanje i osobe migrantskog podrijetla. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 iznijela je na vidjelo i znatne izazove u smislu pristupa odgovarajućoj socijalnoj zaštiti za samozaposlene osobe koje su često nedovoljno osigurane (ili uopće nisu osigurane) za slučaj bolesti, invaliditeta, nezaposlenosti i starosti.

                  (20)

                  Potpora likvidnosti poduzećima putem zajmova i jamstava, s naglaskom na MSP-ove, od krajnje je važnosti. Posrednici tu potporu likvidnosti moraju učinkovito i brzo raspodijeliti poduzećima i pritom održati njihovu otpornost. Omogućivanjem odgode plaćanja poreza i socijalnih doprinosa te ubrzanjem ugovornih plaćanja javnih tijela može se dodatno doprinijeti poboljšanju novčanog toka MSP-ova. Novoosnovanim i rastućim poduzećima mogla bi biti potrebna posebna potpora, primjerice u obliku vlasničkih udjela javnih institucija i poticaja za fondove rizičnoga kapitala kako bi povećala ulaganja u ta poduzeća. To bi moglo pomoći da se izbjegne hitna prodaja strateški važnih europskih poduzeća. U mjeri u kojoj je to dopušteno te u skladu s uvjetima utvrđenima u privremenom okviru za mjere državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu u aktualnoj pandemiji bolesti COVID-19 (8), potrebno je osigurati vlasničku ili kvazivlasničku potporu za sva poduzeća (9), a ne samo za ona koja odgovaraju Komisijinoj definiciji MSP-ova. Trebalo bi i dalje poduzimati napore kako bi se osigurale učinkovite digitalne javne usluge i pristup njima za pojedince i poduzeća.

                  (21)

                  Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Ciljanim mjerama politike, uključujući ulaganja u sektore s najvećim izgledima za povećanje potencijalnog rasta šireg gospodarstva, može se pomoći u rješavanju izazova pojačanih novom krizom uzrokovanom bolešću COVID-19. Osobito, ulaganjima u istraživanje i razvoj koja su uključena u ciljane politike prema glavnim sektorima i inovacijama (10) te ljudskim kapitalom može se doprinijeti dugoročnom rastu produktivnosti i očuvanju snažnog kapaciteta za inovacije. To se posebice odnosi na novoosnovana i rastuća poduzeća te inovativne MSP-ove, koji su ključni za povećanje konkurentnosti i otvaranje radnih mjesta. Ulaganje u inicijative iz nizozemskog klimatskog sporazuma i nacionalnog energetskog i klimatskog plana kako bi se suočilo s klimatskim promjenama i promicalo energetsku tranziciju može biti ključan doprinos širim društvenim ciljevima, među ostalim potrebi za osiguravanjem održiva i resursno učinkovitog gospodarskog rasta. Naposljetku, potrebno je ulagati u nove stambene nekretnine kako bi se ublažio njihov trenutačni manjak. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Nizozemskoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Nizozemsku za 2020. To bi Nizozemskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

                  (22)

                  Tehničke i digitalne vještine i kvalificirani stručnjaci ključni su za kapacitet nizozemskoga gospodarstva za inovacije te održiv i uključiv rast produktivnosti. Ulaganje u osnovne i/ili digitalne vještine, obrazovanje i osposobljavanje, uključujući mogućnosti usavršavanja i prekvalifikacije za sve, također je ključno za poboljšanje pristupa tržištu rada, posebno radi jačanja zapošljivosti osoba na marginama tržišta rada (uključujući osobe migrantskog podrijetla i osobe s invaliditetom), uz istodobno poticanje jednakih mogućnosti i aktivne uključenosti.

                  (23)

                  Iako je Nizozemska poduzela mjere za rješavanje pitanja agresivnog poreznog planiranja provedbom prethodno dogovorenih međunarodnih i europskih inicijativa, visoki iznosi plaćanja dividendi, naknada za licenciju i kamata koja se izvršavaju preko Nizozemske upućuju na zaključak da poduzeća iskorištavaju nizozemske porezne propise kako bi provodila agresivno porezno planiranje. Velik udio izravnih stranih ulaganja drže subjekti posebne namjene. Zbog nepostojanja poreza po odbitku na izlazna plaćanja naknada za licencije i kamata (tj. plaćanja rezidenata Unije rezidentima trećih zemalja) može doći do toga da ta plaćanja uopće ne budu oporezovana ako ne podliježu ni porezu u državi primatelja plaćanja. Nedavno donesena reforma o uvjetovanom porezu po odbitku na plaćanja naknada za licencije, i kamata u slučaju zlouporabe ili u slučaju plaćanja u jurisdikcije s niskim poreznim stopama ili jurisdikcije navedene na Unijinu popisu nekooperativnih jurisdikcija, a koja će se provoditi od 1. siječnja 2021., pozitivan je korak prema smanjenju agresivnog poreznog planiranja. Učinkovitost te reforme treba pomno pratiti.

                  (24)

                  Niz nizozemskih financijskih institucija nedavno je sudjelovalo u aferama pranja novca. Ti slučajevi naglašavaju potrebu da se, unatoč nedavnim naporima, dodatno pojača nadzor financijskih institucija te da se slučajevi pranja novca istraže i kazneno gone. Osim financijskog sektora, otvorenost nizozemskoga gospodarstva izravnim stranim ulaganjima i složene pravne strukture u zemlji također predstavljaju znatne rizike od pranja novca. Zbog neusklađenosti između niske razine prijavljivanja neuobičajenih transakcija od strane pružatelja usluga za trustove i trgovačka društva te poreznih savjetnika i njihove visoke izloženosti riziku potrebno je provoditi odgovarajući nadzor. S obzirom na veliku prisutnost složenih pravnih struktura, dobro funkcioniranje registra stvarnog vlasništva ključno je za izbjegavanje zlouporabe takvih subjekata, ali registar još nije uspostavljen.

                  (25)

                  Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na gospodarske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

                  (26)

                  Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Nizozemska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

                  (27)

                  Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnih gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Nizozemska bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro.

                  (28)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Nizozemske i objavila je u izvješću za Nizozemsku za 2020. Procijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Nizozemskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu relevantnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Nizozemskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (29)

                  Uzimajući u obzir tu procjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (11) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

                  (30)

                  Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu procjenu, Vijeće je ocijenilo Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. U preporukama za pojedinu zemlju iz 2020. vodi se računa o potrebi borbe protiv pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanja gospodarskog oporavka kao nužnom prvom koraku kako bi se omogućila prilagodba neravnoteža. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2020. koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci 3.,

            PREPORUČUJE da Nizozemska u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održalo gospodarstvo i pružila potpora oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Ojačati otpornost zdravstvenog sustava, među ostalim rješavanjem trenutačnog manjka zdravstvenih radnika i povećanjem primjene odgovarajućih alata e-zdravstva.

                  2.

                  Ublažiti učinak krize uzrokovane bolešću COVID-19 na zapošljavanje i društvo te promicati odgovarajuću socijalnu zaštitu samozaposlenih.

                  3.

                  Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u razvoj digitalnih vještina, održivu infrastrukturu, čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije te u istraživanja i inovacije temeljene na ciljevima.

                  4.

                  Poduzeti korake za potpuno uklanjanje značajki poreznog sustava kojima se olakšava agresivno porezno planiranje, osobito u pogledu izlaznih plaćanja, i to osobito provedbom donesenih mjera i osiguravanjem njegove učinkovitosti. Osigurati učinkovit nadzor i provedbu okvira za sprečavanje pranja novca.

         Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

               Za Vijeće

               Predsjednica

            J. KLOECKNER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

         (3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 112.

         (4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

         (5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

         (6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

         (7)  Memorandum o proračunu 2020. (Voorjaarsnota 2020), koji je ministar financija W. Hoekstra 25. travnja 2020. predao na preispitivanje Drugom domu.

         (8)  SL C 91I, 20.3.2020., str. 1.

         (9)  Uključujući novoosnovana i rastuća poduzeća s konkurentnim poslovnim modelima, ali na čije novčane tokove negativno utječe pandemija bolesti COVID-19.

         (10)  Cilj je tog novog pristupa politike dodatno potaknuti ulaganja u istraživanje i razvoj kako bi se postigli dugoročni ciljevi u smislu ključnih društvenih izazova podijeljenih u četiri „cilja”: i. energetsku tranziciju i održivost; ii. poljoprivredu, vodu i hranu; iii. zdravstvo i skrb te iv. sigurnost. Ta se politika smatra ključnim prioritetom za jačanje konkurentnosti i rješavanje društvenih izazova (Ministarstvo gospodarstva (EZK) (2018.), Kamerbrief: Naar Missiegedreven Innovatiebeleid met Impact, Rijksoverheid, Haag.).

         (11)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2020. 2020/C 282/20

text:
               26.8.2020

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 282/129

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 20. srpnja 2020.
      o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2020.
      (2020/C 282/20)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Austrija nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

                  (2)

                  Izvješće za Austriju za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Austrije u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Austrije u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

                  (3)

                  Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

                  (4)

                  Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

                  (5)

                  Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

                  (6)

                  Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

                  (7)

                  Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna kriza ukazala je na potrebu za iscrpnim planovima pripravnosti za krizne situacije, posebice u zdravstvenom sektoru. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

                  (8)

                  Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Austrija se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

                  (9)

                  Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih uzoraka specijalizacije nejednako osjetiti u regijama, posebno u onima koje se znatno oslanjaju na turizam. To uključuje rizik od povećanja regionalnih nejednakosti unutar Austrije. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

                  (10)

                  Austrija je 14. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 30. travnja 2020. svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (11)

                  Austrija je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu.

                  (12)

                  Vlada u tehnički ažuriranom Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 0,7 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 8,0 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 1,9 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 70,4 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 81,4 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

                  (13)

                  Austrija je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 5,0 % BDP-a. Mjere uključuju jačanje usluga zdravstvene skrbi, pomoć u hitnim slučajevima za poduzeća u poteškoćama i organizaciju rada u skraćenom radnom vremenu. Osim toga, Austrija je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 5,0 % BDP-a. Te mjere uključuju odgodu plaćanja poreza na dohodak i poreza na dobit (2,6 % BDP-a) te kreditna jamstva (2,4 % BDP-a). Mjere koje je Austrija poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

                  (14)

                  Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Austriji saldo opće države iznositi -6,1 % BDP-a u 2020. te -1,9 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 78,8 % u 2020. i 75,8 % u 2021.

                  (15)

                  Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Austrija u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

                  (16)

                  Austrijska vlada poduzela je dosad nezabilježene mjere radi nadzora širenja bolesti COVID-19. Uvela je strogu karantenu i pravila o ograničavanju socijalnih kontakata, a zdravstvenom sustavu na raspolaganje je stavila znatna sredstva za nabavu opreme i zaliha te jačanje laboratorijskih i kadrovskih kapaciteta. Primarna zdravstvena zaštita izložena je iznimnom pritisku zbog drastičnog povećanja potrebe za konzultacijama na daljinu i odlascima na liječnički pregled te zahtjeva za kućnim posjetima. Brzo širenje bolesti COVID-19 snažno je utjecalo na austrijsko gospodarstvo. Nacionalne i međunarodne mjere za sprečavanje širenja virusa pogodile su i potražnju i ponudu, što je dovelo do općeg gospodarskog pada. Stoga se predviđa smanjenje BDP-a za 5,5 % u 2020., veće nego tijekom gospodarske i financijske krize u razdoblju 2008. – 2009. S obzirom na razmjerno brz pad broja novozaraženih osoba, Austrija je jedna od prvih država članica koje su najavile ublažavanje mjera za suzbijanje širenja pandemije od sredine travnja. Kako bi se izbjegla dugotrajna gospodarska šteta i ublažili učinci krize na zaposlenost i društvo, Vlada je donijela sveobuhvatan paket mjera potpore austrijskom gospodarstvu (približno 10 % BDP-a). Paket uključuje program skraćenog radnog vremena (Kurzarbeit), u kojem se radno vrijeme tijekom određenog razdoblja u prosjeku može smanjiti za do 90 %, a poslodavcima se nadoknađuje iznos od 80 % do 90 % posljednjeg neto dohotka zaposlenika, ovisno o posljednjem bruto dohotku. Sveobuhvatnim skupom mjera za poduzeća i samozaposlene osobe nastoji se privremeno spriječiti probleme s likvidnošću i pružiti izravnu potporu teško pogođenim poduzećima i industrijama s posebnim naglaskom na mala i srednja poduzeća. Mjere obuhvaćaju transfere i potporu likvidnosti putem zajmova, jamstava, dokapitalizacije i odgode plaćanja poreza. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora.

                  (17)

                  Austrijski zdravstveni sustav zasad se uspješno nosi s pandemijom bolesti COVID-19. Proširenje opsega primarne zdravstvene zaštite i ambulantnog liječenja s naglaskom na promicanju zdravlja i prevenciji bolesti pridonijelo bi daljnjem poboljšanju zdravlja stanovništva. Troškovna učinkovitost mogla bi se povećati djelotvornijom javnom nabavom i generičkim lijekovima, uz istodobno održavanje visokih standarda kvalitete. Osim toga, austrijski sustav dugotrajne skrbi suočen je sa strukturnim i fiskalnim izazovima za koje još nisu pronađena odgovarajuća rješenja. U okviru tog sustava pružaju se usluge razmjerno visoke kvalitete, ali u njemu postoje kadrovski problemi koji su u aktualnoj krizi postali još očitiji. Sektor dugotrajne skrbi snažno se oslanja na skrb koju pružaju djelatnici iz drugih država članica, što ukazuje na potrebu da se osigura slobodan protok prekograničnih radnika. Privlačnosti posla sestrinskog kadra mogla bi pridonijeti i odgovarajuća naknada.

                  (18)

                  Važnu ulogu u pružanju potpore kućanstvima i poduzećima tijekom provedbe mjera za sprečavanje širenja bolesti COVID-19 ima porezna politika, koja će biti ključna za poticanje gospodarskog oporavka nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19. Obilježje je poreznih kombinacija u Austriji veliko opterećenje rada, dok je potencijal prihoda od poreza na bogatstvo i poreza povezanih s okolišem u velikoj mjeri neiskorišten, a porezi na potrošnju mogli bi biti učinkovitiji. Porezne reforme mogle bi pomoći u preusmjeravanju poreznih kombinacija prema izvorima koji su manje štetni za uključiv i održiv rast te pružiti čvrstu osnovu za oporavak. Konkretno, nedovoljno iskorišteni porezi na alkohol i duhan, onečišćenje i potrošnju resursa pokazuju da upravljački učinci i potencijal prihoda od poreza nisu iskorišteni. Neujednačena, ali općenito niska razina oporezivanja energije potkopava učinkovitost i djelotvornost tog poreza kao instrumenta politike za poticanje potrošnje korisne za okoliš. Konkretno, dosljednim oporezivanjem emisija CO2 klimatski prihvatljivi izvori energije postali bi konkurentniji i stvorio bi se fiskalni prostor za smanjenje štetnijih poreza. Višim porezima na energiju povezanima s CO2 doprinijelo bi se internalizaciji troškova onečišćenja za društvo, potaknulo potrošače da se više oslanjaju na obnovljive izvore i potaknulo ulagače da ulažu u klimatski prihvatljive tehnologije. Naposljetku, veća upotreba poreza na bogatstvo mogla bi porezni sustav učiniti pravednijim, posebno s obzirom na trajno izraženu nejednakost u raspodjeli bogatstva u Austriji. Konkretno, pokazalo se da su periodični porezi na nekretnine i nasljedstvo razmjerno poticajni za rast i progresivni, pa ne bi trebalo zanemariti kao izvor poreznih prihoda za obnovu javnih financija.

                  (19)

                  Iako je Austrija ostvarila dobre rezultate u pregledu socijalnih pokazatelja iz europskog stupa socijalnih prava, nedostatna pokrivenost mogla bi značiti nedostatnu zaštitu prihoda ranjivih skupina tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19, zbog čega će možda biti potrebne dodatne mjere. Dok raste nezaposlenost mladih, riziku od siromaštva posebno su izloženi nezaposleni, dugotrajno nezaposleni, radnici s nestandardnim ugovorima i osobe rođene u inozemstvu. I dalje će ključne biti aktivne politike tržišta rada kojima se pružaju prilike za cjeloživotno učenje i usavršavanje. Okolnosti u kojima je potrebno učenje na daljinu posebno pogađaju učenike u nepovoljnom položaju, uključujući učenike s invaliditetom. Iako oko 10 % učenika mlađih od 15 godina nema pristup virtualnom okružju za učenje, austrijska vlada je u odgovoru na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 situaciju pokušala ublažiti tako što je učenicima u nepovoljnom položaju osigurala računala. Već postojeće nejednakosti u razinama ostvarenog obrazovanja, povezane sa socioekonomskim i migrantskim podrijetlom, mogle bi se još pogoršati. Strategija oporavka kojom se poboljšava pristup uključivom i kvalitetnom ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju, za koje se pokazalo da ublažava socijalne nejednakosti, srednjoročno i dugoročno donijele bi socioekonomske koristi, a ženama omogućile potpuni pristup tržištu rada. Ukupna stopa zaposlenosti žena prije krize bila je visoka, ali je gotovo polovica žena radila u nepunom radnom vremenu (zbog kratkog radnog vremena škola i ustanova za skrb o djeci), što je uzrokovalo znatnu neprilagođenu razliku u plaći između spolova.

                  (20)

                  Djelotvornost mjera poduzetih zbog pandemije bolesti COVID-19, kojima se jako pogođenim poduzećima olakšava poslovanje, čuva poslovno okružje i izbjegava nesolventnost, ovisi o tome da ih javna tijela i posrednici provedu brzo i bez nepotrebnih birokratskih prepreka. Novoosnovanim i rastućim poduzećima možda će biti potrebna posebna potpora, npr. na način da javne institucije kupuju udjele u vlasničkom kapitalu, a fondovima poduzetničkog kapitala poticaj da više ulažu u takva poduzeća. Time bi se ojačalo poduzeća koja su ključna za oporavak, ali i izbjegla rasprodaja strateški važnih europskih poduzeća. Osim financijske potpore, jako pogođenim poduzećima, posebno manjima, potrebno je poticajno poslovno okružje. Administrativno i zakonodavno opterećenje podrazumijeva troškove koje je poduzećima sada teže podmirivati nego ikad prije. Mjere za smanjenje nepotrebnih opterećenja i pružanje učinkovitih digitalnih javnih usluga djelotvoran su način da se poslovnom sektoru pruži neposredna i opipljiva pomoć bez opterećivanja poreznih obveznika. Okvir za nesolventnost trebao bi biti usmjeren ne samo na prevenciju već i na brzo restrukturiranje kako bi se poduzećima omogućila druga prilika. Mreže za rješavanje sporova, kao što je SOLVIT, pomažu poduzećima u vrijeme poremećaja na unutarnjem tržištu i potrebna su im odgovarajuća sredstva.

                  (21)

                  Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Ta će ulaganja biti najdjelotvornija ako budu usmjerena na inovacije, digitalizaciju i zelenu tranziciju kako bi se povećala produktivnost i osigurala održiva konkurentnost. Intenzitet istraživanja i razvoja u Austriji jedan je od najvećih u Uniji, ali u pogledu rezultata inovacija ta zemlja zaostaje za predvodnicima u području inovacija. S obzirom na to da su u ovom trenutku proračuni za istraživanje brojnih poslovnih subjekata pod pritiskom, još je važnije napore koje Austrija ulaže u istraživanja i razvoj pretočiti u izvrsnu znanost i najnaprednije inovacije, zadržati javna ulaganja u temeljna i primijenjena istraživanja te osigurati financiranje inovativnih rastućih poduzeća vlasničkim kapitalom. Digitalizacija je i dalje od ključne važnosti za otvaranje gospodarstva i pripremu za „novo normalno stanje” nakon prestanka mjera ograničenja kretanja zbog pandemije bolesti COVID-19. Slabo širenje digitalnih tehnologija i poslovnih modela među manjim poduzećima prepreka je rastu proizvodnje. Iako su digitalne vještine Austrijanaca općenito iznad prosjeka EU-a, nedovoljan broj osoba stječe diplomu u području računarstva da bi se popunila sva raspoloživa radna mjesta. Zbog povećanja, primjerice, obujma e-trgovine, rada od kuće i usluga e-uprave bit će potrebna veća ulaganja u infrastrukturu (uključujući 5G i širokopojasni pristup internetu u ruralnim područjima), opremu i vještine.

                  (22)

                  Za prelazak Austrije na klimatski neutralno gospodarstvo bit će potrebna znatna privatna i javna ulaganja tijekom duljeg razdoblja. U nacionalnom energetskom i klimatskom planu Austrije utvrđeni su veliki izazovi u ostvarivanju nacionalnog cilja za 2030. u pogledu emisija stakleničkih plinova koje nisu obuhvaćene sustavom Unije za trgovanje emisijama. Poboljšanje produktivnosti resursa ključan je pokretač budućeg rasta, uz istodobno smanjenje utjecaja na okoliš. Smanjenje emisija povezanih s prometom ključno je za ispunjavanje standarda kvalitete zraka i klimatskih ciljeva. Davanje prednosti ulaganjima kojima se podupire zelena tranzicija i novim ulaganjima u tom području doprinijet će se otvaranju novih zelenih radnih mjesta i pokretanju gospodarstva pri izlasku iz kriznog načina upravljanja zbog pandemije bolesti COVID-19. Ulaganjima u ekološke inovacije u Austriji bi se potaknuo rast produktivnosti i istodobno smanjio ekološki otisak. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Austriji pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Austriju za 2020. To bi Austriji omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

                  (23)

                  Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

                  (24)

                  Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Austrija će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

                  (25)

                  Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnih gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Austrija bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro.

                  (26)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Austrije i objavila je u izvješću za Austriju za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Austriji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Austriji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (27)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

            PREPORUČUJE da Austrija u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Poboljšati otpornost zdravstvenog sustava jačanjem javnog zdravlja i primarne skrbi.

                  2.

                  Osigurati jednake mogućnosti u obrazovanju i povećan opseg digitalnog učenja.

                  3.

                  Osigurati djelotvornu provedbu mjera usmjerenih na likvidnost i mjera potpore, posebno za mala i srednja poduzeća, te smanjiti administrativno i regulatorno opterećenje. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, konkretno u temeljna i primijenjena istraživanja te inovacije, održivi promet, čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije.

                  4.

                  Pobrinuti se da porezne kombinacije budu učinkovitije i da se njima više potiče uključiv i održiv rast.

         Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

               Za Vijeće

               Predsjednica

            J. KLOECKNER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

         (3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 117.

         (4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

         (5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

         (6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

         (7)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 20 srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Poljske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Poljske za 2020. 2020/C 282/21

text:
               26.8.2020

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 282/135

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 20 srpnja 2020.
      o Nacionalnom programu reformi Poljske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Poljske za 2020.
      (2020/C 282/21)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Poljska nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

                  (2)

                  Izvješće za Poljsku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Poljske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Poljske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

                  (3)

                  Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

                  (4)

                  Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

                  (5)

                  Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

                  (6)

                  Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

                  (7)

                  Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna kriza pokazala je da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

                  (8)

                  Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i racionalizirani postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Poljska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

                  (9)

                  Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u regijama. To uključuje rizik od povećanja teritorijalnih nejednakosti unutar Poljske. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

                  (10)

                  Poljska je 29. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 30. travnja 2020. svoj Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (11)

                  Poljska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (12)

                  Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Poljskoj da se pobrine da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (7) u 2019. ne premaši 4,2 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % bruto domaćeg proizvoda (BDP). U ukupnoj ocjeni Komisije potvrđeno je značajno odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2019. te u 2018. i 2019. kad se zajedno uzmu u obzir. Međutim, budući da je aktivirana opća klauzula o odstupanju, poduzimanje daljnjih koraka za Poljsku u okviru postupka zbog značajnog odstupanja nije opravdano.

                  (13)

                  Vlada u svojem Programu konvergencije za 2020. planira da će se ukupni saldo s deficita od 0,7 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 8,4 % BDP-a u 2020. Nakon smanjenja na 46,0 % BDP-a u 2019. očekuje se da će udio duga opće države u BDP-u porasti na 55,2 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

                  (14)

                  Poljska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu konvergencije za 2020. vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 3,2 % BDP-a, a one uključuju naknade za samozaposlene osobe i za osobe zaposlene na temelju nestandardnih ugovora o radu, izuzimanje poduzeća od plaćanja socijalnih doprinosa (koje će platiti država) i subvencije za plaće za određena poduzeća. Osim toga, Poljska je najavila mjere kao što su kreditna jamstva poduzećima koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzećâ bez izravnog proračunskog učinka. Fiskalni učinak proračunskih mjera predviđenih u Programu konvergencije razlikuje se ponajprije zbog tretmana kredita poduzećima. U skladu s najavama nadležnih tijela, proljetna prognoza Komisije iz 2020. temelji se na pretpostavci da će se krediti u iznosu od oko 2,75 postotnih bodova BDP-a pretvoriti u subvencije i stoga bilježiti kao rashodi u 2020. Općenito gledajući, mjere koje je Poljska poduzela u skladu su sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

                  (15)

                  Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Poljskoj saldo opće države iznositi -9,5 % BDP-a u 2020. te -3,8 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. i 2021. ostati ispod 60 %.

                  (16)

                  Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Poljska u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

                  (17)

                  Pandemija bolesti COVID-19 gurnula je Poljsku u novu društvenu i gospodarsku situaciju. U 2020. se predviđa recesija, prvi put u gotovo tri desetljeća. Prema podacima koje je dostavila vlada, utjecaj pandemije na zdravlje stanovništva bio je relativno slab, među ostalim zbog ranog donošenja dosad nezabilježenih mjera poput stroge karantene i ograničenja socijalnih kontakata. Dosad su najnegativnije posljedice uočene u uslužnom sektoru (uključujući promet, maloprodaju, veleprodaju i slobodne aktivnosti) i proizvodnji zbog zastojâ u lancima opskrbe. Kako bi ublažila učinak uvedenih mjera na gospodarstvo, vlada je pokrenula niz mjera u vrijednosti od oko 9 % poljskog BDP-a (mjere kojima se povećava deficit kombinirane s mjerama za likvidnost), uključujući financijska sredstva iz Unije. Potpora tome su i mjere Poljske narodne banke za osiguravanje likvidnosti. Potpora vlade usmjerena je na stabilizaciju gospodarstva u kratkom roku putem pružanja potpore dohotku zaposlenika, osiguravanja financiranja za poduzeća kojima su pali prihodi, jačanja otpornosti zdravstvenog sektora i njegove sposobnosti reagiranja te jačanja financijskog sustava. Uključuje i program ulaganja za potporu gospodarskom oporavku u srednjoročnom razdoblju. Javnost u velikoj mjeri zahtijeva politički odgovor, među ostalim u obliku izuzeća od plaćanja doprinosa za socijalno osiguranje, naknada za zaposlenike u poduzećima koja su prekinula poslovanje i pristupa kreditima za mikropoduzeća. Očekuje se da će pandemija bolesti COVID-19 doprinijeti padu BDP-a za 4,3 % u 2020., nakon čega će u 2021. uslijediti oporavak od 4,1 %.

                  (18)

                  Zbog pandemije bolesti COVID-19 bilo je potrebno uvesti dosad nezabilježene mjere u zdravstvenom sustavu. Nastali su znatni izdaci zbog kupnje zdravstvene opreme i zaliha, povećanih bolničkih i laboratorijskih kapaciteta te povećanog broja osoblja. Dodjela dodatnih sredstava potrebna je i kako bi se nadoknadile druge zdravstvene usluge i ulaganja koja su odgođena ili preusmjerena. Prije izbijanja bolesti COVID-19 javni rashodi u zdravstvenom sustavu iznosili su 4,8 % BDP-a, što je niže od prosjeka Unije od 7 % BDP-a u 2018. Uz raspodjelu sredstava koja nije optimalna, to otežava funkcioniranje zdravstvenog sustava i dostupnost njegovih usluga. U 2018. ukupno 4,2 % poljskog stanovništva prijavilo je nezadovoljene potrebe za liječničkim pregledom, što je znatno više od 2 % na razini Unije. Broj djelatnih liječnika i medicinskih sestara u odnosu na broj stanovnika i dalje je među najnižima u Uniji, a raspodjela zdravstvenih djelatnika neujednačena je diljem zemlje. Javno zdravstvo, e-zdravstvo i primarna zaštita, koji su ključni za poboljšanje prevencije bolesti i dostupnosti usluga te postizanje otpornosti sustava na buduće izazove, i dalje su nedovoljno razvijeni. Pandemija je utjecala na ustanove za dugotrajnu skrb u kojima mnogi korisnici pripadaju visokorizičnoj skupini stanovništva.

                  (19)

                  Pandemija bolesti COVID-19 imat će znatan učinak na tržište rada te će preokrenuti trend pada nezaposlenosti posljednjih godina. Predviđa se povratak stope nezaposlenosti s 3,3 % u 2019. na oko 7,5 % u 2020. te blagi oporavak na 5,3 % u 2021. Postoji rizik da se taj kratkoročni učinak u srednjem roku pretvori više u strukturni, posebno za osjetljive skupine. Privremeni program rada u skraćenom radnom vremenu mogao bi biti djelotvoran instrument za očuvanje radnih mjesta, uz dostatne poticaje poduzećima kako bi ga prihvatile. Istodobno, unatoč povoljnim kretanjima prije krize uzrokovane bolešću COVID-19, određene skupine, a posebno žene, niskokvalificirane osobe, starije osobe te osobe s invaliditetom i njihovi njegovatelji, i dalje slabo sudjeluju na tržištu rada. Migracije iz zemalja koje nisu članice Unije doprinijele su smanjenju nedostatka radne snage, no kontinuirani priljev radnika migranata moglo bi biti teško ostvariti zbog ograničenja pri graničnim kontrolama. Stoga jačanje fleksibilnih radnih uvjeta, uključujući rad na daljinu i fleksibilno radno vrijeme, posebno za osobe u stalnom radnom odnosu, može pomoći u odgovoru na krizu, ali i doprinijeti potpori skupinama s nižim stopama aktivnosti da pronađu trajno zaposlenje. Time bi se također poboljšala otpornost tržišta rada tijekom budućih recesija.

                  (20)

                  Kako bi se ublažili društveni učinci pandemije bolesti COVID-19, održala socijalna kohezija i pružila potpora gospodarskom oporavku potrebno je uvesti značajne sigurnosne mreže. Poljska je posljednjih godina pokrenula opsežan program socijalnih transfera u vrijednosti od gotovo 2,5 % BDP-a godišnje, uključujući univerzalni doplatak za djecu i dodatnu jednokratnu naknadu koja se svake godine treba isplaćivati umirovljenicima. Te mjere mogle bi se poboljšati boljim usmjeravanjem socijalne zaštite. S druge strane, osobe s najnižim dohotkom slabo su pokrivene socijalnim naknadama. U anketi o proračunu kućanstava iz 2019. najveći porast krajnjeg siromaštva zabilježen je kod osoba ili obitelji koje žive od naknada (koje nisu mirovine i invalidske mirovine), što upućuje na slabosti u sustavu socijalne sigurnosti. Nadalje, ne omogućuju sve vrste ugovora o radu pristup socijalnoj zaštiti, kao što su odgovarajuće naknade za nezaposlenost, rodiljne naknade te naknade za bolovanje i invalidnost. Zbog toga su neki radnici pogođeni izvanrednim mjerama u osjetljivijem položaju i izloženi riziku od siromaštva. Osim toga, razina minimalnog dohotka niža je od prosjeka Unije.

                  (21)

                  Zbog iznenadne obustave nastave na svim razinama obrazovanja obrazovni sustav morao se suočiti s izazovima omogućavanja učenja na daljinu. Kako bi se spriječilo povećanje nejednakosti, ključno je osigurati da svi učenici, posebno oni u nepovoljnom položaju, imaju pristup učenju na daljinu. Međutim, u 2018. kućanstva gotovo 330 000 učenika nisu bila opremljena računalom s pristupom internetu. Znatan udio nastavnika nema vještine potrebne za digitalno poučavanje. Istodobno, digitalno učenje i školovanje od kuće uzrokuju teškoće mnogim roditeljima. Kako bi se riješili neki od tih problema i osigurala kvaliteta nastave potrebno je nastaviti provoditi mjere opremanja škola i nastavnika digitalnom infrastrukturom i nastavnim materijalima potrebnima za nastavu putem interneta. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 na vidjelo je iznijela opći strukturni izazov u pogledu stjecanja digitalnih vještina jer gotovo polovica odraslog stanovništva nema ni osnovne digitalne vještine, a ukupan udio odraslih u učenju znatno je niži od prosjeka Unije. Nedavne reforme strukovnog obrazovanja nisu potaknule dovoljan broj poslodavaca na sudjelovanje u njemu, a osposobljavanje na radnom mjestu i dalje je nedovoljno iskorišteno. Vidljiv je manjak nastavnika, što upućuje na potrebu za povećanjem privlačnosti nastavničkog zanimanja.

                  (22)

                  Izbijanje bolesti COVID-19 znatno je utjecalo na radne uvjete u poduzećima, posebno malim i srednjim poduzećima (MSP-ovi) i mikropoduzećima. Organiziranje rada na daljinu predstavlja izazov, a tek svako deseto poljsko poduzeće dovoljno je digitalizirano za brzu prilagodbu novim uvjetima. Jedna od glavnih prepreka digitalizaciji MSP-ova jest niska razina digitalne pismenosti vlasnika, voditelja poslovanja i zaposlenika. Ključno je da se javna uprava služi digitalnim tehnologijama kako bi se osiguralo pružanje administrativnih usluga i usmjerile mjere potrebne za praćenje krize i upravljanje njome. Osim toga, učinkovite digitalne javne usluge dovode do smanjenja nepotrebnog regulatornog i administrativnog opterećenja, što bi moglo biti ključno u fazi oporavka.

                  (23)

                  Kako bi se ublažile posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19, poljska vlada ponudila je ugroženim poduzećima, prije svega MSP-ovima i mikropoduzećima, znatnu potporu za likvidnost u obliku jamstava, kredita i uvjetovanih bespovratnih sredstava. Vladine mjere podupire Poljska narodna banka, među ostalim programom kupnje državnih obveznica na sekundarnom tržištu i znatnim smanjenjem kamatnih stopa. Da bi se poslovnom sektoru pomoglo u obavljanju djelatnosti i olakšao njegov oporavak ključni su djelotvorna i brza provedba tih mjera te njihov djelotvoran prijenos od strane posrednika. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora i pratiti stabilnost financijskog sustava. Mogućnost odgode plaćanja poreza i socijalnih doprinosa te ubrzavanje ugovornih plaćanja od strane javnih tijela također pomaže u poboljšanju novčanog toka pogođenih poduzeća.

                  (24)

                  Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Poljsko gospodarstvo temelji se na industrijama s velikim emisijama ugljika, zbog čega je kvaliteta zraka u toj zemlji među najnižima u Uniji i uzrok je velike zabrinutosti za okoliš i zdravlje. Stoga je ključno pravodobno isplanirati i donijeti ambiciozne mjere usmjerene na prelazak na čistu energiju u skladu s europskim zelenim planom te nacionalnim energetskim i klimatskim planom. Iako je razina uvođenja svjetlovodne mreže u Poljskoj iznad prosjeka Unije te je posljednjih godina ostvaren značajan napredak u uvođenju ultrabrzog i mobilnog širokopojasnog interneta, Poljska je još daleko od ostvarenja ciljeva u pogledu povezivosti na koje se obvezala. Oporavak bi se mogao dodatno poduprijeti znatnim ulaganjima u održivu prometnu infrastrukturu radi bolje povezanosti perifernih područja sa središtima gospodarske aktivnosti. Kako bi osigurala dugoročno održiv gospodarski rast i konkurentnost Poljska će se sve više oslanjati na znanost i inovacije. Ukupna potrošnja u vezi s istraživanjima i razvojem u odnosu na BDP i dalje je ispod prosjeka Unije te je, unatoč vidljivom napretku u mnogim sastavnicama kombinacije politika inovacijskog ekosustava te zemlje, suradnja između znanosti i poslovnog sektora i dalje glavna prepreka jačanju inovacija u Poljskoj. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Poljskoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito na područjima iz Priloga D izvješću za Poljsku za 2020. To bi Poljskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

                  (25)

                  Stabilno i predvidljivo poslovno okružje i povoljna ulagačka klima imaju važnu ulogu u gospodarskom oporavku nakon pandemije. Neovisnost, učinkovitost i kvaliteta pravosudnog sustava u tom su pogledu ključne sastavnice. Pravna sigurnost, uključujući pristup neovisnim sudovima, i povjerenje u kvalitetu i predvidljivost regulatornih politika i institucija također su ključni čimbenici za funkcioniranje unutarnjeg tržišta i očuvanje položaja Poljske u europskim lancima opskrbe nakon pandemije. Uz dugotrajnu zabrinutost koju Komisija iskazuje u vezi s vladavinom prava u Poljskoj, pri čemu je niz prijepora već obuhvaćen presudama Suda Europske unije, nedavni događaji izazivaju daljnju zabrinutost u vezi s funkcioniranjem poljskog pravnog poretka i pravnog poretka Unije.

                  (26)

                  Zdravo i stabilno regulatorno okružje temelj je za održavanje gospodarskog rasta i privatnih ulaganja. Nedostatak odgovarajućih javnih savjetovanja i savjetovanja sa socijalnim partnerima ima štetan učinak na stabilnost i pouzdanost poslovnog okružja, ali i na kvalitetu zakonodavstva. Javna savjetovanja postala su obvezna za nacrte zakona koje predlaže Vijeće ministara, ali se ne provode ili nisu obvezna za prijedloge koji se podnose na druge načine, kao što su prijedlozi zastupnika u parlamentu. Ta nedosljednost dodatno utječe na kvalitetu zakonodavstva. Osim toga, pogoršala se kvaliteta socijalnog dijaloga, posebno zbog toga što u procesu oblikovanja politika nema savjetovanja ili je ono vrlo kratko. Kad bi se osiguralo dovoljno vremena za savjetovanja, u većoj mjeri prihvaćalo mišljenja dionika o zakonima i političkim dokumentima te na najmanju mjeru smanjio broj zakona izuzetih od obveze provođenja savjetovanja, povećalo bi se sudjelovanje socijalnih partnera i doprinijelo poboljšanju kvalitete izrade zakonodavstva. Institucionalni okvir za trostrani socijalni dijalog jest Vijeće za socijalni dijalog. Međutim, zakonske odredbe donesene u travnju 2020. oslabile su autonomiju socijalnih partnera u Vijeću za socijalni dijalog te postoji opasnost od daljnjeg pogoršanja djelotvornosti socijalnog dijaloga u toj zemlji.

                  (27)

                  Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

                  (28)

                  Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Poljska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

                  (29)

                  Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Poljske i objavila je u Izvješću za Poljsku za 2020. Ocijenila je i Program konvergencije za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Poljskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Poljskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (30)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje (8) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

            PREPORUČUJE da Poljska u 2020. i 2021. poduzme djelovanje kojemu je cilj:

                  1.

                  Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Poboljšati otpornost, dostupnost i djelotvornost zdravstvenog sustava, među ostalim osiguravanjem dostatnih sredstava i ubrzanjem uvođenja usluga e-zdravstva.

                  2.

                  Ublažiti učinak krize na zaposlenost, posebno jačanjem fleksibilnih uvjeta rada i rada u skraćenom radnom vremenu. Bolje usmjeriti socijalne naknade i osigurati njihovu dostupnost svima kojima je potrebna. Poboljšati digitalne vještine. Dodatno promicati digitalnu transformaciju poduzeća i javne uprave.

                  3.

                  Nastaviti ulagati napore u osiguravanje pristupa financiranju i likvidnosti za poduzeća. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, prije svega u digitalnu infrastrukturu, čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije te održivi promet kako bi se doprinijelo postupnoj dekarbonizaciji gospodarstva, među ostalim u rudarskim područjima.

                  4.

                  Poboljšati ulagačku klimu, prije svega zaštitom neovisnosti pravosuđa. Osigurati djelotvorna javna savjetovanja i uključenost socijalnih partnera u procesu oblikovanja politika.

         Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

               Za Vijeće

               Predsjednica

            J. KLOECKNER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

         (3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 123.

         (4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

         (5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

         (6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

         (7)  Neto primarni državni rashodi uključuju ukupne državne rashode bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti pokriveni prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade u slučaju nezaposlenosti. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

         (8)  Na temelju članka 9. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.