               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.5.2016.
            COM(2016) 343 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2016.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2016.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2016.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2016.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta
                  4
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2016. Prioritete godišnjeg pregleda rasta odobrilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  5
               , u kojem Rumunjsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Rumunjsku za 2016.
                  6
                objavljeno je 26. veljače 2016. Njime je ocijenjen napredak Rumunjske u odnosu na preporuke za Rumunjsku koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak te zemlje u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 8. ožujka 2016. predstavila rezultate detaljnog preispitivanja.
                  7
                U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Rumunjskoj ne postoje makroekonomske neravnoteže.

               (3)Rumunjska je 28. travnja 2016. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2016. i svoj program konvergencije za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)Pri planiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako je potrebna potpora pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i povezanih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje
                  8
               .

               (5)Treći program financijske pomoći platne bilance (2013. – 2015.) završio je u rujnu 2015. bez dovršenih revizija. Treća službena misija revizije (16. – 30. lipnja 2015.) s ciljem ocjenjivanja provedbe uvjeta programa nije dovršena. Iako je u određenim područjima postignut ograničen napredak, postignuća u okviru tekućeg i prethodnog programa ugrožena su u glavnim područjima politike. Nadzor nakon provedbe programa započeo je 1. listopada 2015. i provodit će se dok se ne isplati barem 70 % kredita odobrenog u okviru prvog programa potpore platne bilance, odnosno barem do proljeća 2018.

               (6)Na Rumunjsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem programu konvergencije za 2016. planira odstupanje od ukupnog salda sa -0,7 % BDP-a u 2015. na -2,9 % BDP-a u 2016. i 2017. Očekuje se da će se pogoršati i strukturni saldo. Programom se planira odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja, a to je strukturni deficit od 1 % BDP-a, koji je bio ostvaren u 2014. i 2015., i tijekom programskog razdoblja ne planira se povratak na njega. Prema programu konvergencije očekuje se da će se udio državnog duga u BDP-u zadržati ispod 40 % tijekom trajanja programa. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze uvjerljiv je za 2016. i blago povoljan za 2017. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2016. postoji rizik od znatnog odstupanja u 2016. i, ne bude li promjene u politikama, u 2017. Osim toga, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2016. predviđa se deficit opće države od 3,4 % BDP-a za 2017., što je iznad referentne vrijednosti od 3 % BDP-a iz Ugovora. Vijeće na temelju ocjene programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2016. smatra da postoji rizik od toga da Rumunjska neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će za osiguravanje njihova ispunjavanja u 2016. i 2017. biti potrebne dodatne mjere.

               (7)Fiskalni okvir u Rumunjskoj ima dobre odredbe, ali se u praksi ne primjenjuje učinkovito. Nijedna nedavna fiskalna mjera za povećanje deficita nije pokrenuta niti donesena kao dio uobičajenog proračunskog postupka. U 2015. prekršen je zahtjev za uključivanje procjene učinka novih zakonodavnih inicijativa kojima bi se povećala javna potrošnja ili smanjili javni prihodi i koju je provjerilo Ministarstvo financija, za poštovanje gornjih granica rashoda te za predlaganje kompenzacijskih mjera za smanjenje prihoda. Konkretno, fiskalno vijeće na raspolaganju ima premalo vremena da bi reagiralo na prijedloge proračuna, a njegova se mišljenja i preporuke nedostatno uzimaju u obzir. Cilj zakona o proračunu iz 2016. doseći je fiskalni deficit od 2,95 % BDP-a, što bi dovelo do znatnog odstupanja od srednjoročnog cilja. Time dolazi do odstupanja od nacionalnog fiskalnog okvira.

               (8)Provodi se niz mjera za poboljšanje ubiranja poreza i porezne discipline. To uključuje obvezne registarske blagajne, stroža pravila o plaćanju gotovinom, nov postupak prijave PDV-a, češće revizije u poreznoj upravi (ANAF) i njezinu tekuću reorganizaciju. Međutim, preostaje izazov visoke razine utaje poreza i niska razina porezne discipline. Neprijavljeni rad i prijavljivanje umanjenih primanja i dalje opterećuju porezne prihode i narušavaju gospodarstvo. Učinkovitost mjera, uključujući mjere inspektorata rada za suzbijanje neprijavljenog rada, i dalje je ograničena.

               (9)Još od 2013. čeka se da parlament donese zakon o izjednačavanju dobi za umirovljenje muškaraca i žena. Njegovim donošenjem znatno bi se povećalo sudjelovanje starijih žena na tržištu rada, smanjila bi se razlika u mirovinama između muškaraca i žena te bi se ublažio rizik od siromaštva u starijoj dobi.

               (10)Uvjeti na tržištu rada poboljšali su se u 2015. Nezaposlenost je niska, a stopa zapošljavanja raste. Dugotrajna nezaposlenost ispod je prosjeka EU-a. Međutim, i dalje postoje znatni izazovi, posebno u odnosu na visoku stopu mladih koji ne rade ili nisu u postupku obrazovanja ili izobrazbe, a pokušaji njihova učinkovitog aktiviranja tek su ograničeni.

               (11)Nacionalna agencija za zapošljavanje zaostaje u pružanju individualiziranih usluga tražiteljima zaposlenja i ima ograničene usluge za poslodavce usprkos obvezi upućivanja slobodnih radnih mjesta toj agenciji. Odobren je postupak pružanja potpore prilagođene raznim kategorijama nezaposlenih, ali se još ne provodi. Suradnja službi za zapošljavanje i socijalnih službi vrlo je ograničena, što još više otežava aktivaciju korisnika socijalne pomoći.

               (12)Minimalna plaća, koja je među najnižima u EU-u, znatno se povećala od 2013., a nedostatak objektivnih kriterija za određivanje minimalne plaće stvara nesigurnost. Osnovana je trostrana radna skupina za rad na reformi određivanja minimalne plaće, no još ne postoje jasne smjernice ili kriteriji kojima bi se uzeo u obzir njezin utjecaj na otvaranje novih radnih mjesta, socijalne uvjete i konkurentnost. Općenito, socijalni dijalog i dalje je slab.

               (13)Rumunjska je među zemljama s najvećim rizikom od siromaštva i socijalne isključenosti u EU-u. Sudjelovanje osoba koje primaju socijalnu pomoć na tržištu rada vrlo je ograničeno, prije svega u ruralnim područjima. Pokazatelj socijalne referentnosti, na kojem se temelje iznosi socijalnih naknada, ne ažurira se redovito u skladu s gospodarskim kontekstom, što se s vremenom može odraziti na primjerenost naknada. Zakon o minimalnom dohotku za uključivanje, kojim bi se trebali poboljšati usmjerenost i primjerenost naknada te sudjelovanje na tržištu rada primatelja minimalnog dohotka za uključivanje, poslan je u parlament na donošenje. Međutim, cilj nekoliko mjera u okviru vladina „paketa za suzbijanje siromaštva” riješiti je to pitanje uporabom sveobuhvatnog pristupa (obrazovanje, zdravlje, stanovanje, socijalna zaštita, prijevoz).

               (14)Rumunjska je i dalje suočena s izazovima u pogledu obrazovanja. Nekoliko strategija obuhvaća cjeloživotno učenje, strukovno obrazovanje i osposobljavanje, visoko obrazovanje te rano napuštanje školovanja. Međutim, stopa ranog napuštanja školovanja i dalje je znatno iznad prosjeka EU-a, djelomično zbog velikih zastoja u provedbi strategije odobrene 2015. Prevencija i programi nadoknade zaostataka ograničeni su. Ranjive skupine poput Roma i djece iz siromašnih obitelji i dalje se suočavaju s preprekama u pristupu kvalitetnom obrazovanju i njegovu završavanju, prije svega u ruralnim područjima. Rumunjska je u području ranog predškolskog obrazovanja i skrbi poduzela mjere za podupiranje upisivanja učenika u nepovoljnom položaju u dječje vrtiće (u dobi od 4 do 6 godina). Pružanje usluga ranog predškolskog odgoja za djecu u dobi od 0 do 3 godine i dalje je ograničeno. Nedavno donesenim zakonima o proširenju propisa o roditeljskom dopustu i nedovoljnim poticajima za rad moglo bi se još više ograničiti sudjelovanje žena na tržištu rada. Sudjelovanje u višem srednje strukovnom obrazovanju i osposobljavanju iznad je prosjeka EU-a, ali stope napuštanja školovanja i dalje su visoke. Stopa stjecanja visokog obrazovanja raste, ali su njegova kvaliteta i važnost za tržište rada i dalje ograničeni. Sudjelovanje u obrazovanju odraslih vrlo je nisko.

               (15)Rezultati u zdravstvu u Rumunjskoj loši su. Očekivani životni vijek pri rođenju znatno je ispod prosjeka EU-a i za muškarce i za žene. Glavni razlozi za zabrinutost i dalje su dostupnost zdravstvene skrbi i prekomjerno oslanjanje na bolničku skrb. Zbog učestalosti neformalnih plaćanja smanjuje se dostupnost zdravstvene skrbi osobama s niskim primanjima. Rumunjska je donijela mjere poboljšanja dostupnosti zdravstvene skrbi za umirovljenike s niskim primanjima te osobe u udaljenim i izoliranim područjima. Razvija se mreža socijalnih posrednika i posrednika u području zdravstva te je predložen nacrt zakona o javnim uslugama. Deinstitucionalizacija osoba s invaliditetom i dalje je izazov.

               (16)Rumunjska je poduzela mjere za rješavanje slabog financiranja sustava zdravstvene skrbi i svojeg neučinkovitog iskorištavanja javnih sredstava. Te su reforme obuhvatile rješavanje zaostalih dugovanja u zdravstvenom sektoru, povećanje održivosti farmaceutskih troškova, provedbu rješenja e-zdravlja, poboljšanje financiranja zdravstvenog sustava, izradu strategije preusmjeravanja sredstava s bolničke skrbi na preventivnu i primarnu skrb te postupke centralizirane javne nabave. Međutim, zbog nedostatka administrativnoga kapaciteta zaostaje se u provedbi nacionalne strategije zdravstvene skrbi za razdoblje 2014. – 2020. Konkretno, učinkovitost zdravstvenog sustava narušena je zbog kašnjenja u pojednostavnjenju bolničkog sektora i prelasku s bolničke na ekonomičniju izvanbolničku zdravstvenu skrb.

               (17)Glavne su nejednakosti u razvoju u Rumunjskoj između urbanih i ruralnih područja. Rezultati zapošljavanja, zdravstvene skrbi, obrazovanja te socijalni rezultati niži su u ruralnim područjima, gdje stanovništvo ima uvelike smanjen pristup obrazovanju, medicinskim uslugama, osnovnim komunalnim uslugama i javnim uslugama zbog niskog i fragmentiranoga kapaciteta lokalne uprave. Isto tako, društveno-gospodarski razvoj ruralnih područja ugrožen je nedovoljno razvijenom prometnom infrastrukturom, ograničenim javnim i privatnim prijevozom te visokim troškovima prijevoza i ograničenim pristupom širokopojasnoj infrastrukturi. Niska dodana vrijednost u poljoprivredi i nedostatak gospodarske diversifikacije u ruralnim područjima ometaju razvoj održivog ruralnoga gospodarstva. Velik udio ruralne radne snage radi u samoopskrbnoj ili djelomično samoopskrbnoj poljoprivredi, što je povezano s prikrivenom nezaposlenošću, neplaćenim obiteljskim radom, niskom produktivnošću i siromaštvom. Paketom za suzbijanje siromaštva, koji će se uglavnom financirati iz fondova EU-a, predviđa se sveobuhvatan pristup borbi protiv siromaštva, među ostalim u ruralnim područjima. Postoje planovi za uspostavljanje integriranih timova koji djeluju unutar zajednica i pružaju razne sveobuhvatne usluge zajednicama u nepovoljnom položaju, ali se još ne provode.

               (18)Strateški okvir za reformu javne uprave na snazi je od 2014., ali je njegova provedba u 2015. bila spora. U 2016. donesene su određene ključne inicijative za povećanje transparentnosti i učinkovitosti funkcioniranja javne uprave. Međutim, kašnjenje u donošenju općeg i transparentnog pristupa upravljanju ljudskim resursima, a posebno u području zapošljavanja/imenovanja, ocjenjivanja, plaća i napretka u karijeri za sve kategorije zaposlenika i osposobljavanja ostavlja prostor za proizvoljan pristup ključnim postupcima i odlukama. Sve to, u kombinaciji s nestabilnim organizacijskim strukturama, negativno utječe na neovisnost državne službe i profesionalnost te stoga i na njezinu učinkovitost i djelotvornost. Složeni administrativni postupci, neučinkovit sustav javne nabave i raširena korupcija ometaju pružanje usluga (uključujući usluge e-uprave) u javnom i poslovnom sektoru. Nedostatna je uporaba strateškog planiranja, programske izrade proračuna, praksi savjetovanja i donošenja politika utemeljenih na dokazima. Ti izazovi ometaju provedbu važnih politika u mnogim područjima, uključujući učinkovito iskorištavanje dostupnih fondova EU-a i ostale financijske pomoći.

               (19)Poduzeća u državnom vlasništvu koja dominiraju glavnim gospodarskim sektorima ostvaruju slabe rezultate. Ta poduzeća prije svega prevladavaju u glavnim granama privrede usmjerenima na infrastrukturu, pa tako u energetskom sektoru čine 44 % prometa i 77 % zaposlenosti, a u prometnom sektoru 24 % prometa i 28 % zaposlenosti. Izvanredna uredba vlade br. 109/2011 o korporativnom upravljanju poduzećima u državnom vlasništvu pretvorena je 10. svibnja 2016. u zakon, čijim je izmjenama sada bolje usklađena s međunarodnim dobrim praksama. Rumunjska je ponovno počela zapošljavati profesionalne upravitelje koji će zamijeniti privremenu upravu u nekoliko poduzeća u državnom vlasništvu, ali je napredak u tom pogledu sporiji nego što je bilo najavljeno. Brže donošenje godišnjih proračuna te odobravanje i objava revidiranih godišnjih financijskih izvještaja koristili bi transparentnosti i odgovornosti u poduzećima u državnom vlasništvu. U pripremi je novi zakon o privatizaciji. Međutim, mogao bi sadržavati odredbe koje su u sukobu s propisima o korporativnom upravljanju. Posebno su zabrinjavajuća vjerojatna preklapanja u pogledu nadležnosti posebnog upravitelja privatizacije i uprave poduzeća.

               (20)Usprkos naporima da pravosudne institucije riješe visoku razinu korupcije, ona je i dalje prisutna u mnogim gospodarskim sektorima te uključuje imenovane i izabrane dužnosnike na svim razinama vlasti te državne službenike i zaposlenike javnih ustanova. Provode se velike reforme pravosuđa, ali i dalje zabrinjavaju veliko radno opterećenje sudova, predvidivost i pravilna provedba sudskih odluka te vanjski pritisak na sudstvo. Rumunjska u okviru mehanizma suradnje i provjere dobiva preporuke u područjima reforme pravosuđa i borbe protiv korupcije. Ta područja stoga nisu obuhvaćena preporukama za Rumunjsku.

               (21)Popravlja se stabilnost financijskog sektora. Međutim, taj je sektor i dalje osjetljiv na domaće pravne inicijative. Nedavno donesen zakon o otpustu duga uz retroaktivnu primjenu na postojeće stanje kredita mogao bi biti izazov za nekoliko kreditnih institucija i dovesti do slabije kreditne aktivnosti. Tim bi se zakonom mogli povećati rizici za stabilnost financijskog sektora s posljedicama za cijelo gospodarstvo. Negativne posljedice na banke mogli bi imati i prijedlog konverzije kredita u stranoj valuti u domaću valutu te neke odluke suda u pogledu nepoštenih ugovornih uvjeta u ugovorima o kreditu.

               (22)Nedostatnost ili loša kvaliteta infrastrukture jedan je od najvećih problema u poslovanju u Rumunjskoj te sprečava razvoj trgovine i gospodarstva. Usprkos nedavnim manjim poboljšanjima Rumunjska je i dalje na zadnjem mjestu u usporedbi sa zemljama iz regije u pogledu percepcije kvalitete prometne i komunikacijske infrastrukture. Mreža cesta i autocesta mala je u odnosu na ostale zemlje u regiji i veličinu zemlje. Donošenje glavnog prometnog plana i povezane reforme željeznice neprestano se odgađa.

               (23)Razina javnih ulaganja druga je najniža među zemljama u regiji, a Rumunjska je među tim zemljama jedina u kojoj se javna ulaganja smanjuju svake godine od 2008. Nedavno su započeti napori jačanja suradnje među ministarstvima, reorganizacije sustava javne nabave te poboljšanja planiranja i provedbe investicijskih projekata. Međutim, izrada projekata javnih ulaganja još nije dostatna te je i dalje podložna vanjskim utjecajima. Odabir projekata i dalje ometaju nedostatak srednjoročnog i dugoročnog planiranja i strateških prioriteta, potreba postizanja sporazuma među brojnim donositeljima odluka, ograničena izvršna ovlast odjela za vrednovanje javnih ulaganja u Ministarstvu javnih financija te nedostatak kriterija odabira u nacionalnom programu lokalnog razvoja.

               (24)Usprkos znatnim poboljšanjima troškovne konkurentnosti i trgovinskh rezultata netroškovna konkurentnost u Rumunjskoj i dalje je izazov. Strukturne prepreke ometaju prelazak na gospodarstvo s većom dodanom vrijednošću i ograničavaju sposobnost Rumunjske da potiče održiv rast. Složenost upravnih postupaka, nestabilnost fiskalnih i poreznih politika te slabo poslovno okruženje i dalje otežavaju odluke o ulaganjima. Visoka razina utaje poreza i neprijavljenog rada smanjuju porezne prihode i narušavaju gospodarstvo. Dostupnost financiranja za mala i srednja poduzeća i dalje je ograničena.

               (25)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Rumunjske i objavila je u izvješću za tu zemlju za 2016. Ocijenila je i program konvergencije i nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Rumunjskoj u proteklim godinama. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Rumunjskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time i jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja EU-om. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku.

               (26)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo program konvergencije, a njegovo je mišljenje
                  9
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Rumunjska u 2016. i 2017. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Ograničiti odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja u 2016. i postići godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a u 2017., osim ako se srednjoročni proračunski cilj ostvari uz niži napor. Osigurati primjenu fiskalnog okvira i dodatno ojačati poreznu disciplinu i ubiranje poreza. Osigurati da se zakonodavnim inicijativama ne ugrožavaju pravna sigurnost i financijska stabilnost. Prema potrebi donijeti mjere ublažavanja tih rizika.

               2.Poboljšati usluge nacionalne agencije za zapošljavanje za poslodavce i tražitelje zaposlenja, prije svega prilagođavanjem usluga profilu tražitelja zaposlenja, boljim povezivanjem tražitelja sa socijalnim službama i uključivanjem neregistriranih mladih osoba. Utvrditi objektivne kriterije za određivanje minimalne plaće u suradnji sa socijalnim partnerima. Poduzeti mjere sprečavanja ranog napuštanja školovanja i povećati dostupnost kvalitetnog obrazovanja, prije svega za Rome. Provesti izjednačavanje dobi za umirovljenje za muškarce i žene.

               3.Suzbiti neformalna plaćanja u zdravstvenom sustavu i povećati dostupnost izvanbolničke skrbi. Ojačati neovisnost i transparentnost upravljanja ljudskim resursima u javnoj upravi. Pojednostavniti upravne postupke u poslovnom i javnom sektoru. Ojačati korporativno upravljanje poduzeća u državnom vlasništvu.

               4.Poboljšati dostupnost sveobuhvatnih javnih usluga, povećati osnovnu infrastrukturu i potaknuti gospodarsku diversifikaciju, prije svega u ruralnim područjima. Donijeti i provesti glavni prometni plan. Ojačati određivanje prioriteta i pripremu u pogledu projekata javnih ulaganja.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 343 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 i P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 91final.

                     (7)
                  COM(2016) 95 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.5.2016.
            COM(2016) 345 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Slovačke za 2016.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovačke za 2016.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Slovačke za 2016.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovačke za 2016.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta
                  4
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2016. Prioritete godišnjeg pregleda rasta odobrilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  5
               , u kojem Slovačku ne smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog dana Komisija je donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja
                  6
               . Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 18. i 19. veljače 2016., a Vijeće donijelo 8. ožujka 2016. Kao zemlja čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Slovačka bi trebala osigurati punu i pravovremenu provedbu tih preporuka.

               (2)Izvješće za Slovačku za 2016. objavljeno je 26. veljače 2016
                  7
               . Njime je ocijenjen napredak Slovačke u odnosu na preporuke za Slovačku koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak te zemlje u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Slovačka je 29. travnja 2016. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2016. i svoj program stabilnosti za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako je potrebna potpora pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i povezanih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje
                  8
               .

               (5)Na Slovačku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem programu stabilnosti za 2016. planira poboljšati ukupni saldo na -1,9 % BDP-a u 2016. te ga dodatno postupno poboljšati na -1,3 % BDP-a u 2017. U skladu s programom stabilnosti srednjoročni proračunski cilj – strukturni deficit od 0,5 % BDP-a – bio bi postignut u 2019. Prema programu stabilnosti očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti 52,9 % u 2016. te će se nakon toga nastaviti smanjivati do razine od 47,3 % u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je. Međutim mjere potrebne za podupiranje planiranih ciljeva deficita od 2017. nadalje nisu dovoljno određene. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2016. postoji rizik određenog odstupanja Slovačke od srednjoročnog proračunskog cilja u 2016., ali se očekuje ostvarenje preporučene prilagodbe u 2017., ne bude li promjene u politikama. Vijeće na temelju ocjene programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2016. smatra da se očekuje da će Slovačka uglavnom ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. No za osiguravanje njihova ispunjivanja u 2016. bit će potrebne dodatne mjere. U tu svrhu od ključne bi važnosti bilo dugo odgađano donošenje obvezujućih gornjih granica rashoda te provedba programa „vrijednosti za novac” radi povećanja učinkovitosti javnih rashoda, uz planirane revizije rashoda u odabranim područjima.

               (6)Dugoročna održivost javnih financija u Slovačkoj i dalje je izazov. Glavni je razlog tomu predviđeni rast troškova za zdravstvenu skrb i mirovine povezanih sa starenjem stanovništva. Očekuje se da će rast rashoda za mirovine u Slovačkoj, potaknut starenjem stanovništva i niskim stopama plodnosti, do 2060. biti jedan od najvećih u EU-u. Zakonska dob za umirovljenje u Slovačkoj relativno je niska, djelomično kao rezultat čimbenika povezanih s očekivanim životnim vijekom. Rashodi za zdravstvenu skrb glavni su razlog za troškove povezane sa starenjem. Predviđa se znatan dugoročni rast rashoda za javno zdravstvo, premda s relativno niske razine. Unatoč određenom poboljšanju pokazatelji zdravlja u Slovačkoj i dalje su vrlo niski. Vlada poduzima mjere u bolničkoj i izvanbolničkoj skrbi u cilju povećanja troškovne učinkovitosti zdravstvenog sektora. I dalje se nastoji uvesti integrirani model skrbi. Uspjeh te reforme vjerojatno će ovisiti o odgovornosti ključnih dionika, integraciji centara za pružanje zdravstvene skrbi i bolnica te zapošljavanju odgovarajućeg osoblja. Unatoč poduzetim mjerama za ograničavanje daljnjeg gomilanja duga u državnim bolnicama, mnoge od njih i dalje su u teškoj financijskoj situaciji. I dalje su prisutni izazovi u pogledu potpunog preokretanja negativnih trendova rashoda, primjerice restrukturiranje bolničkih kapaciteta, uvođenje sustava povrata troškova na temelju unaprijed određenih predviđenih iznosa te povećanje tržišnog natjecanja u pogledu javne nabave u području zdravstvene skrbi. U pogledu izvanbolničke skrbi slaba selekcijska uloga liječnika opće prakse djelomično je rezultat neoptimalne podjele kompetencija između liječnika opće prakse i specijalista te se zbog toga pribjegava skupljoj, specijaliziranoj skrbi. U pogledu oporezivanja vladine mjere borbe protiv porezne prijevare doprinijele su boljem prikupljanju poreza, posebno u području poreza na dodanu vrijednost (PDV). Međutim jaz PDV-a i dalje je visok, što upućuje na tekući izazov u pogledu usklađenosti. Zbog snažnog naglaska na prikupljanje PDV-a zadnjih godina manje se pozornosti pridavalo ostalim važnim područjima oporezivanja, primjerice oporezivanju dohotka. Osim toga, zbog usmjerenosti na reviziju nisu se dovoljno razvile ostale funkcije porezne uprave, primjerice, naplata poreznog duga. To upućuje na postojanje prostora za napredak u pogledu dodjele sredstava u okviru sustava oporezivanja. Još nije razvijena strategija za utvrđivanje ciljeva u pogledu usklađenosti.

               (7)Unatoč poboljšanjima na tržištu rada zbog dobrog gospodarskog oporavka i nedavnih mjera politike, dugotrajna nezaposlenost i dalje je problem. Stopa dugotrajne nezaposlenosti i dalje je jedna od najviših u EU-u (7,6 % u odnosu na 4,3 % u EU-u kao cjelini u trećem tromjesečju 2015.). Posebno su pogođeni marginalizirano romsko stanovništvo, niskokvalificirani radnici i mladi. Poduzete su mjere za rješavanje nezaposlenosti u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, subvencioniranih radnih mjesta i savjetovanja pri traženju zaposlenja. Međutim uspješna provedba većine tih reformi ovisit će o kapacitetima javne službe za zapošljavanje. Unatoč reorganizaciji središnjega ureda rada te poboljšanom pristupu osposobljavanju i dalje su prisutne poteškoće pri uvođenju individualizirane podrške za dugotrajno nezaposlene i za ugrožene skupine. Sudjelovanje Roma na slovačkom tržištu rada i dalje je vrlo nisko te njihova stopa zaposlenosti sporo raste. Niska razina obrazovanja i vještina te diskriminacija čimbenici su koji utječu na njihovu slabu zastupljenost na tržištu rada. Niska stopa zaposlenosti žena u dobi za rađanje odraz je dugog roditeljskog dopusta (do tri godine), manjka ustanova za skrb o djeci, posebno djeci mlađoj od tri godine, visokih troškova skrbi o djeci te ograničene uporabe fleksibilnog radnog vremena. Osim toga, i dalje su prisutne regionalne razlike – stopa nezaposlenosti u istočnoj Slovačkoj još uvijek je dvostruko veća od one u Bratislavi. Kad je riječ o službama na tržištu rada, mjere poduzete zadnjih mjeseci ne omogućuju prilagođeni pristup rješavanju strukturnih izazova slovačkog tržišta rada.

               (8)Obrazovni sustav nije dovoljno prilagođen sve većem gospodarskom potencijalu Slovačke. Rezultati obrazovanja loši su u usporedbi s međunarodnim standardima te su se dodatno pogoršali. To je većinom povezano s neodgovarajućim obrazovanjem nastavnika te niskom privlačnosti nastavničke struke. Unatoč rastu nastavničkih plaća od 4 % u 2016. niske plaće i nedostatno praktično osposobljavanje neki su od čimbenika zbog kojih ta struka ne privlači mlade ljude. Tek se očekuje provedba nedavno donesenog zakonodavstva protiv segregacije radi postizanja pozitivnih promjena i povećanja sudjelovanja Roma u redovnom obrazovanju, uključujući predškolsko obrazovanje.

               (9)Javna uprava i dalje je opterećena neučinkovitošću. Zbog rascjepkane i krute organizacije javne uprave još uvijek nije ostvarena učinkovita koordinacija. Donošenje Strategije upravljanja ljudskim resursima u listopadu 2015. pozitivan je korak naprijed. Međutim još nije donesen novi zakon o državnim službenicima, a to je nužan preduvjet za njezinu uspješnu provedbu. Vlada je poduzela nekoliko mjera za suzbijanje korupcije, ali njihov je učinak zasad bio ograničen. Konkretno, Slovačka bilježi ograničen broj slučajeva pokretanja kaznenog postupka i kaznenog progona slučajeva korupcije, uključujući nezakonite prakse u području javne nabave. Skraćeni su postupci za izdavanje građevinskih dozvola za velike projekte ulaganja i infrastrukturne projekte. Nekonsolidirano upravljanje, manjak postupaka javne nabave kreiranih na temelju dokaza, niska razina profesionalizma, sukobi interesa, specifikacije za podnošenje ponuda prilagođene određenim sudionicima natječaja te pretjerana uporaba najniže cijene kao kriterija za dodjelu imaju za rezultat ograničenost tržišnog natjecanja na temelju kvalitete. Stalno se izvješćuje kako slabosti u području javne nabave utječu na učinkovitost raspodjele javnih sredstava. Česte promjene zakonodavstva te komplicirani administrativni postupci i zahtjevi utječu na poslovanje u Slovačkoj. Visoke administrativne i regulatorne prepreke u pogledu nekih profesionalnih usluga i mrežnih industrija, slabosti u nekim područjima, primjerice izvršavanju ugovora i postupaka u slučaju nesolventnosti, te dugotrajne zabrinutosti u pogledu kvalitete pravosudnog sustava štete poslovnom okruženju i odvraćaju ulaganja. Poduzete su neke mjere za olakšavanje poslovanja, primjerice osnivanje Centra za bolju regulativu u listopadu 2015. te pokretanje Nacionalnog centra za poslovanje početkom 2016. Međutim, odgođeno je donošenje Zakona o malom poduzetništvu u okviru razvojne strategije za malo i srednje poduzetništvo.

               (10)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu slovačke ekonomske politike i objavila je u izvješću za Slovačku za 2016. Ocijenila je i program stabilnosti i nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Slovačkoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Slovačkoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time i jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja EU-om. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 3. u nastavku.

               (11)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Slovačka u 2016. i 2017. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Ostvariti godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,25 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2016. i 0,5 % BDP-a u 2017. Poboljšati troškovnu učinkovitost zdravstvenog sustava. Poduzeti mjere za povećanje porezne discipline.

               2.Poboljšati mjere aktivacije za dugotrajno nezaposlene i druge ugrožene skupine, uključujući individualizirane usluge i ciljano osposobljavanje. Olakšati zapošljavanje žena, posebno proširenjem pružanja pristupačne, kvalitetne skrbi o djeci. Učiniti nastavničku struku privlačnijom te povećati sudjelovanje romske djece u redovnom obrazovanju od rane dobi radi poboljšanja obrazovnih rezultata.

               3.Konsolidirati upravljanje, potaknuti prijelaz s tržišnog natjecanja koje se temelji samo na cijeni prema onome koje se temelji na kvaliteti te povećati kazneni progon nezakonitih praksi u području javne nabave. Povećati transparentnost, kvalitetu i učinkovitost upravljanja ljudskim resursima u javnoj upravi, posebno donošenjem novog zakona o državnim službenicima, te povećati učinkovitost pravosudnog sustava. Donijeti sveobuhvatan plan za uklanjanje administrativnih i regulatornih prepreka poslovanju.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 345 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059, and P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 93 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.5.2016.
            COM(2016) 346 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Finske za 2016. i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2016.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Finske za 2016.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2016.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) Europskog parlamenta i Vijeća br. 1176/2011 od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta
                  5
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2016. Prioritete godišnjeg pregleda rasta odobrilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  6
               , u kojem Finsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja
                  7
               . Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 18. i 19. veljače 2016., a Vijeće donijelo 8. ožujka 2016. Kao zemlja čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Finska bi trebala osigurati punu i pravovremenu provedbu tih preporuka.

               (2)Izvješće za Finsku za 2016.
                  8
                objavljeno je 26. veljače 2016. Njime je ocijenjen napredak Finske u odnosu na preporuke za Finsku koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak te zemlje u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 8. ožujka 2016. predstavila rezultate detaljnog preispitivanja
                  9
               . U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Finskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Osobito je važno rješavanje gubitka troškovne konkurentnosti koji se nakupio tijekom nekoliko godina i to uglavnom zbog toga što je rast plaća dulje vremena premašivao produktivnost, što je dovelo do znatnog pogoršanja tekućeg računa od 2008. do 2012. Iz analize je također vidljivo da postoje znatni srednjoročni i dugoročni rizici za održivost već iscrpljenih javnih financija.

               (3)Finska je 17. travnja 2016. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2016. i svoj program stabilnosti za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)Pri planiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako je potrebna potpora pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojeg Sporazuma o partnerstvu i povezanih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje
                  10
               .

               (5)U programu stabilnosti za 2016. upućuje se na znatan učinak iznimnog priljeva izbjeglica na proračun i pružaju odgovarajući dokazi o opsegu i prirodi tih dodatnih proračunskih troškova. Prema Komisiji prihvatljivi dodatni izdaci iznosili su 0,05 % BDP-a u 2015., a trenutačne procjene za 2016. iznose 0,2 % BDP-a. Odredbama iz članka 5. stavka 1. i članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 dozvoljava se uzimanje u obzir tih dodatnih rashoda jer je priljev izbjeglica izvanredan događaj, a njegov je utjecaj na javne financije Finske znatan te održivost ne bi bila ugrožena ako se dopusti privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju. Stoga, kako bi se u obzir uzeli ti troškovi, smanjena je potrebna prilagodba prema srednjoročnom proračunskom cilju za 2015. U pogledu 2016., konačna će se ocjena, uključujući prihvatljive iznose, izraditi u proljeće 2017. na temelju zabilježenih podataka koje dostave finska nadležna tijela.

               (6)Na Finsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Komisija je 18. svibnja 2016. u skladu s člankom 126. stavkom 3. UFEU-a izdala izvješće jer je u 2015. finski dug opće države premašio referentnu vrijednost od 60 % BDP-a. U analizi je zaključeno da bi se trebalo smatrati da je kriterij duga ispunjen. Vlada u svojem programu stabilnosti za 2016. planira poboljšanje ukupnog salda sa –2,5 % BDP-a u 2016. na –1,3 % BDP-a u 2020. Vlada planira ostvariti svoj srednjoročni proračunski cilj – strukturni deficit od 0,5 % GDP-a – do 2019. Prema programu stabilnosti očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti vrhunac od 67,4 % BDP-a u 2019. te će se nakon toga smanjiti na 67,2 % BDP-a u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je. Mjere potrebne za ostvarivanje srednjoročnog proračunskog cilja do 2019. nisu dovoljno precizirane. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2016. postoji rizik određenog odstupanja od preporučene prilagodbe u 2016. Zaključak za 2016. ostao bi isti u slučaju da proračunski učinak iznimnog priljeva izbjeglica nije bio uključen u ocjenu. Ne bude li promjena u politikama, postoji rizik da u 2017. dođe do znatnog odstupanja od preporučene prilagodbe. Predviđa se da će se udio duga u BDP-u i dalje povećavati te dosegnuti 66,9 % u 2017. Vijeće na temelju ocjene programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2016. smatra da postoji rizik da Finska neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će za osiguravanje njihova ispunjivanja u 2016. i 2017. biti potrebne dodatne mjere.

               (7)Zbog starenja stanovništva i sve manjeg broja aktivnog stanovništva povećat će se rashodi za mirovine, zdravstvo i dugotrajnu skrb sa 23,1 % u 2013. na 26,9 % BDP-a do 2030.
                  11
               . U siječnju 2016. Finska je pokrenula mirovinsku reformu kojom će se od 2017. mirovine povezati s očekivanim životnim vijekom. Socijalne i zdravstvene usluge koje pružaju općine iznose 10 % BDP-a. Ako ne dođe do reforme sustava, predviđa se nominalni godišnji rast tih rashoda od 2,4% i rast njihovog udjela u BDP-u. Dogovoren je okvirni nacrt dalekosežne upravne reforme i restrukturiranja zdravstvenih i socijalnih usluga. Glavni ciljevi reforme uključuju smanjenje dugoročnog nedostatka održivosti za 3 milijarde EUR boljom kontrolom troškova. To će se postići integracijom usluga, većim organizatorima usluga i digitalizacijom. Potrebno je razraditi sve detalje i uspostaviti promijenjene planove upravljanja prije provedbe reforme koja se planira za 2019. Vlada je najavila da će mjere za provedbu reforme biti predstavljene 2016. Provedba reforme bit će izazov zbog njezine veličine i kratkog roka. Stoga je važno pravovremeno donošenje zakonodavnih prijedloga.

               (8)Kako bi Finska ponovno postala konkurentna, potrebno je na nekoliko načina poboljšati funkcioniranje tržišta rada. Sveukupno je rast plaća bio umjeren nakon što je krajem 2013. na središnjoj razini došlo do dogovora o plaćama. Prema dogovoru godišnje se povećanje dogovorenih plaća smanjilo sa 1,3 % u zadnjem tromjesečju 2013. na 0,5 % četvrtom tromjesečju 2015. U lipnju 2015. socijalni partneri odlučili su produžiti dogovor na 2016. Međutim i dalje nije došlo do rasta produktivnosti, tako da se predviđa rast nominalnih jediničnih troškova rada, premda će taj rast biti sporiji. Provedeni su pregovori radi ponovne uspostave troškovne konkurentnosti. Socijalni partneri sklopili su 29. veljače 2016. Pakt o konkurentnosti. Prije njegove provedbe taj se sporazum mora preinačiti u sektorske sporazume. Pakt o konkurentnosti bit će dopunjen mjerama o kojima su se dogovorili socijalni partneri kako bi se osigurala veća fleksibilnost tržišta rada i novi model rasta plaća povezivanjem plaća iz drugih sektora s onima koji imaju vanjsku konkurenciju. Važno je da se mjere na tržištu rada provedu na način kojim se u potpunosti poštuje uloga socijalnih partnera.

               (9)Zbog smanjenja broja radno sposobnog stanovništva važno je povećati stopu sudjelovanja na tržištu rada. To iziskuje trajne napore za integraciju starijih radnika, mladih, dugotrajno nezaposlenih osoba i niskokvalificiranih radnika na tržište rada. Stopa zaposlenosti smanjila se za više od dva postotna boda s vrhunca od 70,6 % u razdoblju prije krize, odnosno u 2008., na 68,5 % u 2015., a nezaposlenost se povećala sa 6,4 % na 9,4 %. Stopa zaposlenosti starijih osoba postupno se povećava, ali određene mogućnosti ranog izlaska s tržišta rada koje su i dalje u obliku visokih naknada za nezaposlenost starijih radnika do njihova umirovljenja mogle bi, ako se ne ograniče, ugroziti pozitivan utjecaj mirovinske reforme u 2016. Učinci mirovinske reforme ocijenit će se 2019. Dugotrajna nezaposlenost znatno se povećala od 2008. do 2014. sa 1,2 % na 1,9 % ukupne radne snage unatoč tome što su brojni dugotrajno nezaposleni naposljetku izašli s tržišta rada. Nezaposlenost mladih u 2015. povećala se na 22,5 %. Niskokvalificirani radnici najviše su pogođeni slabom učinkovitosti tržišta rada. Rezanje proračuna za aktivne politike tržišta rada kada postoji sve veća potražnja za takvim mjerama moglo bi ugroziti mogućnosti prethodno navedenih skupina da se vrate na posao. U smislu aktivacije, složen sustav naknada koji sadržava različite vrste naknada može dovesti do velike neaktivnosti i zamki niskih plaća. Rješavanje tih zamki i uvođenje pozitivnih poticaja za prihvaćanje posla, kao što je povećavanje mogućnosti kombiniranja posla i naknada, osobito je važno s obzirom na rezove u proračunu za aktivne politike tržišta rada. Dolazak relativno velikog broja migranata i izbjeglica u Finsku 2015. mogao bi se iskoristiti za borbu protiv učinaka starenja stanovništva, no samo ako su oni uspješno integrirani na tržište rada i u obrazovni sustav. Na tržištu rada postoje problemi s neusklađenosti koji djelomično proizlaze iz strukturnih promjena u gospodarstvu jer se nova radna mjesta otvaraju u drugim zemljopisnim područjima i industrijama u odnosu na ona u kojima su ukinuta radna mjesta. Potrebne su mjere za povećanje broja pristupačnih stambenih prostora na području Helsinkija i učinkovite politike s pomoću kojih bi se obnavljale vještine i pronašlo zaposlenje.

               (10)Poslovno okruženje u Finskoj je dobro odnosno bolje u odnosu na druga razvijena gospodarstva. Međutim nedostatak tržišnog natjecanja, posebno u području usluga koje su prvenstveno usmjerene na domaće tržište, kao što su usluge maloprodaje i prijevoza, utječe na cjelokupnu konkurentnost finskog gospodarstva. Poduzeća smatraju da su prekomjerni regulatorni zahtjevi prepreka za ulazak na određena tržišta i rast na njima. Ti se prekomjerni zahtjevi moraju riješiti radi promicanja poduzetništva i ulaganja. Reformom propisa o planiranju utvrdit će se fleksibilnija pravila o veličini i lokaciji trgovina u sektoru maloprodaje. Sektoru razmjenjivih dobara koji se i dalje restrukturira pogodovao bi razvoj novih tržišta, proizvoda i usluga, osobito onih visoke dodane vrijednosti. Politikama kojima se podupiru širenja poduzeća, internacionalizacija i inovacije mogle bi se olakšati strukturne promjene. Zakonodavne izmjene donesene su u jesen 2015., no provedba većine njih očekuje se u razdoblju od 2016. do 2018. Vlada je najavila daljnje strukturne reforme za povećanje tržišnog natjecanja.

               (11)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Finske, koju je objavila u izvješću za Finsku za 2016. Ocijenila je i program stabilnosti, nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Finskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Finskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time i jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja EU-om. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 3. u nastavku.

               (12)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje
                  12
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (13)S obzirom na detaljno preispitivanje od strane Komisije i ove ocjene Vijeće je ispitalo nacionalni program reformi i program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 2. i 3. u nastavku,

               PREPORUČUJE Finskoj da u 2016. i 2017. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.Ostvariti godišnju fiskalnu prilagodbu od najmanje 0,5 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2016. i 0,6 % u 2017. Iskoristiti neočekivane prihode kako bi ubrzala smanjivanje udjela duga opće države. Osigurati pravovremeno donošenje i provedbu upravne reforme u cilju bolje isplativosti socijalnih i zdravstvenih usluga.

               2.Poštujući ulogu socijalnih partnera osigurati da se sustavom određivanja plaća pojačaju pregovori o plaćama na lokalnoj razini i uklone nefleksibilnosti, što bi pridonijelo konkurentnosti i pristupu koji je više okrenut izvoznoj industriji. Povećati poticaje za prihvaćanje posla i osigurati odgovarajuće aktivne mjere na tržištu rada, uključujući za osobe migrantskog podrijetla. Poduzeti mjere za smanjivanje regionalnih neusklađenosti i neusklađenosti vještina.

               3.Nastaviti ulagati napore za povećanje tržišnog natjecanja u području usluga, uključujući maloprodaju. Promicati poduzetništvo i ulaganja kako bi se potaknuo rast proizvodnje visoke dodane vrijednosti, uključujući smanjivanjem administrativnog i regulatornog opterećenja.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 346 final

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 i P8_TA(2016)0060

                     (5)
                  COM(2015) 690 final

                     (6)
                  COM(2015) 691 final

                     (7)
                  COM(2015) 692 final

                     (8)
                  SWD(2016) 94 final

                     (9)
                  COM(2016) 95 final

                     (10)
                  COM(2014) 494 final

                     (11)
                  Izvješće o starenju stanovništva za 2015.: Economic and budgetary projections for the 28 EU Member States (2013-2060) (Ekonomske i proračunske projekcije za 28 država članica EU-a (2013. – 2060.)), European Economy 3, svibanj 2015., Bruxelles

                     (12)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


                    EUROPSKA
                    KOMISIJA
                                           Bruxelles, 13.5.2015.
                                           COM(2015) 275 final
                                Preporuka za
                          PREPORUKU VIJEĆA
              o Nacionalnom programu reformi Finske za 2015.
   i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2015.
HR                                                                        HR
 ---pagebreak---                                               Preporuka za
                                          PREPORUKU VIJEĆA
                         o Nacionalnom programu reformi Finske za 2015.
              i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2015.
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121.
   stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja
   proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika1, a posebno članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16.
   studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža2, a posebno
   članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije3,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta4,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:
   (1)      Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove
            strategije za rast i radna mjesta „Europa 2020.”, koja se temelji na pojačanom
            usklađivanju ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na ključna područja u
            kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.
   (2)      Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o
            općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a
            21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja
            država članica. One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice bile su
            pozvane uzeti ih u obzir u okviru svojih nacionalnih ekonomskih politika i politika
            zapošljavanja.
   1
          SL L 209, 2.8.1997., str. 1.
   2
          SL L 306, 23.11.2011., str. 25.
   3
          COM(2015) 275.
   4
          P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
HR                                                 2                                            HR
 ---pagebreak---    (3)  Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku o Nacionalnom programu reformi
        Finske za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Finske za
        2014. Komisija je 28. studenoga 2014. u skladu s Uredbom (EU) br. 473/20135
        dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Finske za 2015.6.
   (4)  Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta7, čime je označen
        početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2015. Istog je dana
        Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu
        upozoravanja8, u kojem Finsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno
        provesti detaljno preispitivanje.
   (5)  Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja,
        ubrzanje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja
        pogoduje rastu.
   (6)  Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Finsku za 2015.9 Njime je
        ocijenjen napredak Finske u vezi s preporukama donesenima 8. srpnja 2014. U
        izvješću su navedeni i rezultati detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe
        (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Finskoj postoje
        makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju političko djelovanje i praćenje.
        Posebno je potrebno usmjeriti pozornost na rizike povezane sa slabim izvoznim
        rezultatima u kontekstu industrijskog restrukturiranja. Smanjenje udjela na izvoznom
        tržištu i elektroničke industrije uglavnom je završeno, no ulaganja su i dalje mala, a
        potencijalni se rast smanjuje. Dug privatnog sektora stabilizirao se i nije razlog za
        izravnu zabrinutost, no potrebno ga je posebno pratiti zbog njegove relativno visoke
        razine.
   (7)  Finska je 2. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. te
        Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su
        programa istodobno ocijenjena.
   (8)  Finska je trenutačno obuhvaćena korektivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu
        nakon što je Vijeće dana [XX] donijelo odluku u skladu s člankom 125. stavkom 6.
        UFEU-a. U Programu stabilnosti za 2015., temeljnom na pretpostavci o nemijenjanju
        politika i kojim je obuhvaćeno razdoblje 2014. – 2019., predviđa se da će se ukupni
        deficit, koji je porastao na 3,2 % BDP-a u 2014. i time prešao referentnu vrijednost
        od 3 % BDP-a, i dalje povećavati na 3,4 % BDP-a u 2015. te se postupno smanjivati
        na 3,1 % u 2017. i na 2,5 % BDP-a u 2019. Prema Programu stabilnosti za 2015.
        očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u porasti tijekom razdoblja prognoze
        programa i doseći 67,8 % do 2019. Srednjoročni cilj, a to je strukturni deficit od
        0,5 % BDP-a, nije ostvaren do kraja trajanja programa. Makroekonomski scenarij na
        kojem se temelje te proračunske prognoze prihvatljiv je. Na temelju Komisijine
        proljetne prognoze 2015. predviđa se da će deficit opće države Finske biti 3,3 %
        BDP-a u 2015. i 3,2 % BDP-a u 2016. te se predviđa da će udio duga u BDP-u
        porasti na 64,4 % BDP-a do 2016. Komisija je 13. svibnja 2015. objavila izvješće u
        skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora, u kojem je zaključila da se kriteriji
        deficita i duga smatraju neispunjenima. Programom stabilnosti ne osigurava se
        pravovremeno i trajno smanjenje prekomjernog deficita do 201X. Stoga će biti
   5
       SL L 140, 27.5.2013., str. 11.
   6
       C(2014) 8815 završna verzija.
   7
       COM(2014) 902.
   8
       COM(2014) 904.
   9
       SWD(2015) 45 završna verzija, 26.2.2015.
HR                                              3                                              HR
 ---pagebreak---         potrebno poduzeti daljnje mjere. Na temelju njegove ocjene Programa stabilnosti i
        uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015. mišljenje je Vijeća da postoji
        rizik da Finska neće biti u skladu s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Iako je
        Finska ostvarila određen napredak u pogledu provođenja upravnih reformi,
        učinkovitost finskog javnog sektora mogla bi se i dalje poboljšavati, posebno u
        područjima koja će u budućnosti biti izložena pritiscima na troškove zbog starenja
        stanovništva. Socijalni su partneri postigli dogovor o sadržaju mirovinske reforme u
        jesen 2014., no još ga se mora odobriti. Povećanje sudjelovanja starijih radnika na
        tržištu rada ključno je zbog nedostatka fiskalne održivosti i planiranog povećanja
        zakonske dobi za umirovljenje. Rano napuštanje tržišta rada uglavnom je rezultat
        invaliditeta ili visokih naknada za nezaposlenost za starije radnike. Vladin zakon o
        reformi socijalnih i zdravstvenih usluga predstavljen je parlamentu u prosincu 2014.,
        ali do parlamentarnih izbora u travnju 2015. nije pronađeno rješenje za
        uspostavljanje ravnoteže između upravnog modela velikih zajednica općina i
        autonomije pojedine općine zajamčene Ustavom te zakon nije donesen. Finske su
        općine relativno male, ali u usporedbi s ostalim europskim zemljama obavljaju
        brojne zadatke. Reforma ustroja općina napreduje uz određene zaostatke, a općine
        provode studije o prednostima spajanja. Prema Nacionalnom programu reformi za
        2015. novi zakonodavni prijedlog mogao bi se dostaviti parlamentu do kraja 2016.
   (9)  Kada je riječ o starenju i smanjenju stanovništva u radno aktivnoj dobi, važno je da
        tržište rada ima pristup cjelokupnoj potencijalnoj radnoj snazi. Finska je u tom
        području ostvarila određen napredak i provela nekoliko mjera, uključujući bolju
        organizaciju subvencija za plaće s posebnim naglaskom na starije osobe te bolju
        organizaciju javne službe za zapošljavanje. Stopa nezaposlenosti u 2014. bila je
        8,7 % i dalje je u porastu, posebice među mladima i starijim radnicima. Sporazumom
        o umjerenim plaćama iz 2013. podržava se povrat troškova i izvozna konkurentnost
        manjim rastom jediničnih troškova rada.
   (10) Finska je ostvarila određen napredak u pogledu jačanja kapaciteta za isporuku
        inovativnih proizvoda. Vlada provodi sveobuhvatnu reformu istraživačkih instituta i
        financiranja. Mjere politike za čistu tehnologiju, biotehnologiju i digitalizaciju
        perspektivne su, ali su malih razmjera. Iako su ulaganja u području istraživanja i
        razvoja među najvećima u EU-u, Finska se i dalje susreće s izazovima njihova
        pretvaranja u uspješne izvozne proizvode i usluge. Vlada nastoji pojednostavniti
        sustave podrške za poduzeća i poboljšati njihovu učinkovitost, povećati financijska
        sredstva za novoosnovana poduzeća i promicati njihovu internacionalizaciju. Razina
        ulaganja u Finskoj i dalje je svejedno niska, poteškoće pri izvozu još postoje, a
        zaposlenost je pala. Potrebno je uložiti napore i u poboljšanje tržišnog natjecanja na
        tržištima proizvoda i usluga, posebice u maloprodajnom sektoru, koji je i dalje u
        velikoj mjeri koncentriran.
   (11) Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske
        politike Finske, koju je objavila u izvješću za Finsku za 2015. Ocijenila je i Program
        stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere praćenja provedbe preporuka
        dostavljenih Finskoj proteklih godina. U obzir je uzela njihov značaj za održivu
        fiskalnu i socioekonomsku politiku u Finskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica
        EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom
        pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine
        preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku.
HR                                             4                                               HR
 ---pagebreak---    (12)     Vijeće je u okviru tog ocjenjivanja preispitalo Program stabilnosti Finske, a njegovo
            je mišljenje10 posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.
   (13)     U okviru detaljnog preispitivanja koje provodi Komisija i te ocjene Vijeće je
            preispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke u
            skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 2. – 3. u
            nastavku.
   (14)     U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike
            cjelokupnog europodručja. Na temelju te je analize Vijeće izdalo posebne preporuke
            upućene državama članicama čija je valuta euro. Finska bi trebala osigurati potpunu i
            pravovremenu provedbu tih preporuka.
   OVIME PREPORUČUJE Finskoj da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:
   1.       Osigurati pravodobno i trajno smanjenje prekomjernog deficita na ispod 3 % BDP-a
            do [XX] u skladu s obvezama Finske na temelju članka 126. UFEU-a. Nastaviti
            napore ublažavanja nedostatka fiskalne održivosti i učvršćivanja uvjeta za rast.
   2.       Donijeti usuglašenu mirovinsku reformu i postupno ukloniti mogućnosti ranog
            izlaska s tržišta rada. Osigurati učinkovito oblikovanje i provedbu upravnih reformi u
            pogledu ustroja općina te socijalnih i zdravstvenih usluga radi povećanja
            produktivnosti i učinkovitosti pružanja javnih usluga uz zajamčenu kvalitetu.
   3.       Poduzeti napore poboljšanja zapošljivosti mladih i starijih radnika te dugotrajno
            nezaposlenih, s posebnim naglaskom na razvoju radnih vještina. U dogovoru sa
            socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama osigurati da razvoj plaća
            prati produktivnost.
   4.       Poduzeti mjere otvaranja maloprodajnog sektora učinkovitom tržišnom natjecanju.
   Sastavljeno u Bruxellesu
                                                   Za Vijeće
                                                   Predsjednik
   10
          U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.
HR                                                    5                                            HR


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.5.2015.
            COM(2015) 252 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Belgije za 2015.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Belgije za 2015.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Belgije za 2015.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Belgije za 2015.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti.

               (2)Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica. One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku o Nacionalnom programu reformi Belgije za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Belgije za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014. dostavila mišljenje o nacrtu proračunskog plana Belgije za 2015.
                  5
                u skladu s Uredbom  (EU) br. 473/2013
                  6
               .

               (4)Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta
                  7
               , čime je označen početak europskog semestra koordinacije ekonomskih politika za 2015. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  8
               , u kojem Belgiju smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, ubrzanje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije kojom se potiče rast.

               (6)Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Belgiju za 2015.
                  9
                Njime je ocijenjen napredak Belgije u vezi s preporukama po državama članicama donesenima 8. srpnja 2014. Izvješće uključuje i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Belgiji postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju djelovanje u okviru politika i praćenje. Poseban rizik i dalje predstavlja kretanje vanjske konkurentnosti robe te zaslužuje pozornost jer bi ponovno pogoršanje ugrozilo makroekonomsku stabilnost. Daljnjim mjerama za osiguravanje konvergencije troškovnih parametara usporio bi se pad zaposlenosti u sektorima razmjenjivih dobara, a opipljivi napredak prema smanjenju povijesnog troškovnog jaza mogao bi se pojačati preusmjeravanjem poreza prema poreznim osnovicama koje nisu povezane s radom. Javni dug i dalje je visok, ali nekoliko čimbenika ublažuje povezane makroekonomske rizike.

               (7)Belgija je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. i svoj Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (8)Trenutačno se na Belgiju primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo duga u razdoblju 2014. – 2016. Komisija je 27. veljače 2015. izdala izvješće na temelju članka  126. stavka 3. UFEU-a
                  10
                s obzirom na to da se nije očekivalo da će Belgija ostvariti dovoljan napredak u pogledu usklađenosti s pravilom duga u razdoblju 2014. – 2015. i da se u 2014. prekršila referentna vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza upućuje na zaključak da bi se kriterij duga trebao smatrati ispunjenim u to vrijeme, a prekomjerni deficit iznad referentne vrijednosti bio je blizu te vrijednosti, privremen i izniman (zbog metodoloških statističkih promjena). Analiza je velikim dijelom i dalje važeća. U svojem Programu stabilnosti za 2015. vlada planira postupno poboljšanje strukturnog salda kako bi postigla uravnoteženi proračun u strukturnom smislu do 2018. Međutim, ponovno izračunani strukturni saldo
                  11
                upućuje na strukturni deficit 0,3 % BDP-a u 2018. Vlada ne planira u programskom razdoblju ostvariti srednjoročni cilj, a to je suficit od 0,75 % BDP-a  u strukturnom smislu. Očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u doseći vrhunac od 106,9 % u 2015. i postupno padati na 102 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije djeluje uvjerljivo. Međutim, nisu dovoljno precizno utvrđene mjere potrebne za ostvarivanje planiranih ciljeva u pogledu deficita od 2016. nadalje. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. očekuje se da će rast neto rashoda u 2015. biti u skladu s referentnim mjerilom za rashode. Međutim, postoji rizik od određenog odstupanja u razdoblju 2014. – 2015., uglavnom zbog odstupanja u 2014. Ako se politika ne promijeni, postoji i rizik od znatnog odstupanja od potrebnog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja u 2015. – 2016. Stoga će biti potrebne dodatne mjere za obje godine. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015., Vijeće smatra da postoji rizik da Belgija neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (9)Savezna vlada odobrila je veliku mirovinsku reformu čiji je cilj smanjenje razlike između stvarne dobi umirovljenja i zakonske dobi za umirovljenje te povećanje potonje. Dob za prijevremeno umirovljenje treba nakon 2016. dodatno povećati na 63 godine do 2019. s minimalno 42 godine radnog staža. Dugoročno postoje planovi povećanja zakonske dobi za umirovljenje sa 65 na 66 u 2025. i na 67 u 2030. Planira se postupno uvođenje mirovinskog sustava na temelju bodova s mehanizmima prilagodbe kojima se reagira na demografska i gospodarska kretanja kao što su duži životni vijek ili promjene stope ekonomske ovisnosti. Uspješna strategija konsolidacije kojom se ublažava utjecaj starenja stanovništva na proračun i osigurava dugoročna održivost javnih financija ovisi o brzoj provedbi mirovinske reforme. S obzirom na to da i dalje nema mnogo inicijativa kojima bi se potakla zapošljivost starijih radnika, te mirovinske reforme trebalo bi popratiti mjerama za poticanje zapošljavanja i reformama tržišta rada koje omogućuju aktivno starenje.

               (10)Belgijski porezni sustav karakterizira visoko ukupno porezno opterećenje, relativno visoke stope i uske osnovice. Porezno opterećenje uvelike je usmjereno na rad. To rezultira visokim troškovima rada koji sprečavaju stvaranje radnih mjesta i velikim poreznim klinovima što pridonosi zamkama nezaposlenosti. Osim toga,  porezne osnovice općenito su, djelomično kako bi se ublažile visoke porezne stope, narušene brojnim oslobođenjima, olakšicama, smanjenim stopama i poreznim izdacima čime se smanjuje učinkovitost te dovodi do poremećaja i mogućih pravnih praznina. Određena obilježja poreznog sustava štetna su za okoliš. S obzirom na te slabosti, Belgiji se u više navrata savjetovalo pojednostavnjenje i preoblikovanje poreznog sustava kako bi se uravnotežilo porezno opterećenje, zatvorile porezne pravne praznine i smanjila ponekad štetna diferencijacija koju stvaraju porezne niše. Dosad je ostvaren ograničen napredak u pogledu sveobuhvatne porezne reforme, što uključuje osobito prebacivanje opterećenja s rada na porezne osnovice koje manje narušavaju rast.  Porezne osnovice s prostorom za proširenje uključuju ekološke poreze i poreze na potrošnju te određene vrste financijskih prihoda.  Rasterećenje rada u kombinaciji s proširenjem porezne osnovice (revizija postojećih poreznih odredbi, subvencija, oslobođenja i olakšica) moglo bi poboljšati cjelokupnu uravnoteženost i pravednost poreznog sustava, potaknuti zapošljavanje, konkurentnost te socijalne i ekološke ciljeve, spriječiti utaju poreza i agresivno porezno planiranje.

               (11)Strukturni problemi koji karakteriziraju belgijsko tržište rada rezultiraju kroničnim nedostatkom iskorištenosti radne snage te niskim ukupnim stopama zaposlenosti i aktivnosti. Nedostaci se uglavnom odnose na slabu povezanost plaća i produktivnosti te na financijske nepoticajne mjere koje odvraćaju od rada. Belgija se suočava i s nedostatkom visokokvalificiranih radnika te neusklađenošću vještina s tržištem rada. Razni državni sporazumi upućuju na potrebu za jačom povezanosti sudionika u obrazovanju, osposobljavanju i zapošljavanju kako bi se poboljšalo jezično, strukovno i obrazovno osposobljavanje i razvilo alternativno osposobljavanje za studente i nezaposlene.  Međutim, napredak je spor. Osobito je izražen utjecaj tih strukturnih čimbenika na određene skupine na tržištu rada kao što su mladi i nezaposlene osobe starije dobi te osobe migrantskog podrijetla.

               (12)Oslabljena vanjska konkurentnost Belgije i dalje dovodi do makroekonomskih rizika za njezino gospodarstvo. Gospodarstvo karakterizira problem visokih troškova rada koji su u prosjeku viši od onih u susjednim zemljama.  Potrebno je bolje uskladiti rast plaća s produktivnošću te omogućiti fleksibilnije određivanje plaća kako bi se povećao potencijal gospodarstva za prilagodbu.  Poduzete su neke ciljane mjere kako bi se smanjili troškovi rada za određene skupine i suzila razlika između bruto i neto plaća na dnu platne ljestvice. Međutim, potpuno uklanjanje razlike zahtijevat će dodatne mjere koje ovise o reformama sustava određivanja plaća. Troškovni nedostaci povezani su s gubitkom radnih mjesta i na kraju će izazvati korekciju ako se ne riješe. Ostali ključni troškovni čimbenici za poduzeća jesu troškovi energije i troškovi usluga poslovnog posredovanja koje su strogo regulirane i zaštićene od tržišnog natjecanja. Postoji i znatan prostor za poboljšanje netroškovne dimenzije vanjske konkurentnosti. Kako bi se očuvala i povećala postojeća razina socijalne skrbi, potrebno je staviti veći naglasak na povećanje produktivnosti. Zato je potrebno stalno stavljati naglasak na proizvode i povezane usluge na višem položaju u vrijednosnom lancu na temelju boljih rezultata u inovacijama te vrednovanju istraživanja i razvoja. Trebalo bi smanjiti administrativne prepreke i poduzeti mjere za promicanje poduzetništva i pokretanje poslovne dinamike. Vrlo niska stopa osnivanja novih poduzeća upućuje na to da poslovna klima nije povoljna za nove djelatnosti i širenje. Izazov predstavlja i povećanje tržišnog natjecanja u maloprodaji i profesionalnim uslugama. Uklanjanje uskih grla u javnoj infrastrukturi i poboljšanje kvalitete i adekvatnosti kapitala dodatnim ulaganjima, osobito u području cestovne i željezničke infrastrukture, isto bi tako ojačalo ukupnu produktivnost zemlje.

               (13)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu belgijske ekonomske politike i objavila je u izvješću za Belgiju za 2015. Također je ocijenila Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te provedbu preporuka upućenih Belgiji prethodnih godina. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Belgiji, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku.

               (14)Vijeće je u okviru te ocjene preispitalo Program stabilnosti Belgije, a njegovo je mišljenje
                  12
                navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (15)Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje Komisije i tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku.

               (16)U okviru europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike cjelokupnog europodručja. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro. Belgija bi također trebala osigurati cjelovitu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

               OVIME PREPORUČUJE Belgiji da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.Postići fiskalnu prilagodbu od najmanje 0,6 % BDP-a prema ostvarenju srednjoročnog cilja u 2015. i u 2016. Koristiti neočekivane dobitke kako bi se osigurao odgovarajući trend smanjivanja udjela duga opće države. Dopuniti mirovinsku reformu tako da se zakonska dob za umirovljenje poveže s očekivanim životnim vijekom. Usuglasiti se u pogledu provedive podjele fiskalnih ciljeva na sve državne razine.

               2.Donijeti i provesti sveobuhvatnu poreznu reformu za proširenje porezne osnovice, porezno rasterećenje rada i ukidanje neučinkovitih poreznih izdataka.

               3.Poboljšati funkcioniranje tržišta rada smanjenjem financijskih nepoticajnih mjera koje odvraćaju od rada, povećanjem pristupa tržištu rada za određene ciljne skupine i rješavanjem nedostatka i neusklađenosti vještina s tržištem rada.

               4.Ponovno uspostaviti konkurentnost tako da se u dogovoru sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama osigura da razvoj plaća prati produktivnost.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 252

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  SL L 140, 27.5.2013., str. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8800 završna verzija.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 21 završna verzija/2

                     (10)
                  COM(2015) 112.

                     (11)
                  Strukturni saldo kako ga je ponovno izračunala Komisija na temelju informacija iz programa stabilnosti primjenjujući zajednički prihvaćenu metodologiju.

                     (12)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.5.2016.
            COM(2016) 325 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Danske za 2016.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Danske za 2016.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Danske za 2016.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Danske za 2016.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
                  2

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
                  3

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta
                  4
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2016. Prioritete godišnjeg pregleda rasta odobrilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  5
               , u kojemu Dansku ne smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Dansku za 2016.
                  6
                objavljeno je 26. veljače 2016. Njime je ocijenjen napredak Danske u odnosu na preporuke za Dansku koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak te zemlje u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Danska je 26. travnja 2016. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2016. i svoj program konvergencije za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)Pri planiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako je potrebna potpora pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojeg Sporazuma o partnerstvu i povezanih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje
                  7
               .

               (5)Na Dansku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem programu konvergencije za 2016. najavljuje poboljšanje ukupnog salda te ostvarenje uravnoteženog proračuna u 2020. Predviđeno je da se srednjoročni proračunski cilj – strukturni deficit od 0,5 % BDP-a – dosegne u 2016. Prema programu konvergencije očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti 35,1 % u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze uvjerljiv je. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2016., predviđa se da će Danska ispuniti zahtjeve preporučene fiskalne prilagodbe u 2016. i 2017. Na temelju ocjene programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2016. Vijeće smatra da se očekuje da će Danska ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (6)Osiguravanje ponude radne snage u kontekstu starenja stanovništva preduvjet je održivog rasta u Danskoj. Nizom znatnih reformi tržišta rada koje se provode posljednjih godina nastoje se jačati poticaji za rad i poboljšati učinkovitost aktivnih politika tržišta rada. Te bi reforme mogle pridonijeti danskom ostvarenju cilja zaposlenosti iz strategije Europa 2020., kao i održivosti danskog modela socijalne zaštite. No nacionalni cilj socijalne uključenosti iz strategije Europa 2020., kojim se želi smanjiti broj ljudi koji žive u kućanstvima s niskim intenzitetom rada, daleko je od ostvarenja. Uključivanje na tržište rada i poboljšanje zapošljivosti skupina u nepovoljnom društvenom položaju i dalje je izazov. To se posebno odnosi na osobe migrantskog podrijetla iz trećih zemalja, uključujući one koji dugo borave u Danskoj, te na mlade s niskom razinom obrazovanja. Mjere uključivanja na tržište rada usuglašene tripartitnim pregovorima 2016. mogle bi poboljšati položaj tek pristiglih izbjeglica i migranata. No nužne su i daljnje mjere učinkovita uključivanja ostlaih marginaliziranih skupina na tržište rada.

               (7)Rast produktivnosti ključan je za održanje razmjerno visoke razine socijalne zaštite u Danskoj. No on je zadnjih dvadesetak godina usporen. Među ostalim, tomu je uzrok stalni izostanak tržišnog natjecanja u domaćem uslužnom sektoru, posebice u maloprodaji i građevinarstvu. Danska stoga mora uložiti napore u poboljšanje produktivnosti u građevinskom sektoru uklanjanjem prepreka i osiguravanjem proporcionalnosti programa izdavanja odobrenja ondje gdje ih smatra potrebnima. Treba ublažiti ograničenja za maloprodaju, osobito provedbom reformi koje je vlada utvrdila.

               (8)Ukupna razina ulaganja u Danskoj niska je otkako je tijekom gospodarske krize došlo do snažnog pada privatnih ulaganja. To se djelomično odražava u niskim ulaganjima u stambene nekretnine nakon sloma tržišta nekretnina i u neiskorištenosti kapaciteta u korporativnom sektoru. Poticanjem ulaganja omogućilo bi se Danskoj da ojača gospodarski rast i poveća produktivnost. Prepreke ulaganjima postoje u uslužnom i istraživačkom sektoru. Sektori maloprodaje i građevinarstva nailaze na prepreke za ulazak na tržište, što pak utječe na tržišno natjecanje i rast produktivnosti. Mogli bi se pojačati napori da se istraživački rezultati pretoče u poslovne inovacije.

               (9)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Danske i objavila je u izvješću o Danskoj za 2016. Ocijenila je i program konvergencije i nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Danskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Danskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time i jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. i 2. u nastavku.

               (10)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo program konvergencije Danske, a njegovo je mišljenje
                  8
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Danska u 2016. i 2017. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Ispuniti srednjoročni proračunski cilj u 2016. i ostvariti godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,25 % BDP-a radi ostvarivanja srednjoročnog proračunskog cilja u 2017.

               2.Povećati produktivnost i ulaganja privatnog sektora povećanjem konkurentnosti u domaćem uslužnom sektoru, posebice omogućujući lakši ulazak na tržišta maloprodaje i građevinarstva. Poticati suradnju poduzetnika i sveučilišta.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 325 final

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059, i P8_TA(2016)0060

                     (4)
                  COM(2015) 690 final

                     (5)
                  COM(2015) 691 final

                     (6)
                  SWD (2016) 74 final

                     (7)
                  COM(2014) 494 final

                     (8)
                  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.