title: Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Luksemburga za 2021.–2030.

text:
               3.9.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 297/60

      PREPORUKA KOMISIJE
      оd 18. lipnja 2019.
      o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Luksemburga za 2021.–2030.
      (2019/C 297/16)
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      budući da:

                  (1)

                  U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

                  (2)

                  Luksemburg je dostavio svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 18. veljače 2019. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

                  (3)

                  U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Luksemburga uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

                  (4)

                  Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

                  (5)

                  Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da zbroji određene brojčano iskazane planirane doprinose svih država članica kako bi se ocijenila ambicioznost na razini Unije i, s druge strane, potrebom da se dotičnoj državi članici pruži dovoljno vremena da uzme u obzir preporuke Komisije prije nego što dovrši svoj integrirani nacionalni energetski i klimatski plan.

                  (6)

                  Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

                  (7)

                  Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

                  (8)

                  Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

                  (9)

                  Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Luksemburg za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Luksemburgu (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

                  (10)

                  Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

                  (11)

                  Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

                  (12)

                  Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

                  (13)

                  Konačni bi plan trebao pružiti jasan opis dodatnih predviđenih politika i mjera, popraćen procjenom učinka i procjenom interakcija među različitim dimenzijama energetske unije, koje uglavnom nedostaju u nacrtu plana. Konačni plan imao bi koristi od pristupa više okrenutog prema budućnosti, uzimajući u obzir posebne izazove Luksemburga, posebno s obzirom na njegovu snažnu ovisnost o opskrbi energijom iz susjednih zemalja. Isto tako bi opravdao posebnu pozornost u odnosu na razvoj nacionalnih mjera fleksibilnosti kao što su upravljanje potražnjom i skladištenje.

                  (14)

                  Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od širenja informacija o najnovijim i trenutačnim mjerama i trendovima makroekonomske konkurentnosti, posebno kako bi se obuhvatilo trenutačni položaj sektora niskougljičnih tehnologija na globalnom tržištu, ističući područja konkurentnih prednosti i moguće izazove te ukazujući na mjerljive ciljeve za budućnost te politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Mogao bi imati koristi i od bolje interakcije s kružnim gospodarstvom, naglašavajući njegov potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova.

                  (15)

                  Preporuke Komisije za Luksemburg temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Luksemburga koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

            PREPORUČUJE:

                  1.

                  Luksemburg bi trebao dopuniti informacije o planiranim politikama i mjerama za namjeravano ambiciozno smanjenje emisija stakleničkih plinova u sektorima koji nisu obuhvaćeni sustavom trgovanja emisijama Europske unije i ispunjenje obveze u skladu s Uredbom (EU) 2018/841 Europskog parlamenta i Vijeća (8) da emisije iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva (LULUCF) ne premašuju uklanjanja. Trebao bi navesti dodatne pojedinosti o njihovom opsegu, vremenskom okviru, vjerojatnim učincima i svakoj namjeravanoj upotrebi fleksibilnih mogućnosti između raspodjele napora i sektora obračunanog LULUCF-a i trgovanja emisijama.

                  2.

                  Luksemburg bi trebao detaljnim i brojčano iskazanim politikama i mjerama usklađenima s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (9) poduprijeti hvalevrijednu razinu ambicije Luksemburga od 23–25 % udjela energije iz obnovljivih izvora za 2030. kao doprinos cilju Unije za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora kako bi se taj doprinos mogao pravodobno i troškovno učinkovito ostvariti. Trebao bi uključiti okvirnu putanju koja dostiže sve referentne točke prema članku 4. stavku (a) točki 2. Uredbe (EU) 2018/1999. Trebao bi osigurati da se cilj u pogledu energije iz obnovljivih izvora za 2020. utvrđen u Prilogu I. Direktivi 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10) potpuno ispuni i zadrži kao osnovna referentna vrijednost od 2021. nadalje i objasniti na koji način namjerava ispuniti i zadržati takav osnovni udjel. Luksemburg bi trebao predložiti detaljne mjere za ostvarenje cilja koji se odnosi na promet i prodora električne energije opisanih u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, u skladu s člankom 25. Direktive (EU) 2018/2001. Trebao bi navesti dodatne pojedinosti o pojednostavnjenju administrativnih postupaka i o okvirima kojima se omogućuju potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001.

                  3.

                  Luksemburg bi trebao definirati svoj doprinos kao posebnu vrijednost za potrošnju primarne energije i za krajnju potrošnju energije te jasno predstaviti očekivane uštede i detaljniju procjenu učinka predloženih politika i mjera.

                  4.

                  Trebao bi razraditi nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti u razdoblju od 2020. do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Takve bi ciljeve trebao poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan).

                  5.

                  Trebao bi pojačati već odličnu regionalnu suradnju unutar petostranog energetskog foruma na temelju političke izjave od 4. ožujka 2019. kako bi posebno uključivala razvoj i praćenje nacionalnih energetskih i klimatskih planova, posebno u odnosu na pitanja relevantna za prekograničnu suradnju. Trebao bi posebno razmotriti napore za dekarbonizaciju prometa iz regionalne perspektive.

                  6.

                  Trebao bi pružiti sveobuhvatnu procjenu ukupnih potreba za ulaganjima za postizanje ciljeva, kao i informacije o financijskim sredstvima koje je potrebno mobilizirati radi provedbe postojećih i planiranih politika i mjera.

                  7.

                  Luksemburg bi trebao navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzeta djelovanja i planove za njihovo postupno ukidanje.

                  8.

                  Luksemburg bi trebao dopuniti analizu interakcija s politikama o kvaliteti zraka i emisijama u zrak, uključujući zahtijevane informacije o emisijama onečišćujućih tvari u zraku koje se predviđaju planiranim politikama i mjerama te osnažujući kvantitativne analize.

                  9.

                  Luksemburg bi trebao bolje integrirati aspekte pravednosti u energetskoj tranziciji, konkretno pružanjem više pojedinosti o učinku koji planirani ciljevi, politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine. Luksemburg bi trebao nastaviti razvijati pristup rješavanju problema energetskog siromaštva, uključujući navođenjem procjene kako je predviđeno Uredbom (EU) 2018/1999.

         Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

               Za Komisiju

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Član Komisije

         (1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

         (2)  SWD(2019) 266.

         (3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

         (4)  SWD(2019) 1015 final.

         (5)  COM(2019) 516 final, 5. lipnja 2019.

         (6)  SWD(2019) 266.

         (7)  SWD(2019) 266.

         (8)  Uredba (EU) 2018/841 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o uključivanju emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva u okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. te o izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 i Odluke br. 529/2013/EU (SL L 156, 19.6.2018., str. 1.)

         (9)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

         (10)  Direktiva 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ (SL L 140, 5.6.2009., str. 16.).


title: Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Malte za 2021.–2030.

text:
               3.9.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 297/68

      PREPORUKA KOMISIJE
      оd 18. lipnja 2019.
      o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Malte za 2021.–2030.
      (2019/C 297/18)
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      budući da:

                  (1)

                  U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

                  (2)

                  Malta je dostavila svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 21. prosinca 2018. Podnošenje tog plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

                  (3)

                  U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Malte uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

                  (4)

                  Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

                  (5)

                  Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da zbroji određene brojčano iskazane planirane doprinose svih država članica kako bi se ocijenila ambicioznost na razini Unije i, s druge strane, potrebom da se dotičnoj državi članici pruži dovoljno vremena da uzme u obzir preporuke Komisije prije nego što dovrši svoj integrirani nacionalni energetski i klimatski plan.

                  (6)

                  Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

                  (7)

                  Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

                  (8)

                  Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

                  (9)

                  Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Maltu za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Malti (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

                  (10)

                  Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

                  (11)

                  Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

                  (12)

                  Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

                  (13)

                  Malta bi se u konačnom planu trebala nadovezati na pozitivnu međusobnu povezanost planiranih politika i mjera koje je navela u nacrtu plana i dodatno istražiti zahtjevnije međusobne povezanosti politika, posebno između dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta te načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Ciljevi iz dimenzije istraživanja, inoviranja i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije. Malta bi isto tako trebala postaviti konkretne, mjerljive i vremenski određene ciljeve politike za svih pet dimenzija.

                  (14)

                  Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan mogao bi se dopuniti sveobuhvatnijim mjerama za iskorištavanje potencijala interakcija s kružnim gospodarstvom.

                  (15)

                  Preporuke Komisije za Maltu temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Malte koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

            PREPORUČUJE:

                  1.

                  Malta bi trebala planirati dodatne domaće mjere, posebno u građevinskom i prometnom sektoru, i brojčano iskazati njihove očekivane učinke kako bi smanjila znatnu razliku u odnosu na njezin cilj za stakleničke plinove za 2030. za sektore koji nisu obuhvaćeni sustavom trgovanja emisijama Europske unije od –19 % u usporedbi s 2005. Iz razloga ekonomičnosti mogli bi biti opravdani određeni prijenosi godišnje raspodjele emisija iz ostalih država članica, kako je predviđeno Uredbom (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća (8).

                  2.

                  Trebala bi u znatnoj mjeri povećati razinu ambicije za 2030. na najmanje 21 % udjela energije iz obnovljivih izvora kao doprinos Malte cilju Unije za 2030. za energiju iz obnovljivih izvora, kako je utvrđeno u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999 i nakon primjerenog razmatranja relevantnih okolnosti i nacionalnih ograničenja. Trebala bi u konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan uključiti okvirnu putanju koja dostiže sve referentne točke prema članku 4. stavku (a) točki 2. Uredbe (EU) 2018/1999 u skladu s tim udjelom, u pogledu potrebe za povećanjem razine napora za zajedničko ostvarivanje tog cilja. Trebala bi predložiti detaljne i brojčano iskazane politike i mjere koje su u skladu s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (9), kako bi se omogućilo pravodobno i troškovno učinkovito ostvarenje tog doprinosa. Trebala bi povećati razinu ambicije u sektoru grijanja i hlađenja kako bi se ostvario okvirni cilj iz članka 23. Direktive (EU) 2018/2001. Trebala bi pružiti detaljnije mjere kojima bi se ostvario cilj iz članka 25. Direktive (EU) 2018/2001 koji se odnosi na promet. Trebala bi navesti više pojedinosti u vezi s okvirima kojima se omogućuju potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001.

                  3.

                  Malta bi trebala povećati razinu ambicije u pogledu smanjenja krajnje potrošnje energije i potrošnje primarne energije 2030. s obzirom na potrebu za povećanjem razine napora za postizanje cilja povećanja energetske učinkovitosti Unije do 2030. Trebala bi predložiti ambicioznije politike i mjere kojima bi se ostvarile dodatne uštede energije do 2030. Potrebne su konkretne dodatne mjere energetske učinkovitosti, posebno za građevinu i promet, kako bi se ispunio cilj predložen za razdoblje od 2021. do 2030.

                  4.

                  Malta bi trebala navesti mjere kojima se podupiru ciljevi energetske sigurnosti u pogledu diversifikacije i smanjenja energetske ovisnosti, uključujući mjere kojima se osiguravaju fleksibilnost i potencijalno povećana uloga upravljanja potražnjom u elektroenergetskom sektoru.

                  5.

                  Malta bi trebala dodatno razraditi nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Takve bi ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan).

                  6.

                  Trebala bi dodatno poboljšati razinu detaljne razrade ciljeva i politika i mjera konačnog integriranog nacionalnog energetskom i klimatskog plana, posebno za postavljanje jasnih, mjerljivih i naprednih ciljeva za dimenziju unutarnjeg tržišta te dimenzije istraživanja, inovacija i konkurentnosti; i objasniti u kojoj su mjeri predviđeni planovi istraživanja nafte usklađeni s dugoročnim ciljevima dekarbonizacije.

                  7.

                  Trebala bi dopuniti uglavnom kvalitativna upućivanja na neke od predviđenih potreba za ulaganjima, izdataka i izvora financiranja, uz daljnju kvantifikaciju kako bi se dobila sveobuhvatna procjena ukupnih potreba za ulaganjima radi postizanja ciljeva, kao i informacije o nacionalnim financijskim sredstvima i financijskim sredstvima Unije koje je potrebno mobilizirati.

                  8.

                  Malta bi trebala navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzeta djelovanja i planove za njihovo postupno ukidanje.

                  9.

                  Trebala bi dopuniti analizu interakcija s politikom o kvaliteti zraka i emisijama u zrak, predstavljajući i brojčano iskazujući učinke na onečišćenje zraka u različitim scenarijima, pružajući popratne informacije i razmatrajući sinergije i učinke kompromisa.

                  10.

                  Malta bi trebala bolje integrirati aspekte pravedne tranzicije, posebno pružanjem više pojedinosti o učincima koje planirani ciljevi, politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine.

         Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

               Za Komisiju

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Član Komisije

         (1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

         (2)  SWD(2019) 268.

         (3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

         (4)  SWD(2019) 1017 final.

         (5)  COM(2019) 518 final, 5. lipnja 2019.

         (6)  SWD(2019) 268.

         (7)  SWD(2019) 268.

         (8)  Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 (SL L 156, 19.6.2018., str. 26.).

         (9)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).


title: Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Nizozemske za 2021.–2030.

text:
               3.9.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 297/72

      PREPORUKA KOMISIJE
      оd 18. lipnja 2019.
      o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Nizozemske za 2021.–2030.
      (2019/C 297/19)
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      budući da:

                  (1)

                  U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

                  (2)

                  Nizozemska je dostavila svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 20. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

                  (3)

                  U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Nizozemske uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

                  (4)

                  Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

                  (5)

                  Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da zbroji određene brojčano iskazane planirane doprinose svih država članica kako bi se ocijenila ambicioznost na razini Unije i, s druge strane, potrebom da se dotičnoj državi članici pruži dovoljno vremena da uzme u obzir preporuke Komisije prije nego što dovrši svoj nacionalni plan.

                  (6)

                  Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

                  (7)

                  Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

                  (8)

                  Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

                  (9)

                  Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Nizozemsku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Nizozemskoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

                  (10)

                  Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

                  (11)

                  Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

                  (12)

                  Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

                  (13)

                  Nacrt plana uglavnom se temelji na postojećoj politici Nizozemske, posebno na Koalicijskom sporazumu iz 2017. i Energetskom sporazumu iz 2013. (Energieakkoord). Nekoliko bi elemenata trebalo dodati u dimenzije energetske unije, povezanih s predloženom razinom ambicije i popratnim politikama i mjerama, kao i povezanu procjenu učinka. Potrebno je obratiti posebnu pozornost na upravljanje međusobnom povezanosti između dimenzija dekarbonizacije i energetske učinkovitosti i ostalim dimenzijama, posebno kroz predstavljanje konkretnijih i mjerljivih ciljeva koji se odnose na energetsku sigurnost, unutarnje tržište te istraživanje, inovacije i konkurentnost, i kako će navedeni podržati ostvarivanje ambicija dekarbonizacije, obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti. Trebalo bi bolje objasniti na koji je način načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu uzeto u obzir. Slično tome, ciljevi iz dimenzije istraživanja, inovacija i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije.

                  (14)

                  Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan bio bi kvalitetniji ako bi se podrobnije zahvatili aspekti konkurentnosti, konkretno sektor niskougljičnih tehnologija, među ostalim dekarbonizacija energetski intenzivnih industrijskih sektora i industrijskih sektora s velikim emisijama ugljika. Mjerljivi ciljevi za budućnost utvrđeni na toj osnovi bili bi korisni, kao i politike i mjere za njihovo postizanje kojima bi se ciljeve na odgovarajući način povezalo s politikama poduzetništva i industrijskim politikama.

                  (15)

                  Preporuke Komisije za Nizozemsku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Nizozemske koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

            PREPORUČUJE:

                  1.

                  Nizozemska bi trebala detaljnim i brojčano iskazanim politikama i mjerama usklađenima s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (8) poduprijeti hvalevrijednu razinu ambicije od 27–35 % udjela energije iz obnovljivih izvora za 2030. kao doprinos Nizozemske cilju Unije za 2030. za energiju iz obnovljivih izvora kako bi se taj doprinos mogao pravodobno i troškovno učinkovito ostvariti. Trebala bi uključiti okvirnu putanju koja dostiže sve referentne točke prema članku 4. stavku (a) točki 2. Uredbe (EU) 2018/1999. Trebala bi osigurati da se cilj u pogledu energije iz obnovljivih izvora za 2020. utvrđen u Prilogu I. Direktivi 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (9) potpuno ispuni i zadrži kao osnovna referentna vrijednost od 2021. nadalje te objasniti na koji način namjerava ispuniti i zadržati takav osnovni udjel. Trebala bi predložiti putanje i odgovarajuće mjere u sektoru grijanja i hlađenja te prometnom sektoru kako bi ostvarila okvirni cilj iz članka 23. Direktive (EU) 2018/2001 te cilj koji se odnosi na promet iz članka 25. Direktive (EU) 2018/2001. Trebala bi navesti dodatne pojedinosti o pojednostavnjenju administrativnih postupaka okvira kojim se omogućuje potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001.

                  2.

                  Trebala bi preispitati svoju krajnju potrošnju energije s obzirom na potrebu za povećanjem razine napora za postizanje cilja povećanja energetske učinkovitosti Unije do 2030. te utvrditi dodatne politike i mjere kojima bi se mogle ostvariti dodatne uštede energije do 2030. Trebala bi, uz već postojeće, navesti dodatne politike i mjere za potrebe ostvarivanja ciljeva povećanja energetske učinkovitosti Nizozemske do 2020. Očekivani učinak ušteda energije, razdoblje njihove provedbe i ciljani sektori moraju biti navedeni u konačnom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu. Trebala bi nastaviti s naporima koji se odnose na sustave obveze uštede energije nakon 2020., uzimajući u obzir to da je obveza uštede energije u razdoblju od 2021. do 2030. ambicioznija od trenutačne obveze.

                  3.

                  Nizozemska bi trebala navesti mjere kojima se podupiru ciljevi energetske sigurnosti u pogledu diversifikacije i smanjenja energetske ovisnosti, uključujući mjere kojima se osiguravaju fleksibilnost i adekvatnost proizvodnje električne energije u pogledu ambicioznog cilja obnovljivih izvora energije.

                  4.

                  Trebala bi dodatno razraditi nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti u razdoblju od 2021. do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Takve bi ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan).

                  5.

                  Trebala bi pojačati već odličnu regionalnu suradnju unutar petostranog energetskog foruma na temelju političke izjave od 4. ožujka 2019. kako bi prije svega, uključila razvoj i praćenje nacionalnih energetskih i klimatskih planova, posebno u odnosu na pitanja relevantna za prekograničnu suradnju.

                  6.

                  Trebala bi pružiti opći pregled potreba za ulaganjima kako bi se ostvarili ciljevi klimatske i energetske politike te opću ocjenu izvora tog ulaganja, uključujući odgovarajuće financiranje na nacionalnoj i regionalnoj razini.

                  7.

                  Nizozemska bi trebala navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzeta djelovanja i planove za njihovo postupno ukidanje.

                  8.

                  Nizozemska bi analizu interakcija s politikama o kvaliteti zraka i emisijama zračnog prometa trebala nadopuniti većim brojem kvantitativnih informacija, odnosno barem bi trebala uključiti zahtijevane informacije o emisijama onečišćujućih tvari u zraku koje se predviđaju planiranim politikama i mjerama.

                  9.

                  Trebala bi bolje integrirati aspekte pravedne tranzicije, posebno pružanjem više pojedinosti o učincima koje planirani ciljevi, politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine. Nizozemska bi trebala uključiti posebnu procjenu pitanja energetskog siromaštva, zajedno sa svim povezanim ciljevima ili posebnim politika ili mjerama, kako je propisano Uredbom (EU) 2018/1999.

         Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

               Za Komisiju

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Član Komisije

         (1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

         (2)  SWD(2019) 227.

         (3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

         (4)  SWD(2019) 1018 final.

         (5)  COM(2019) 519 final, 5. lipnja 2019.

         (6)  SWD(2019) 227.

         (7)  SWD(2019) 227.

         (8)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

         (9)  Direktiva 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ (SL L 140, 5.6.2009., str. 16.).


title: Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Austrije za 2021.–2030.

text:
               3.9.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 297/76

      PREPORUKA KOMISIJE
      оd 18. lipnja 2019.
      o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Austrije za 2021.–2030.
      (2019/C 297/20)
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      budući da:

                  (1)

                  U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

                  (2)

                  Austrija je dostavila nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 21. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta planova osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove te potom započeti s njihovom provedbom.

                  (3)

                  U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Austrije uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

                  (4)

                  Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

                  (5)

                  Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj nacionalni plan.

                  (6)

                  Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

                  (7)

                  Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

                  (8)

                  Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

                  (9)

                  Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Austriju za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Austriji (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

                  (10)

                  Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

                  (11)

                  Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

                  (12)

                  Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

                  (13)

                  Austrija bi u konačnom planu mogla dodatno razraditi međupoveznice među dimenzijama dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta, posebice s obzirom na aktualnu transformaciju energetskog sustava s ciljem od 100 % obnovljivog sustava električne energije te na implikacije koje bi ovo moglo imati, primjerice, na ostvarenje cilja od 15 % povezanosti. S obzirom na važnost bioenergije za ostvarenje austrijskih ciljeva na području obnovljive energije i stakleničkih plinova, dobrodošla je daljnja analiza posljedica obračunanih emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva te emisija onečišćujućih tvari u zraku. Budući da je uporaba hidroenergije važna, također bi se mogli razmotriti učinci klimatskih promjena na energetsku sigurnost.

                  (14)

                  Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od veće usmjerenosti na industrijsku konkurentnost te na konkurentne prednosti Austrije i potencijalne izazove u tranziciji u ugljično neutralni energetski sektor. Mjerljivi ciljevi za budućnost bili bi korisni, kao i politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva, obrazovnom i industrijskom politikom.

                  (15)

                  Preporuke Komisije za Austriju temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Austrije koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

            PREPORUČUJE:

                  1.

                  Austrija bi mjere koje planira uvesti u građevinskom i prometnom sektoru radi ostvarivanja cilja za 2030. za stakleničke plinove od –36 % u odnosu na 2005. za sektore koji nisu obuhvaćeni sustavom trgovanja emisijama EU-a trebala nadopuniti mjerama iz poljoprivrede i korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva (sektori LULUCF). Austrija bi trebala navesti namjeravanu primjenu fleksibilnih mogućnosti između raspodjele tereta, obračunanih emisija iz sektora LULUCF-a te iz sektora trgovanja emisijama.

                  2.

                  Austrija bi trebala iznijeti udio obnovljive energije od najmanje 46 % kao doprinos cilju Unije u pogledu energije iz obnovljivih izvora za 2030. kako je navedeno u formuli u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999, a istodobno zadržati ambiciozni cilj za obnovljivu energiju. U kontekstu potrebe za povećanjem razine napora za zajedničko ostvarivanje tog cilja, Austrija bi trebala u konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan uključiti okvirnu putanju koja dostiže sve referentne točke u skladu s člankom 4. stavkom (a) točkom 2. Uredbe (EU) 2018/1999. Austrija bi trebala navesti detaljne i brojčano iskazane politike i mjere usklađene s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (8) kako bi se taj doprinos mogao pravodobno i troškovno učinkovito ostvariti. Nadalje, Austrija bi trebala iznijeti putanje i odgovarajuće mjere za sektore grijanja i hlađenja te sektor prometa radi ostvarenja okvirnog cilja u skladu s člankom 23. Direktive (EU) 2018/2001 te cilja za promet u skladu s člankom 25. iste direktive. Austrija bi trebala navesti dodatne pojedinosti u vezi s okvirima kojima se omogućuju potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001.

                  3.

                  U kontekstu potrebe za povećanjem razine napora radi postizanja cilja Unije u pogledu energetske učinkovitosti do 2030., Austrija bi trebala preispitati svoje doprinose i utvrditi dodatne politike i mjere kojima bi se mogla ostvariti dodatna ušteda energije do 2030. Austrija bi trebala razjasniti nacionalni doprinos koji se trenutačno može tumačiti na dva različita načina te ga navesti u odnosu na potrošnju primarne energije i konačnu potrošnju energije. Austrija bi trebala dodatno potkrijepiti svoje okvirne navode o politikama i mjerama koje će se provoditi nakon 2020., a za koje u konačnom integriranom nacionalnom i klimatskom planu treba uključiti vremenski plan provedbe, jasne ciljeve i očekivane učinke i uštede.

                  4.

                  Austrija bi trebala navesti konkretne ciljeve u pogledu diversifikacije nafte i plina i o opskrbi iz trećih zemalja, o smanjenju ovisnosti o uvozu energije te o poboljšanju otpornosti i fleksibilnosti nacionalnog sustava električne energije.

                  5.

                  Austrija bi trebala dodatno razjasniti nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Austrija bi takve ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Europski strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan).

                  6.

                  Austrija bi trebala nastaviti s regionalnom suradnjom, uključujući savjetovanja sa susjednim zemljama, radi finaliziranja i provedbe integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, konkretno u kontekstu Skupine na visokoj razini za energetsku povezanost središnje i jugoistočne Europe (CESEC) i petostranog energetskog foruma, posebice s obzirom na ulogu Austrije kao regionalnog središta za plin te u kontekstu austrijskog cilja povećanja udjela obnovljivih izvora u sektoru električne energije na 100 %.

                  7.

                  Austrija bi trebala omogućiti općeniti pregled ulaganja potrebnih za ostvarivanje energetskih i klimatskih ciljeva te općenitu procjenu izvora ulaganja, uključujući odgovarajuće financiranje na nacionalnoj i regionalnoj razini te na razini Unije.

                  8.

                  Austrija bi trebala navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzete mjere i planove za njihovo postupno ukidanje.

                  9.

                  Austrija bi trebala nadopuniti analizu interakcija s politikom koja se odnosi na kvalitetu zraka i emisije u zrak, pri čemu se navode učinci na onečišćenje zraka u raznim scenarijima, pružaju informacije na kojima se temelje te razmatraju sinergije i učinci kompromisa.

                  10.

                  Austrija bi trebala bolje integrirati aspekte pravednosti u energetskoj tranziciji, konkretno pružanjem više pojedinosti o učinku koji planirani ciljevi, politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine, uključujući u regijama s visokim razinama emisija ugljika i industrijskim regijama. Austrija bi trebala nastaviti razvijati pristup rješavanju problema energetskog siromaštva, među ostalim navođenjem dodatnih pojedinosti o postojećim i potencijalnim mjerama, planovima u vezi s energetskim siromaštvom i njihovom očekivanom učinku te istodobno završiti analizu u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999.

         Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

               Za Komisiju

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Član Komisije

         (1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

         (2)  SWD(2019) 226.

         (3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

         (4)  SWD(2019) 1019 final.

         (5)  COM(2019) 520 final, 5. lipnja 2019.

         (6)  SWD(2019) 226 final.

         (7)  SWD(2019) 226 final.

         (8)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).


title: Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Rumunjske za 2021.–2030.

text:
               3.9.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 297/88

      PREPORUKA KOMISIJE
      оd 18. lipnja 2019.
      o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Rumunjske za 2021.–2030.
      (2019/C 297/23)
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      budući da:

                  (1)

                  U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

                  (2)

                  Rumunjska je dostavila svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 31. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

                  (3)

                  U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Rumunjske uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

                  (4)

                  Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

                  (5)

                  Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da zbroji određene brojčano iskazane planirane doprinose svih država članica kako bi se ocijenila ambicioznost na razini Unije i, s druge strane, potrebom da se dotičnoj državi članici pruži dovoljno vremena da uzme u obzir preporuke Komisije prije nego što dovrši svoj nacionalni plan.

                  (6)

                  Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

                  (7)

                  Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

                  (8)

                  Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

                  (9)

                  Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Rumunjsku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Rumunjskoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

                  (10)

                  Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

                  (11)

                  Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

                  (12)

                  Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

                  (13)

                  U konačnom planu trebalo bi dodatno razraditi procjenu međusobne povezanosti politika i mjera te opisati način na koji Rumunjska namjerava riješiti to pitanje. U planu bi posebno trebalo opisati sinergije između dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta te načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Potrebno je ocijeniti interakciju između planirane daljnje uporabe ugljena i plina u razdoblju do 2030. i ciljeva dekarbonizacije. Slično tome, trebalo bi uključiti procjenu međudjelovanja politika i međusektorskih učinaka u odnosu na sveobuhvatne politike i mjere, kao što su planirani novi kapaciteti izgrađeni u odnosu na dimenzije energetske učinkovitosti i dekarbonizacije, najnovije regulatorne mjere koje se odnose na energetsko tržište u odnosu na ciljeve unutarnjeg tržišta i sigurnosti opskrbe, i učinci mjera dekarbonizacije u prometu i povećana uporaba obnovljivih izvora energije na mreži. Isto bi tako trebalo ocijeniti i učinak povećane uporabe šumske biomase u proizvodnji električne energije i topline na obračunane emisije i uklanjanja iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva. Štoviše, ciljevi iz dimenzije istraživanja, inovacija i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije.

                  (14)

                  Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od ocjenjivanja rezultata nacionalne strategije konkurentnosti 2014.–2020., predstavljajući sveobuhvatnu analizu o trenutačnom položaju sektora niskougljičnih tehnologija na globalnom tržištu i ističući područja konkurentnih prednosti i mogućih izazova. Isto tako bi ga se moglo dopuniti sveobuhvatnijim mjerama za iskorištavanje potencijala interakcija s kružnim gospodarstvom.

                  (15)

                  Preporuke Komisije za Rumunjsku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Rumunjske koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

            PREPORUČUJE:

                  1.

                  Rumunjska bi trebala znatno povećati razinu ambicije za 2030. na najmanje 34 % udjela energije iz obnovljivih izvora kao doprinos Rumunjske cilju Unije u pogledu energije iz obnovljivih izvora za 2030. kako je navedeno u formuli u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. U kontekstu potrebe za povećanjem razine napora za zajedničko ostvarivanje tog cilja, Austrija bi trebala u konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan uključiti okvirnu putanju koja dostiže sve referentne točke u skladu s člankom 4. stavkom (a) točkom 2. Uredbe (EU) 2018/1999. Trebala bi predložiti detaljne i brojčano iskazane politike i mjere koje su u skladu s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (8), kako bi se omogućilo pravodobno i troškovno učinkovito ostvarenje tog doprinosa. Trebala bi povećati razinu ambicije u sektoru grijanja i hlađenja kako bi ostvarila okvirni cilj iz članka 23. Direktive (EU) 2018/2001 te uspostaviti odgovarajuće mjere kako bi ostvarila cilj koji se odnosi na promet utvrđen u njezinom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu i u skladu s člankom 25. Direktive (EU) 2018/2001. Trebala bi uspostaviti mjere za pojednostavnjenje postupaka izdavanja dozvola i navesti dodatne pojedinosti u vezi s okvirima kojima se omogućuju potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001. Trebala bi pružiti dodatne pojedinosti o posebnim mjerama za osiguranje održivosti opskrbe biomasom i uporabe u energetskom sektoru, s obzirom na važan doprinos biomase Rumunjskoj unutar kombinacije izvora energije, a posebno u sektoru grijanja i hlađenja.

                  2.

                  Rumunjska bi trebala znatno povećati ambiciju u pogledu smanjenja krajnje potrošnje energije i potrošnje primarne energije za 2030. s obzirom na potrebu za povećanjem razine napora za postizanje cilja povećanja energetske učinkovitosti Unije do 2030. Trebala bi predložiti ambicioznije politike i mjere kojima bi se ostvarile dodatne uštede energije do 2030. Trebala bi dodatno razjasniti postojeće politike i mjere i pružiti detaljnije informacije o planiranim politikama i mjerama za čitavo razdoblje od 2021. do 2030., posebno o njihovim očekivanim uštedama i učincima kao i roku za provedbu.

                  3.

                  Trebala bi navesti mjere kojima se podupiru ciljevi energetske sigurnosti u pogledu diversifikacije i smanjenja energetske ovisnosti, posebno mjere kojima se osiguravaju fleksibilnost i pouzdana strategija diversifikacije plina, uključujući relevantne temeljne infrastrukturne projekte i ukidanje neprimjerenih ograničenja ulaganja u proizvodnju plina, uzimajući u obzir regionalni potencijal rezervi u Crnom moru. Trebala bi utvrditi strategiju za osiguranje dugoročne opskrbe nuklearnim materijalima i gorivom u pogledu povećanja kapaciteta proizvodnje nuklearne energije i detaljne informacije o strategiji za održanje njezinih domaćih kapaciteta u gorivnom ciklusu.

                  4.

                  Rumunjska bi trebala utvrditi napredne ciljeve koji se odnose na integraciju tržišta, posebno mjere za razvoj likvidnih i konkurentnih veleprodajnih i maloprodajnih tržišta, što se postiže poticanjem tržišnog natjecanja unutar zemlje i uklanjanjem prepreka prekograničnoj trgovini, uključujući ograničenja izvoza. Trebala bi riješiti pitanje negativnog učinka na regulaciju veleprodajnih cijena i izraziti jasno stajalište kako bi osigurala usklađenost nacionalnog zakonodavstva s pravom Unije u odnosu na otvorena i liberalizirana tržišta te slobodno formiranje cijena uključivanjem strategije i roka za napredak prema cijenama u potpunosti temeljenima na tržištu, pritom uključujući ciljane mjere zaštite ranjivih potrošača.

                  5.

                  Rumunjska bi trebala dodatno razraditi nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti u razdoblju od 2020. do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Takve bi ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan).

                  6.

                  Trebala bi pojačati regionalnu suradnju sa susjednim državama članicama i unutar uspostavljenih okvira regionalne suradnje kao što je skupina na visokoj razini za energetsku povezanost središnje i jugoistočne Europe (CESEC), uključujući u području infrastrukture za plin i električnu energiju, obnovljivih izvora energije, energetske učinkovitosti te istraživanja, inovacija i konkurentnosti uzimajući u obzir zajedničke izazove i ciljeve. Postoji znatan potencijal za daljnju suradnju u pogledu razvoja planiranih u elektroenergetskom sektoru, uključujući potrebu za uključivanjem većih udjela obnovljivih izvora energije i čist promet, što bi moglo utjecati na elektroenergetsku međupovezivost i trgovanje u regiji.

                  7.

                  Trebala bi proširiti svoju analizu potreba za ulaganjima i rizika koji se odnose na ciljeve njezine strategije energetskog razvoja na opći pregled potreba za ulaganjem u svrhu postizanja ciljeva njezinog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Trebala bi pružiti opći pregled izvora tih ulaganja, uključujući odgovarajuće financiranje na nacionalnoj i regionalnoj razini te na razini Unije. Trebala bi kao izvor financiranja razmotriti i troškovno učinkovite prijenose emisijskih kvota u druge države članice u skladu s Uredbom (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća (9).

                  8.

                  Rumunjska bi trebala navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzeta djelovanja i planove za njihovo postupno ukidanje.

                  9.

                  Trebala bi uključiti analizu interakcija s politikama o kvaliteti zraka i emisijama u zrak zajedno sa zahtijevanim informacijama o emisijama onečišćujućih tvari u zraku koje se predviđaju planiranim politikama i mjerama.

                  10.

                  Trebala bi bolje integrirati aspekte pravedne tranzicije, posebno razmatrajući učinke na socijalna pitanja i zapošljavanje, navodeći konkretnije mjere i vremenske okvire za rješavanje problema energetskog siromaštva, kako je predviđeno Uredbom (EU) 2018/1999. Trebala bi se dotaknuti pitanja potreba i mjera u pogledu strukturalnih promjena koje su posljedica tranzicije na čistu energiju za monoindustrijske regije kao što su one koje ovise o industriji ugljena ili ostali sektori s visokom potrošnjom energije.

         Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

               Za Komisiju

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Član Komisije

         (1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

         (2)  SWD(2019) 273.

         (3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

         (4)  SWD(2019) 1022 final.

         (5)  COM(2019) 523 final, 5. lipnja 2019.

         (6)  SWD(2019) 273.

         (7)  SWD(2019) 273.

         (8)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

         (9)  Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 (SL L 156, 19.6.2018., str. 26.).


title: Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Slovačke za 2021.–2030.

text:
               3.9.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 297/96

      PREPORUKA KOMISIJE
      оd 18. lipnja 2019.
      o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Slovačke za 2021.–2030.
      (2019/C 297/25)
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      budući da:

                  (1)

                  U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

                  (2)

                  Slovačka je dostavila svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 21. siječnja 2019. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

                  (3)

                  U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Slovačke uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

                  (4)

                  Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

                  (5)

                  Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da zbroji određene brojčano iskazane planirane doprinose svih država članica kako bi se ocijenila ambicioznost na razini Unije i, s druge strane, potrebom da se dotičnoj državi članici pruži dovoljno vremena da uzme u obzir preporuke Komisije prije nego što dovrši svoj nacionalni plan.

                  (6)

                  Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

                  (7)

                  Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

                  (8)

                  Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

                  (9)

                  Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Slovačku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Slovačkoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

                  (10)

                  Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

                  (11)

                  Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

                  (12)

                  Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

                  (13)

                  Konačnim planom trebalo bi utvrditi međusobne povezanosti i osigurati dosljednost između različitih dimenzija. Cjeloviti pristup, koji je već primijenjen u nacionalnim raspravama s više dionika o rješavanju problema energetskog siromaštva, pritom uzimajući u obzir dimenzije unutarnjeg tržišta i energetske učinkovitosti, trebalo bi proširiti na sve dimenzije. Isto tako bi se moglo riješiti pitanje učinaka klimatskih promjena kao rizika za energetsku sigurnost. Ciljevi iz dimenzije istraživanja, inoviranja i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije.

                  (14)

                  Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od predstavljanja sveobuhvatne analize o tome gdje se sektor niskougljičnih tehnologija trenutačno nalazi na globalnom tržištu, ističući područja konkurentnih prednosti i moguće izazove te ukazujući na mjerljive ciljeve za budućnost te politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Mogao bi imati koristi i od bolje interakcije s kružnim gospodarstvom, naglašavajući njegov potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova.

                  (15)

                  Preporuke Komisije za Slovačku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Slovačke koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

            PREPORUČUJE:

                  1.

                  Slovačka bi trebala znatno povećati razinu ambicije za 2030. na najmanje 24 % udjela energije iz obnovljivih izvorakao doprinos Slovačke cilju Unije u pogledu energije iz obnovljivih izvora za 2030. kako je navedeno u formuli u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. Trebala bi u konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan uključiti okvirnu putanju koja dostiže sve referentne točke prema članku 4. stavku (a) točki 2. Uredbe (EU) 2018/1999 u skladu s tim udjelom, u pogledu potrebe za povećanjem razine napora za zajedničko ostvarivanje tog cilja. Trebala bi predložiti detaljne i brojčano izražene politike i mjere koje su u skladu s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (8), kako bi se omogućilo pravodobno i troškovno učinkovito ostvarenje tog doprinosa. Trebala bi povećati razinu ambicije u sektoru grijanja i hlađenja kako bi ostvarila okvirni cilj iz članka 23. Direktive (EU) 2018/2001 te uspostaviti odgovarajuće mjere kako bi ostvarila cilj koji se odnosi na promet utvrđen u njezinom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu i u skladu s člankom 25. Direktive (EU) 2018/2001. Trebala bi predložiti konkretne mjere za smanjenje administrativnog opterećenja i u vezi s okvirima kojima se omogućuju potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001. Trebala bi pružiti dodatne pojedinosti o posebnim mjerama za osiguranje održivosti opskrbe biomasom i uporabe u energetskom sektoru, s obzirom na važan doprinos biomase Slovačkoj unutar kombinacije izvora energije, a posebno u sektoru grijanja i hlađenja.

                  2.

                  Slovačka bi trebala povećati svoju ambiciju u pogledu krajnje potrošnje energije i potrošnje primarne energije s obzirom na potrebu za povećanjem razine napora za postizanje cilja povećanja energetske učinkovitosti Unije do 2030. i podržati je politikama i mjerama kojima bi se ostvarile dodatne uštede energije do 2030. Trebala bi dostaviti propisnu kvantifikaciju očekivanih ušteda energije iz planiranih politika i mjera kao dio detaljnije procjene učinka.

                  3.

                  Slovačka bi trebala navesti mjere kojima se podupiru ciljevi energetske sigurnosti u pogledu diversifikacije i smanjenja energetske ovisnosti, uključujući mjere kojima se osiguravaju fleksibilnost i dugoročna opskrba nuklearnim materijalima i gorivom u pogledu razvoja kapaciteta za proizvodnju nuklearne energije.

                  4.

                  Trebala bi definirati napredne ciljeve koji se odnose na integraciju tržišta, posebno mjere za razvoj konkurentnijih veleprodajnih i maloprodajnih tržišta, uključujući napredak prema cijenama u potpunosti temeljenih na tržištu.

                  5.

                  Slovačka bi trebala dodatno razraditi nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti u razdoblju od 2023. do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Takve bi ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan).

                  6.

                  Trebala bi nastaviti savjetovanje sa susjednim državama članicama i regionalnu suradnju u kontekstu Višegradske skupine koja uključuje Češku, Mađarsku, Poljsku i Slovačku te skupine na visokoj razini za energetsku povezanost središnje i jugoistočne Europe (CESEC), kao i bilateralnu suradnju, kao što je ona s Češkom u području sustava distribucije električne energije. Regionalne razmjene mogle bi biti usmjerene na daljnju integraciju na unutarnjem energetskom tržištu, ocjenjivanje adekvatnosti sustava, pravednu tranziciju i dekarbonizaciju i uvođenje energije iz obnovljivih izvora te učinak na energetski sustav.

                  7.

                  Slovačka bi svoju analizu potreba i izvora ulaganja, uključujući odgovarajuće financiranje na nacionalnoj i regionalnoj razini te na razini Unije, trenutačno predviđeno samo za energetsku učinkovitost i istraživanja, trebala proširiti u opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje njezinih energetskih i klimatskih ciljeva. Trebala bi kao izvor financiranja razmotriti i troškovno učinkovite prijenose emisijskih kvota u druge države članice u skladu s Uredbom (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća (9).

                  8.

                  Slovačka bi trebala navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzeta djelovanja i planove za njihovo postupno ukidanje

                  9.

                  Trebala bi dopuniti analizu interakcija s politikom o kvaliteti zraka i emisijama u zrak, predstavljajući i kvantificirajući učinke na onečišćenje zraka za različite scenarije, pružajući popratne informacije i razmatrajući sinergije i učinke kompromisa.

                  10.

                  Slovačka bi trebala bolje integrirati aspekte pravedne tranzicije, posebno pružanjem više pojedinosti o učincima koje planirani ciljevi, politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine. Konačnim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planom trebalo bi riješiti posljedice tranzicije na stanovništvo koje živi u regiji ugljena Horna Nitra i povezati ga s planom djelovanja vlade koji se odnosi na tranziciju u tom području, kao i prilagodbe u ostalim sektorima s visokom potrošnjom energije. Slovačka bi trebala nastaviti razvijati pristup rješavanju problema energetskog siromaštva, uključujući navođenjem posebne procjene pitanja energetskog siromaštva, kako je predviđeno Uredbom (EU) 2018/1999.

         Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

               Za Komisiju

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Član Komisije

         (1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

         (2)  SWD(2019) 274.

         (3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

         (4)  SWD(2019) 1024 final.

         (5)  COM(2019) 525 final, 5. lipnja 2019.

         (6)  SWD(2019) 274.

         (7)  SWD(2019) 274.

         (8)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

         (9)  Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 (SL L 156, 19.6.2018., str. 26.).