               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.5.2016.
            COM(2016) 327 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Estonije za 2016.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Estonije za 2016.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Estonije za 2016.
                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Estonije za 2016.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta
                  4
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2016. Prioritete godišnjeg pregleda rasta odobrilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Dana 26. studenoga 2015. Komisija je na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  5
               , u kojem Estoniju smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja
                  6
               . Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 18. i 19. veljače 2016., a Vijeće donijelo 8. ožujka 2016. Kao zemlja čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Estonija bi trebala osigurati punu i pravovremenu provedbu tih preporuka.

               (2)Izvješće za Estoniju za 2016.
                  7
                objavljeno je 26. veljače 2016. Njime je ocijenjen napredak Estonije u odnosu na preporuke za Estoniju koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak te zemlje u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 8. ožujka 2016. predstavila rezultate detaljnog preispitivanja
                  8
               . U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Estoniji ne postoje makroekonomske neravnoteže.

               (3)Estonija je 28. travnja 2016. dostavila svoj program stabilnosti za 2016., a 10. ožujka 2016. dostavila je svoj nacionalni program reformi za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)Pri planiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako je potrebna potpora pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i povezanih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje
                  9
               .

               (5)Na Estoniju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. U svojem programu stabilnosti za 2016. vlada planira ukupni deficit od otprilike 0,5 % BDP-a u razdoblju od 2016. do 2018., nakon čega bi ponovno uspostavila ravnotežu. U strukturnom smislu Estonija i dalje ostvaruje srednjoročni proračunski cilj, odnosno strukturnu ravnotežu, tijekom čitavog programskog razdoblja. Prema programu stabilnosti očekuje se da će udio javnog duga u BDP-u ostati na otprilike 10 % BDP-a u 2017. te da će se smanjiti na otprilike 9,5 % BDP-a u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je za 2016., ali optimističan za 2017. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2016. predviđa se da će strukturni saldo s viška od 0,6 % BDP-a u 2015. prijeći na uravnotežen proračun u 2016. te na blagi deficit od 0,2 % BDP-a u 2017., što se može smatrati bliskim srednjoročnom proračunskom cilju. Daljnja odstupanja ocjenjivala bi se u odnosu na zahtjev za održavanje strukturnog salda na razini srednjoročnog proračunskog cilja. Vijeće na temelju ocjene programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2016. smatra da se očekuje da će Estonija ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (6)Estonija je poduzela važne korake radi poboljšanja sudjelovanja na tržištu rada provođenjem, među ostalim, reforme u području radne sposobnosti. Tom reformom, koja je stupila na snagu u siječnju 2016., a u potpunosti će se provesti do siječnja 2017., povećat će se sveukupna ponuda radne snage. Neće biti jednostavno olakšati reintegraciju osoba koje su dugo bile izvan tržišta rada. Uvedene su nove aktivne mjere tržišta rada kako bi se korisnicima reforme u području radne sposobnosti omogućilo da uđu na tržište rada i ostanu na njemu, a uvedene su i izmjene u programu financijske potpore.

               (7)Estonija je poduzela mjere za poboljšanje poticaja za rad smanjenjem poreznog opterećenja na rad za sve dohodovne skupine, uključujući osobe s niskim primanjima. Moguće je da je to doprinijelo tome da Estonija ima nižu stopu nezaposlenosti i višu stopu zaposlenosti niskokvalificiranih radnika od prosjeka EU-a. Među već donesenim mjerama planira se dodatan povrat poreza za osobe s niskim primanjima počevši od 2017. Međutim to dovodi do visoke efektivne granične porezne stope koja bi mogla dovesti do zamke niske plaće i potaknuti isplaćivanje plaća „na ruke”. Učinak tih mjera znat će se tek nakon njihove ocjene.

               (8)Provedbom strategije cjeloživotnog učenja 2020., zajedno s Programom strukovnog obrazovanja i osposobljavanja za razdoblje 2015. – 2018., povećalo se sudjelovanje u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju te njihova važnost za tržište rada. Očekuje se da će udio polaznika programâ strukovnog obrazovanja i osposobljavanja koji su naučnici porasti, ali još uvijek zabrinjava stopa napuštanja školovanja u okviru navedenih programa.

               (9)Još postoji određeni manjak mjesta za predškolsko obrazovanje i skrb za djecu do tri godine, ali stanje se poboljšava jer se svake godine otvaraju nova mjesta.

               (10)U Estoniji postoji najveća razlika u plaćama na temelju spola u EU-u, koja je u 2014. iznosila 28,3 %. To dovodi do rizika nepotpunog ostvarivanja potencijala žena. Razlika u plaćama na temelju spola može se objasniti, među ostalim, profesionalnom i sektorskom rodnom segregacijom na tržištu rada, nedostatkom transparentnosti plaća u privatnom sektoru te duljim prekidima u karijeri kod žena zbog odgovornosti u pogledu skrbi. Vlada je najavila niz mjera za rješavanje problema razlika u plaćama na temelju spola. Planirane mjere koje se još trebaju donijeti i provesti uključuju, među ostalim, poboljšanje prikupljanja podataka, zaduživanje inspektorata rada za praćenje načina na koji poslodavci primjenjuju načelo jednake plaće, promicanje transparentnosti plaća, pružanje poticaja očevima da preuzmu dio roditeljskog dopusta i povećanje pristupa ustanovama za skrb o djeci. Jedan je od ciljeva Plana za blagostanje 2016. – 2023. i postizanje rodne jednakosti, uz mjere za uklanjanje rodne segregacije na tržištu rada i za borbu protiv stereotipa. Planiraju se mjere kojima je cilj olakšati teret skrbi u obitelji i dovesti pružatelje skrbi na tržište rada, za što se očekuje da će imati pozitivan učinak na sudjelovanje žena na tržištu rada.

               (11)U Estoniji nije u svim općinama zajamčen pristup javnim uslugama te i dalje postoje poteškoće u lokalnoj ponudi kvalitetnih usluga u područjima kao što su prijevoz, obrazovanje, dugoročna skrb za starije osobe i druge socijalne usluge na lokalnoj razini. U ožujku 2016. vlada je parlamentu podnijela nacrt Zakona o upravnoj reformi kako bi otvorila put za reformu lokalne uprave. U reformi se predviđa dobrovoljno spajanje jedinica lokalne uprave i spajanje na poticaj vlade kako bi se pružale dostupne i kvalitetne usluge te osigurala učinkovitija i sposobnija uprava. Izmijenjenim Zakonom o socijalnoj skrbi utvrđeni su minimalni zahtjevi za devet socijalnih službi, ali postoji rizik da se on neće provesti zbog toga što općine nedostatno pružaju usluge. Još nije donesena predložena reforma lokalne uprave.

               (12)Estonija ima jedan od najvećih udjela ulaganja u BDP-u u privatnom i u javnom sektoru. Ipak, ta je zemlja i dalje suočena s izazovom daljnjeg poboljšanja ulagačkog okruženja. Estonija je poduzela mjere za provedbu svoje strategije za istraživanje, razvoj i inovacije pod nazivom „Estonija utemeljena na znanju” te strategije za poduzetništvo i rast, koje su obje obuhvaćene okvirom za pametnu specijalizaciju. Nedovoljna sinergija između tih strategija može otežati privatna ulaganja u istraživanje, razvoj i inovacije, osobito zato jer se ulaganje u poslovno istraživanje i tehnologiju smanjilo na 0,6 % BDP-a u 2014. te nije vjerojatno da će Estonija u 2020. doseći cilj od 3 % BDP-a za istraživanje, razvoj i inovacije. Broj poduzeća koja surađuju s istraživačkim institucijama ograničen je, što dovodi do niske razine prijava patenata. Osim toga, čini se da se proteklih godina sveukupna struktura izvoza proizvedenih dobara iz Estonije preusmjerila prema dobrima s nižom vrijednosti. Manjak radne snage i vještina može biti prepreka većem ulaganju u sektore visoke tehnologije.

               (13)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Estonije i objavila je u izvješću za tu zemlju za 2016. Ocijenila je i program stabilnosti, nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Estoniji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Estoniji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time i jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja EU-om. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. i 2. u nastavku.

               (14)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo program stabilnosti te smatra da se očekuje da će Estonija ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               PREPORUČUJE Estoniji da u 2016. i 2017. poduzme mjere kojima je cilj:

               1. Osigurati pružanje i dostupnost visokokvalitetnih javnih usluga, posebno socijalnih usluga, na lokalnoj razini, među ostalim, donošenjem i provedbom predložene reforme lokalne uprave. Donijeti i provesti mjere za smanjivanje razlike u plaćama na temelju spola, uključujući mjere predviđene u Planu za blagostanje.

               2. Promicati privatna ulaganja u istraživanje, razvoj i inovacije, među ostalim, jačanjem suradnje između akademske zajednice i poduzeća.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 327 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 i P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  COM(2015) 692 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 76 final.

                     (8)
                  COM(2016) 95 final.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.


                       EUROPSKA
                       KOMISIJA
                                              Bruxelles, 13.5.2015.
                                              COM(2015) 276 final
                                   Preporuka za
                             PREPORUKU VIJEĆA
   o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2015.i dostavljanju mišljenja Vijeća o
                     Programu konvergencije Švedske za 2015.
HR                                                                                HR
 ---pagebreak---                                               Preporuka za
                                          PREPORUKU VIJEĆA
      o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2015.i dostavljanju mišljenja Vijeća o
                              Programu konvergencije Švedske za 2015.
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121.
   stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja
   proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika1, a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16.
   studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža2, a posebno
   članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije3,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta4,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:
   (1)      Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju
            nove strategije za rast i radna mjesta „Europa 2020.”, koja se temelji na proširenoj
            koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na ključna područja u
            kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.
   (2)      Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o
            općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a
            21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja
            država članica. One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice bile su
            pozvane uzeti ih u obzir u okviru svojih nacionalnih ekonomskih politika i politika
            zapošljavanja.
   1
          SL L 209, 2.8.1997., str. 1.
   2
          SL L 306, 23.11.2011., str. 25.
   3
          COM(2015) 276.
   4
          P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
HR                                                 2                                              HR
 ---pagebreak---    (3)  Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku o Nacionalnom programu reformi
        Švedske za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije
        Švedske za 2014.
   (4)  Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta5, čime je označen
        početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2015. Istog je dana
        Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu
        upozoravanja6, u kojem Švedsku smatra jednom od država članica za koje je
        potrebno provesti detaljno preispitivanje.
   (5)  Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja,
        ubrzanje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja
        pogoduje rastu.
   (6)  Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Švedsku za 2015.7. Njime je
        ocijenjen napredak Švedske u vezi s preporukama po državama članicama
        donesenima 8. srpnja 2014. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u
        skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u
        Švedskoj postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju mjere politike i
        praćenje. Posebice, zaduženost kućanstava i dalje je vrlo visoka te i dalje raste kao
        posljedica sve većih cijena stambenih nekretnina, trajno niskih kamata te jakih
        poreznih inicijativa i ograničenja ponude stambenih nekretnina. I dalje je potrebno
        posvetiti pozornost makroekonomskim kretanjima povezanima s privatnim dugom.
   (7)  Švedska je 23. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015., a
        24. travnja 2015. Program konvergencije za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova
        povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.
   (8)  Švedska je trenutačno obuhvaćena korektivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. U
        Programu konvergencije za 2015. vlada planira postupno sniziti ukupni deficit na
        1,4 % BDP-a u 2015. i doseći ravnotežu u 2018. te i dalje ispunjavati srednjoročni
        cilj, a to je 1 % BDP-a, tijekom programskog razdoblja. Očekuje se da će udio duga
        opće države u BDP-u doseći vrhunac u 2015. sa 44,2 % te postupno padati na 40,0 %
        u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze
        prihvatljiv je. Međutim, mjere za postizanje planiranog ciljanog deficita od 2016.
        nadalje morat će se utvrditi. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015.
        predviđa se da će strukturni saldo biti u skladu sa srednjoročnim ciljem od -1 % u
        2015. i da će se poboljšati na -0,9 % BDP-a u 2016. Na temelju ocjene Programa
        konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015. mišljenje je
        Vijeća da se očekuje da će Švedska biti u skladu s odredbama Pakta o stabilnosti i
        rastu.
   (9)  Za razliku od drugih država članica, cijene stambenih nekretnina u Švedskoj nisu
        jače korigirane i ponovno su u snažnom porastu od sredine 2013. Prema detaljnom
        preispitivanju koje je provela Komisija čini se da su cijene stambenih nekretnina u
        Švedskoj iznad svojih temeljnih vrijednosti. To se djelomično pripisuje povoljnim
        temeljima kao što su viši raspoloživi dohodak, niske kamate i snažna demografska
        kretanja. Međutim, u izvješću za Švedsku utvrđeni su pokretači cijena stambenih
        nekretnina i sa strane ponude i sa strane potražnje. Kada je riječ o potražnji, kreditni
   5
       COM(2014) 902.
   6
       COM(2014) 904.
   7
       SWD(2015) 46 završna verzija.
HR                                             3                                                 HR
 ---pagebreak---          su poticaji posebno povoljni. Isto tako, švedski porezni sustav, kojim se omogućuju
         najjače porezne inicijative za vlasništvo nad stambenim nekretninama u Uniji, ima
         tendenciju podizanja cijena stambenih nekretnina. Time se s druge strane potiče rast
         zaduženosti švedskih kućanstava, koja je visoka i najbrže raste u EU-u. Iako je
         ukupna imovina kućanstava velika, a raspoloživi dohodak proteklih godina porastao,
         sektor kućanstava osjetljiviji je nego prije te zaduženost kućanstava sadržava rizik za
         makroekonomsku stabilnost. Učinke pogodovanja zaduživanju u području
         oporezivanja osobnog dohotka trebalo bi riješiti postupnim ograničavanjem odbitka
         poreza na hipotekarne kamate ili povećanjem periodičnih poreza na imovinu. Osim
         toga, potrebno je uložiti napore u ubrzanje spore otplate hipotekarnih kredita radi
         smanjenja porasta zaduženosti kućanstava.
   (10)  Kada je riječ o ponudi, struktrunom se neučinkovitošću dovodi do nedostatka
         stambenog prostora i porasta cijena stambenih nekretnina. Tim se ograničenjima
         smanjuje mobilnost radnika, a ranjive su skupine izloženije socijalnim izazovima.
         Ponuda je smanjena neučinkovitim iskorištavanjem postojećeg stambenog prostora i
         strukturnim nedostatkom ulaganja u novogradnju. Posebno bi trebalo pojačati
         poticaje općinama da aktivno promiču ulaganja u gradnju i riješe stambene potrebe
         ranjivih skupina. Treba potaknuti tržišno natjecanje u građevinskom sektoru, za što
         bi trebalo osigurati potpuno transparentne postupke javne nabave. Postupci
         planiranja i žalbeni postupci dugotrajni su i složeni te bi ih trebalo pojednostavniti.
         Nefleksibilnost tržišta najma nekretnina, za koje se čini da nedostatno ublažava
         pritisak na cijene stambenih nekretnina te ne ispunjava potrebe za mobilnošću,
         uglavnom je posljedica visoke razine kontrole najamnina. Nefleksibilnost bi trebalo
         riješiti postupnom reformom sustava za utvrđivanje najamnina. Time bi se omogućile
         veće razlike u razini najamnina, što bi moglo dovesti do učinkovitijeg iskorištavanja
         postojećeg stambenog prostora i veće slobode sklapanja ugovora između stanara i
         stanodavca.
   (11)  Vlada poduzima korake kako bi poboljšala obrazovne rezultate nakon znatnog
         pogoršanja u prošlom desetljeću, što uzrokuje relativno visoku nezaposlenost mladih.
         Vlada poduzima i mjere kako bi olakšala prijelaz sa školovanja na tržište rada te
         poboljšala integraciju mladih s nižim stupnjem obrazovanja i osoba migrantskog
         podrijetla na tržište rada. Napredak u tom području morat će se pratiti.
   (12)  Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske
         politike Švedske, koju je objavila u izvješću za Švedsku za 2015. Ocijenila je i
         Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere praćenja provedbe
         preporuka dostavljenih Švedskoj proteklih godina. U obzir je uzela njihovu važnost
         za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Švedskoj, ali i poštovanje pravila i
         smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom
         unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama.
         Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporuci 1. u nastavku.
   (13)  Vijeće je u okviru te ocjene preispitalo Program konvergencije Švedske i njegovo je
         mišljenje8 da je Švedska usklađena s Paktom o stabilnosti i rastu.
   (14)  U okviru detaljnog preispitivanja koje provodi Komisija i ove ocjene Vijeće je
         preispitalo Nacionalni program reformi i Program konvergencije. Njegove preporuke
         u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci 1. u
         nastavku.
   8
        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.
HR                                                  4                                            HR
 ---pagebreak---    OVIME PREPORUČUJE Švedskoj da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:
   1.       Riješiti rast zaduženosti kućanstava prilagodbom fiskalnih poticaja, posebice
            postupnim ograničavanjem poreznih odbitaka za hipotekarne kamate ili povećanjem
            periodičnih poreza na imovinu te ubrzavanjem otplate hipotekarskih kredita. Ublažiti
            strukturni deficit nekretnina, potaknuti tržišno natjecanje u građevinskom sektoru,
            pojednostavniti postupak planiranja i žalbeni postupak za gradnju te preispitati sustav
            za utvrđivanje najamnina kako bi se razine najamnina više usmjerile na tržište.
   Sastavljeno u Bruxellesu
                                               Za Vijeće
                                               Predsjednik
HR                                                5                                                 HR


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.5.2017.
            COM(2017) 501 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Belgije za 2017.i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Belgije za 2017.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Belgije za 2017.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Belgije za 2017.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta
                  4
               , čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  5
               , u kojemu je utvrdila da Belgija nije država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 9. i 10. ožujka 2017., a Vijeće donijelo 21. ožujka 2017.
                  6
               .

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Belgija bi trebala osigurati punu i pravovremenu provedbu Preporuke za europodručje koja je navedena u preporukama 1. i 2. u nastavku.

               (3)Izvješće za Belgiju za 2017.
                  7
                objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Belgije u odnosu na provedbu preporuka za Belgiju koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Belgije u ostvarenju svojih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (4)Belgija je 28. travnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017. i svoj Program stabilnosti za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno zakonodavstvom kojim se uređuju europski strukturni i investicijski fondovi
                  8
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka po državama članicama, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje relevantne programe u okviru strukturnih i investicijskih fondova. Komisija je dostavila dodatne smjernice o primjeni tih odredbi
                  9
               .

               (6)Na Belgiju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2017. planira postupno poboljšanje ukupnog salda s deficita od 2,6 % BDP-a 2016. na –0,1 % BDP-a 2020. Planira se da će se srednjoročni proračunski cilj, odnosno uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu, ostvariti do 2019. Međutim, ponovno izračunani
                  10
                strukturni saldo i dalje upućuje na deficit od 0,3 % 2019. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 99 % do 2020. nakon što je 2014. dosegnuo vrhunac od gotovo 107 % BDP-a te se 2015. i 2016. smanjio na oko 106 % BDP-a. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije vjerojatan je. Istodobno nisu precizirane mjere potrebne za potporu planiranim ciljevima u pogledu deficita od 2018. nadalje, čime će se, prema Komisijinoj prognozi, pridonijeti predviđenom pogoršanju strukturnog salda u 2018. ne bude li promjene u politikama.

               (7)Komisija je 22. svibnja 2017. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. UFEU-a jer Belgija nije ostvarila dovoljan napredak prema usklađenosti s referentnim mjerilom za smanjenje duga 2016. U izvješću je nakon razmatranja svih relevantnih čimbenika zaključeno da bi kriterij duga trebalo smatrati trenutačno ispunjenim. Istovremeno treba poduzeti dodatne fiskalne mjere 2017. kako bi se osigurala šira usklađenost s kretanjem prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2016. i 2017.

               (8)U Programu stabilnosti za 2017. upućuje se na znatan učinak iznimnog priljeva izbjeglica i mjera sigurnosti na proračun u 2016. i 2017. i pružaju se odgovarajući dokazi o opsegu i prirodi tih dodatnih proračunskih troškova. Prema Komisiji prihvatljivi dodatni rashodi 2016. za izniman priljev izbjeglica iznosili su 0,08 % BDP-a, a za mjere sigurnosti 0,05 % BDP-a. Dodatni učinak mjera sigurnosti 2017. u odnosu na 2016. trenutačno se procjenjuje na 0,01 % BDP-a. Odredbama iz članka 5. stavka 1. i članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 uzimaju se u obzir ti dodatni rashodi jer su priljev izbjeglica te ozbiljnost terorističke prijetnje neuobičajeni događaji, njihov je utjecaj na javne financije Belgije znatan, a održivost ne bi bila ugrožena ako se dopusti privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Stoga, kako bi se u obzir uzeli dodatni troškovi povezani s izbjeglicama i mjerama sigurnosti, smanjen je zahtjev u pogledu prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja za 2016. U pogledu 2017., konačna će se ocjena, uključujući prihvatljive iznose, izraditi u proljeće 2018. na temelju zabilježenih podataka koje su dostavila belgijska nadležna tijela.

               (9)Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Belgiji da ostvari godišnju fiskalnu prilagodbu od najmanje 0,6 % BDP-a prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja 2017. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2017. postoji rizik određenog odstupanja od tog zahtjeva u 2017. Međutim, i dalje postoji rizik od znatnog odstupanja od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2016. i 2017. zajedno. Taj se zaključak ne bi promijenio kad bi se učinak iznimnog priljeva izbjeglica i mjera sigurnosti na proračun isključio iz zahtjeva.

               (10)S obzirom na njezinu fiskalnu situaciju i osobito razinu njezina duga, očekuje se da Belgija 2018. ostvari dodatnu prilagodbu prema ostvarenju svojeg srednjoročnog proračunskog cilja, a to je uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu. Prema zajednički dogovorenoj matrici prilagodbe u okviru Pakta o stabilnosti i rastu ta prilagodba trebala bi dovesti do nominalne stope rasta neto primarnih državnih rashoda
                  11
                koja 2018. ne premašuje 1,6 %. To bi odgovaralo godišnjoj strukturnoj prilagodbi od najmanje 0,6 % BDP-a. Ne bude li promjene u politikama, postojat će rizik od znatnog odstupanja od tog zahtjeva u 2018. Na prvi se pogled predviđa se da Belgija 2017. i 2018. neće poštovati pravilo o dugu. Općenito, Vijeće smatra da će od 2017. nadalje biti potrebne dodatne mjere kako bi se ispunile odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1466/97, ocjenom proračunskih planova i rezultata trebao bi se uzeti u obzir proračunski saldo države članice s obzirom na cikličke uvjete. Kako se navodi u Komunikaciji Komisije uz ove preporuke po državama članicama, ocjenom nacrta proračunskog plana za 2018. i naknadnom ocjenom proračunskih rezultata za 2018. morat će se uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike koji pridonosi jačanju oporavka koji je u tijeku i održivosti javnih financija Belgije. U tom kontekstu i s obzirom na cikličku situaciju u Belgiji, Komisija namjerava primijeniti odgovarajuću razinu diskrecije.

               (11)U državi članici s federalnim uređenjem kao što je Belgija, u kojoj je veliki dio ovlasti u pogledu rashoda prenesen na podnacionalne vlasti, neophodno je djelotvorno usklađivanje proračuna. Kako bi pokušale poboljšati unutarnje usklađivanje i prenijeti Ugovor o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji („Fiskalni ugovor”), federalna vlada te regionalne i lokalne vlasti sklopile su 2013. sporazum o suradnji u cilju definiranja višegodišnjeg općeg i pojedinačnog fiskalnog usmjerenja koji bi pratilo Visoko financijsko vijeće. Međutim, nije došlo do službenog dogovora o fiskalnim kretanjima niti su uspostavljene dostatne zaštitne mjere u pogledu uloge praćenja Visokog fiskalnog vijeća. Ta neusklađenost oko podjele napora ugrožava održivost cjelokupnog kretanja zemlje prema ostvarenju njezina srednjoročnog cilja iz Programa stabilnosti.

               (12)Unatoč potencijalu javnih ulaganja da dugoročno potaknu rast, ona su prema europskim standardima izrazito mala, osobito u odnosu na ukupne javne rashode. Razina javnog kapitala je niska, a kvaliteta javne infrastrukture je narušena. S obzirom na vrlo velika proračunska ograničenja za sve razine vlasti, očuvanje dovoljno prostora za ulaganja ovisi o restrukturiranju cjelokupnih javnih rashoda poboljšanjem učinkovitosti javnih usluga i politika te smanjenjem naglog povećanja određenih stavki rashoda.

               (13)Belgija je ostvarila znatan napredak u reformiranju svojeg sustava određivanja plaća. Cilj je revizije zakona iz 1996. kojim se uređuju pregovori o plaćama zaštititi povećanje troškovne konkurentnosti koje proizlazi iz nedavnih napora u području ograničavanja plaća. Opreznije osnovne projekcije i prethodno ugrađene prilagodbe u izračunu norme za plaće upućuju na velik doprinos reformiranog okvira  poboljšanju troškovne konkurentnosti Belgije u odnosu na glavne trgovinske partnere u europodručju. Osim toga, reforma pruža veće jamstvo da će se vladinim mjerama smanjenja troškova rada koji se obračunavaju na plaću djelotvorno pridonijeti troškovnoj konkurentnosti i jača ulogu vlade u sprečavanju štetnih trendova u području troškovne konkurentnosti koji su rezultat prekomjerne inflacije. Okvirom za kolektivno pregovaranje omogućava se da organizacije socijalnih partnera zastupljene u Središnjem gospodarskom vijeću pomno prate trendove u području plaća i produktivnosti te ostale odrednice troškovne i netroškovne konkurentnosti. Budući da je praksa povezivanja kretanja plaća s inflacijom još uvelike prisutna u brojnim sektorima te u kontekstu sve veće razlike u inflaciji između Belgije i susjednih zemalja, promjene jediničnih troškova rada i dalje će se pomno pratiti u okviru europskog semestra.

               (14)Ostvaren je određeni napredak u funkcioniranju tržišta rada. Višom dobnom granicom za umirovljenje i dodatnim ograničenjima za prijevremeno umirovljenje starije se osobe potiču da ostanu u radnom odnosu ili da se vrate na tržište rada. Postupno smanjivanje poreznog klina pridonijelo je višim stopama zaposlenosti. Zbog gospodarskog rasta i poboljšane troškovne konkurentnosti otvorena su mnoga radna mjesta. Njihovo je otvaranje također odraz smanjenja poreza na rad i ograničavanja plaća, čime se poboljšala troškovna konkurentnost rada belgijskih poduzeća. Međutim, i dalje postoje brojni strukturni nedostaci. Stope prijelaza iz nezaposlenosti ili neaktivnosti u zaposlenost su niske, a na ukupnu stopu zaposlenosti i dalje utječu loši rezultati određenih skupina. Među njima su niskokvalificirani radnici, mladi, stariji radnici i osobe migrantskog podrijetla, primjerice radnici koji nisu rođeni u EU-u, ali i druga generacija migranata. Rezultati zapošljavanja osoba migrantskog podrijetla, čak i uzevši u obzir druge pojedinačne karakteristike, među najgorima su u EU-u. Konkretno, razlike u zaposlenosti osoba koje nisu rođene u EU-u najveće su u EU-u: stopa zaposlenosti dobne skupine 20 – 64 iznosila je 2016. 49,1 %, u odnosu na 70,2 % za osobe rođene u EU-u, dok je za žene koje nisu rođene u EU-u bila još niža (39,1 %). Rizik od siromaštva i socijalne isključenosti za stanovnike koji nisu rođeni u EU-u iznosio je 2015. 50,7 %, u odnosu na 17 % za one rođene u EU-u. Te goleme razlike u zaposlenosti među posebnim skupinama stanovništva i dalje su uzrok kronične neiskorištenosti radne snage. Premda su regionalne reforme programa poticaja za zapošljavanje koje su u tijeku usmjerene na racionalizaciju i prekrajanje sustava, trebalo bi redovito pratiti isplativost odabira politika. Određene karakteristike modela politika ciljne skupine mogle bi imati neočekivane učinke, a neke bi skupine mogle imati korist koju inače ne bi imale. Usklađivanje i komunikacija na razini politike i među različitim razinama politike također su neophodne za djelotvornost ciljanih politika. Porezi, uključujući socijalne doprinose na niske plaće i ukidanje socijalnih naknada nakon ulaska na tržište rada ili povećanja broja radnih sati, mogu uzrokovati neaktivnost i zamku niskih plaća.

               (15)Ostvaren je određeni napredak u reformama obrazovanja i osposobljavanja, kojima je cilj povećanje jednakosti te poboljšanje osnovnih kompetencija i kvalitete obrazovanja. Međutim, unatoč dobrim prosječnim rezultatima u međunarodnim okvirima, smanjio se udio odličnih učenika među petnaestogodišnjacima, dok se udio loših učenika povećao. Osim toga, nejednakosti u obrazovanju povezane sa socioekonomskim stanjem iznad su prosjeka EU-a i OECD-a. Također je velika razlika u uspješnosti osoba migrantskog podrijetla, a druga je generacija tek neznatno uspješnija od prve, čak i uzevši u obzir socioekonomsko stanje. Stoga će za rješavanje nejednakosti u obrazovanju biti potreban sveobuhvatan odgovor politike koji nadilazi granice obrazovnog sustava. Zbog velikog povećanja broja učenika, osobito učenika migrantskog podrijetla (njihov se udio povećao sa 15,1 % 2012. na 17,7 % 2015.), pogoršat će se problem nejednakosti. Nadalje, u Belgiji nema dovoljno kvalificiranih učitelja. Glavni su razlozi sljedeći: teško je privući najprikladnije studente i kandidate u odabir tog zanimanja, visoka stopa prestanka bavljenja tim zanimanjem na početku karijere te nedostupnost dijela učitelja za obavljanje tog posla. Osim toga, početno osposobljavanje za učitelja u Belgiji trenutačno traje tri godine, što je relativno kratko. Reforme obrazovanja i osposobljavanja ključne su za veće sudjelovanje niskokvalificiranih mladih na tržištu rada i potporu prijelazu na gospodarstvo utemeljeno na znanju.

               (16)Treba nastaviti poboljšavati netroškovnu dimenziju konkurentnosti. U tom je pogledu ključno povećati produktivnost i ulaganja u kapital utemeljen na znanju, posebice u području uvođenja digitalnih tehnologija. Unatoč visokokvalitetnom javnom istraživačkom sustavu, za veću bi uspješnost u području inovacija bilo potrebno širenje znanja u manje produktivnim sektorima. Svi su federalni subjekti svjesni te potrebe i u posljednjih su nekoliko godina donijeli različite strategije i mjere za promicanje inovacija. Međutim, kako bi se potaknuo razvoj inovacija, više bi se moglo učiniti za poboljšanje okvirnih uvjeta za inovacije. Štoviše, čini se da u Belgiji ima prostora za poboljšanje učinkovitosti i djelotvornosti javne potpore istraživanju i inovacijama, posebice u ocjenjivanju mogućih učinaka istiskivanja i dodatnom pojednostavnjivanju cjelokupnog sustava.

               (17)Ostvaren je ograničen napredak u uklanjanju operativnih ograničenja i ograničenja u pogledu mjesta poslovnog nastana u trgovini na malo. Nakon reforme, kojom su nadležnosti za otvaranje trgovina na malo prenesene regijama, doneseni su novi regionalni propisi kojima se pojednostavnjuje administrativni postupak izdavanja odobrenja. Međutim, određene se odredbe mogu tumačiti na različite načine, zbog čega se mogu stvoriti neopravdane prepreke ulasku na tržište. Potrošačke cijene i dalje su više nego u susjednim državama članicama; više od razine koja bi se mogla objasniti višim troškovima rada. Kako bi se osiguralo da potrošači imaju koristi od konkurentnog tržišta i nižih cijena, bila bi potrebna sveobuhvatna strategija za rješavanje prethodno navedenih pitanja.

               (18)Zbog snažne regulacije mrežnih industrija i određenih profesionalnih usluga tržišno je natjecanje u Belgiji ograničeno, posebice za posrednike za nekretnine, arhitekte i računovođe. Prepreke su sljedeće: za arhitekte, ograničenja u pogledu vlasničke strukture i oblika društva, uz druge zahtjeve; za sve vrste računovodstvenih zanimanja, pravila o nespojivosti kojima se zabranjuje istovremeno bavljenje bilo kojom drugom ekonomskom djelatnošću; za posrednike za nekretnine, ograničen pristup struci; te ograničenja u pogledu vlasničke strukture i prava glasa. Uklanjanjem tih prepreka natjecanje na tržištu bilo bi intenzivnije, što bi dovelo do ulaska većeg broja poduzeća na tržište i nižih cijena za potrošače. Europska komisija predstavila je u siječnju 2017.
                  12
                paket mjera za uklanjanje prepreka na tržištima usluga. On se sastoji od raznih preporuka za reformu upućenih Belgiji radi rješavanja tih izazova.

               (19)Prometna se mreža najkritičnije suočava s manjkom ulaganja. Problem zagušenja prometa u najprometnijim satima sve je veći, što umanjuje privlačnost te zemlje za strane ulagače te dovodi do velikih gospodarskih troškova i troškova u pogledu okoliša. Isto tako, očekuje se da Belgija neće ispuniti svoj cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2020., a u toj zemlji postoje i ozbiljni problemi onečišćenja zraka. Najhitniji su izazovi unapređenje osnovne infrastrukture željezničkog i cestovnog prometa te rješavanje problema manjka veza između glavnih gospodarskih čvorišta. Istodobno je važno riješiti problem zagušenja u najprometnijim satima poboljšanjem usluga javnog prijevoza, optimiziranjem upravljanja prometom i uklanjanjem narušavanja tržišta i nepovoljnih poreznih poticaja, kao što je povlašteni tretman poslovnih automobila. Postoji i izazov u pogledu prikladnosti domaće proizvodnje energije i općenite sigurnosti opskrbe. Zbog neplaniranih obustava rada nekoliko nuklearnih postrojenja pojavila se zabrinutost u vezi s načinom ostvarivanja ravnoteže ponude i potražnje električne energije, dok višekratno izmijenjeni raspored za postupno ukidanje nuklearnih postrojenja i dalje stvara klimu koja nije pogodna za donošenje odluka o dugoročnom ulaganju. Premda su se kratkoročni rizici opskrbe smanjili, osobito povećanjem strateške rezerve, te je ostvaren određeni napredak u povećanju međusobne povezanosti, još postoji znatna potreba za dugoročnijim ulaganjima. Uz daljnje povećanje međusobne povezanosti potrebno je razviti pametne mreže kako bi se razvilo upravljanje potražnjom. Uzimajući u obzir dugačak rok za projekte u energetskom sektoru i veliku potrebu za zamjenskim kapacitetom tijekom sljedećih deset godina, bit će potrebno brzo djelovati, osobito u obliku odgovarajućeg pravnog okvira kojim se promiče i razvoj fleksibilnih kapaciteta (tj. proizvodnja, skladištenje i upravljanje potražnjom).

               (20)Belgija je ostvarila određeni napredak u reformiranju poreznog sustava, osobito preusmjeravanjem oporezivanja s rada na druge porezne osnovice, čime će se postupno smanjiti porezni klin na rad. Porezi na rad, uključujući socijalne doprinose, smanjuju se u nekoliko koraka od 2016. do 2020. Počinju se opažati učinci porezne reforme u tijeku. Ipak, porezni sustav i dalje je složen, a porezne osnovice narušene su posebnim oslobođenjima, olakšicama i smanjenim stopama. Neki od tih postupaka dovode do gubitka prihoda, gospodarskih poremećaja i velikog administrativnog opterećenja. Sa stajališta proračuna, čini se da preusmjeravanje oporezivanja nije neutralno jer se povećanjem drugih poreza, uglavnom poreza na potrošnju, tek djelomično nadoknadilo smanjenje poreza na rad. Još postoji znatan prostor za poboljšanje poreznog sustava daljnjim proširenjem poreznih osnovica, čime bi se omogućile niže zakonske stope i smanjili poremećaji. Postoji i znatan potencijal za „zeleno” preusmjeravanje oporezivanja koje proizlazi, među ostalim, iz povlaštenog poreznog tretmana poslovnih automobila i kartica za gorivo, kojima se koči daljnji napredak u rješavanju zagušenja prometa, onečišćenja zraka i emisija stakleničkih plinova. Vlada predviđa promjene sustava poslovnih automobila, no korist te reforme za okoliš vjerojatno će biti ograničena.

               (21)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Belgije i objavila je u Izvješću za Belgiju za 2017. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Belgiji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Belgiji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja u EU-u na način da se na razini EU-a pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (22)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje
                  13
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

               PREPORUČUJE da Belgija 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Nastaviti s provedbom fiskalne politike u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, što znači da bi 2018. trebala ostvariti velik fiskalni napor. Pri poduzimanju mjera politike potrebno je uzeti u obzir postizanje smjera fiskalne politike koji pridonosi jačanju oporavka koji je u tijeku i održivosti javnih financija Belgije. Usuglasiti se u pogledu provedive raspodjele fiskalnih ciljeva među svim državnim razinama i osigurati neovisno praćenje fiskalne politike. Ukinuti štetne porezne rashode. Poboljšati strukturu javnih rashoda kako bi se stvorio prostor za ulaganja u infrastrukturu, uključujući i prometnu infrastrukturu.

               2.Osigurati najugroženijim skupinama, uključujući osobe migrantskog podrijetla, jednak pristup kvalitetnom obrazovanju, strukovnom osposobljavanju i tržištu rada.

               3.Poticati ulaganja u kapital utemeljen na znanju, osobito mjerama za pojačano uvođenje digitalnih tehnologija, i širenje inovacija. Povećati tržišno natjecanje na tržištima profesionalnih usluga i u trgovini na malo te ojačati tržišne mehanizme u mrežnim industrijama.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 501 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 i P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SL C92/01, 24.3.2017., str. 1.

                     (7)
                  SWD(2017) 67 final.

                     (8)
                  Članak 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006, SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (11)
                  Neto državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

                     (12)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (13)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.5.2015.
            COM(2015) 256 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Njemačke za 2015.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Njemačke za 2015.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Njemačke za 2015.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Njemačke za 2015.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na ključna područja u kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

               (2)Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica. One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku o Nacionalnom programu reformi Njemačke za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Njemačke za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014. dostavila mišljenje o nacrtu proračunskog plana Njemačke za 2015.
                  5
                u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013
                  6
               .

               (4)Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta
                  7
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2015. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  8
               , u kojem Njemačku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, ubrzanje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije kojom se potiče rast.

               (6)Dana 26. veljače 2015. Komisija je objavila izvješće za Njemačku za 2015.
                  9
                Njime je ocijenjen napredak Njemačke u vezi s preporukama po državama članicama donesenima 8. srpnja 2014. Izvješćem su obuhvaćeni i rezultati detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Njemačkoj postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju snažne mjere politike i praćenje. Rizici su se povećali u svjetlu daljnjih nedovoljnih privatnih i javnih ulaganja, čime se usporuje rast i pridonosi vrlo visokom višku na tekućem računu kojem je i dalje potrebno posvetiti posebnu pozornost. Postoji posebno velika potreba za mjerama za smanjenje rizika štetnih učinaka na njemačko gospodarstvo i, s obzirom na njezinu veličinu, na ekonomsku i monetarnu uniju u širem smislu.

               (7)Njemačka je 28. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015., a 16. travnja 2015. Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (8)Njemačka je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu i pravilom o dugu. U svojem Programu stabilnosti za 2015. vlada namjerava održati proračunski višak. Tijekom programskog razdoblja i dalje će se ispunjavati srednjoročni cilj – strukturni deficit od 0,5 % BDP-a. Očekuje se da će se udio duga države u BDP-u postupno smanjivati na 61,5 % u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije, a koji nije potvrdilo neovisno tijelo, koristi se opreznim pretpostavkama o rastu. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. očekuje se da će strukturni saldo ostati iznad srednjoročnog plana. Predviđa se da će se bruto dug stabilno smanjivati, čak i izvan okvira određenih pravilom o dugu. Time se otvara fiskalni prostor za poticanje ulaganja. Na temelju svoje procjene Programa stabilnosti te uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015., Vijeće smatra da se očekuje da će Njemačka ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (9)Savezna vlada povećala je izdatke za obrazovanje i istraživanje, ali udio javne potrošnje na obrazovanje kao udio BDP-a i dalje je ispod prosjeka EU-a, a moguće je da ukupni izdaci za obrazovanje i istraživanje neće dostići nacionalni cilj od 10 % BDP-a do 2015. Njemačka namjerava do 2018. povećati javna ulaganja, uključujući dodatne iznose od 10 milijardi EUR za infrastrukturu i 5 milijardi EUR za potporu ulaganjima financijski slabih općina. Međutim, te povoljne mjere nisu dovoljne za rješavanje ukupnih investicijskih zaostataka. Iskorištavanjem fiskalnog prostora Njemačkoj bi se omogućilo ulaganje u budući potencijal rasta gospodarstva i rješavanje zaostataka u javnim ulaganjima, što je osobito vidljivo u infrastrukturi i na razini općina. Njemačka nije napredovala u poboljšanju učinkovitosti poreznog sustava. Prostor za prelazak s poreza na izvore prihoda koji više potiču rast uglavnom je nedovoljno iskorišten. Prihodi od periodičnog poreza na imovinu i dalje su razmjerno niski (0,5 % BDP-a u 2012. u usporedbi sa 1,5 % u EU-28), a vrednovanje nekretnina je zastarjelo i temelji se na tržišnim vrijednostima iz 1963./1964. u zapadnim saveznim pokrajinama i iz 1935. u istočnim saveznim pokrajinama. Iako je reforma općinskog poreza na nekretnine (Grundsteuer) bila dio koalicijskog sporazuma i najavljena u nacionalnim programima reformi za 2014. i 2015., do sada nisu poduzete konkretne mjere. Umjesto veće usredotočenosti na periodične poreze na imovinu s manje narušavajućim učinkom nastavlja se trend povećanja poreza na promet nekretninama. Nije preispitan lokalni porez na gospodarsku djelatnost (Gewerbesteuer). Zbog uključivanja neprofitnih elemenata u poreznu osnovicu dolazi do neučinkovitosti. Administrativno opterećenje oporezivanja poduzeća i trošak ubiranja poreza u Njemačkoj su i dalje razmjerno visoki, a upotreba elektroničkog podnošenja poreznih prijava u području poreza na dohodak i poreza na dobit manja je od prosjeka EU-a. Preispitivanjem fiskalnih odnosa između državne razine te razina saveznih pokrajina i općina koje je u tijeku omogućuje se jačanje okvira za održivu fiskalnu politiku, uključujući osiguranje odgovarajućeg javnog ulaganja na svim razinama upravljanja. Preispitivanje je i prilika da se poboljša raspodjela nadležnosti za prihode i rashode te učinkovitost horizontalnog sustava za fiskalno uravnoteženje i porezne uprave.

               (10)Nisu utvrđene mjere za povećanje poticaja za kasnije umirovljenje, nužne zbog predviđenog znatnog smanjenja radno sposobnog stanovništva Njemačke i mogućeg nedostatka kvalificirane radne snage u srednjoročnom razdoblju. Porezni klin za radnike s dohotkom između 50 % i 67 % prosječne plaće ostao je u velikoj mjeri nepromijenjen od 2001. te je i dalje među najvišima u EU-u. Nedavne reforme sustavâ socijalnog osiguranja vjerojatno će uključivati daljnji porast stopa doprinosa i dodatno povećati porezni klin. To bi imalo potencijalno negativan učinak na sudjelovanje na tržištu rada i raspoloživi dohodak. Učinak fiskalnog iscrpljivanja trenutačno ublažava niska inflacija. Međutim, uz dinamičan rast plaća i donekle više stope inflacije u narednim godinama, fiskalno iscrpljivanje moglo bi dovesti do znatnih nediskrecijskih povećanja poreza. To bi pak moglo utjecati i na raspoloživi dohodak. Postignut je ograničen napredak u poboljšanju obrazovnih rezultata osoba u nepovoljnom položaju. U slučaju mladih osoba migrantskog podrijetla postoji dvostruko veća vjerojatnost ranog prekida školovanja. Nepoticajne fiskalne mjere vjerojatno će biti važan čimbenik u odvraćanju drugog primatelja plaće od pronalaženja posla ili rada s dužim radnim vremenom. To pridonosi niskom udjelu žena koje rade u punom radnom vremenu, a broj radnih sati žena među najnižima je u EU-u. Izuzimanje mini-poslova od poreza na dohodak, a u mnogim slučajevima i od svih socijalnih davanja zaposlenika također odvraća radnike od prelaska na poslove s dohotkom koji prelazi prag mini-poslova od 450 EUR mjesečno.

               (11)Mjere politike za poticanje tržišnog natjecanja u sektorima usluga, osobito u profesionalnim uslugama, ograničenih su razmjera. Stope rasta produktivnosti rada u profesionalnim uslugama u Njemačkoj već su više od desetljeća negativne ili svedene gotovo na nulu. Njemačka je među državama članicama u kojima propisi najmanje pogoduju tržišnom natjecanju u sektoru profesionalnih usluga. Ograničenja uključuju zahtjeve u pogledu stručnih kvalifikacija, pravnog oblika i vlasničke strukture. U pogledu vlasničke strukture u nekim saveznim državama u tijeku su promjene ograničenih razmjera, ali i dalje nedostaje sveobuhvatno preispitivanje tih ograničenja. Njemačka sudjeluje u uzajamnom ocjenjivanju propisanom direktivom kojom se izmjenjuje Direktiva o stručnim kvalifikacijama. Situacija u pogledu tržišnog natjecanja na njemačkim željezničkim tržištima nije se znatno poboljšala od prošle godine. Osobito u segmentu željezničkog putničkog prometa na velikim udaljenostima zahtjevno konkurentno okruženje ima odvraćajući učinak za nove sudionike. Naknade za pristup pruzi za putnički promet na velikim udaljenostima među najvišima su u EU-u. Tržišni udio novih sudionika na tržištu željezničkog putničkog prometa na velikim udaljenostima i dalje je ispod 1 % i nastavlja se smanjivati.

               (12)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu njemačke ekonomske politike, koju je objavila u izvješću za Njemačku za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te provedbu preporuka upućenih Njemačkoj prethodnih godina. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku  u Njemačkoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 3. u nastavku.

               (13)Vijeće je u okviru te ocjene preispitalo Program stabilnosti Njemačke i njegovo je mišljenje
                  10
                da je Njemačka usklađena s Paktom o stabilnosti i rastu.

               (14)Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje Komisije i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. do 3. u nastavku.

               (15)Komisija je u kontekstu europskog semestra provela i analizu ekonomske politike europodručja kao cjeline. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke za države članice čija je valuta euro. Njemačka bi trebala osigurati i potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

               OVIME PREPORUČUJE Njemačkoj da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.Dodatno povećati javna ulaganja u infrastrukturu, obrazovanje i istraživanje, među ostalim upotrebom raspoloživog fiskalnog prostora; poticati privatna ulaganja, poduzeti mjere za poboljšanje učinkovitosti poreznog sustava, posebno preispitivanjem lokalnog poreza na gospodarsku djelatnost i poreza na dobit te moderniziranjem porezne uprave; upotrijebiti preispitivanje u tijeku za poboljšanje strukture fiskalnih odnosa između državne razine te razina saveznih pokrajina i općina, osobito u cilju osiguranja odgovarajućeg javnog ulaganja na svim razinama upravljanja.

               2.Povećati poticaje za kasnije umirovljenje; poduzeti mjere za smanjenje visokog poreza na rad i doprinosa za socijalno osiguranje, osobito za radnike s niskim primanjima, i rješavati pitanje učinka poreznog iscrpljivanja; preispitati fiskalni postupak za mini-poslove kako bi se olakšao prelazak na druge oblike zaposlenja.

               3.Poduzeti ambicioznije mjere za poticanje tržišnog natjecanja u sektoru usluga, osobito u profesionalnim uslugama, uklanjanjem neopravdanih ograničenja poput zahtjeva u pogledu pravnog oblika, vlasničke strukture i fiksnih tarifa; u tom cilju potrebno je dovršiti domaće postupke preispitivanja tih prepreka koji su u tijeku i nakon toga poduzeti mjere; ukloniti preostale prepreke tržišnom natjecanju na željezničkim tržištima, posebno u putničkom prometu na velikim udaljenostima.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 256

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  SL L 140, 27.5.2011., str. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8801 završna verzija.

                     (7)
                  COM(2014) 902

                     (8)
                  COM(2014) 904 završna verzija.

                     (9)
                  COM(2015) 25 završna verzija.

                     (10)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 21.10.2015.
            COM(2015) 601 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o osnivanju nacionalnih odbora za konkurentnost u europodručju

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o osnivanju nacionalnih odbora za konkurentnost u europodručju

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292. u vezi s člankom 121. stavkom 2. i člankom 136.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)Dok postoji potreba za poboljšanjem koordinacije razvoja konkurentnosti u Uniji i nadzora nad njim, nedavna kriza otkrila je da države članice čija je valuta euro (države članice europodručja) mogu biti posebno podložne mogućem nakupljanju i iznenadnom izbijanju makroekonomskih neravnoteža koje se mogu preliti u druge države članice europodručja. U nedostatku fleksibilnih nominalnih deviznih tečajeva, potreban im je i odgovarajući mehanizam prilagodbe na šokove specifične za pojedinačne države. Dinamika konkurentnosti relevantna je kako za nakupljanje, tako i za ispravljanje makroekonomskih neravnoteža (primjerice trgovinski deficiti ili deficiti na tekućem računu, razine domaćih i vanjskih obveza) te za učinkovitu prilagodbu asimetričnim šokovima. Pogoršanje konkurentnosti može uzrokovati i smanjenje potencijalnog rasta, zbog čega je otežana otplata visokih razina duga. Koordinacijom politika koje utječu na njezinu dinamiku pridonijelo bi se se razvoju konkurentnosti koji je u skladu s ciljem neometanog funkcioniranja ekonomske i monetarne unije (EMU). Iako je ova Preporuka upućena državama članicama europodručja, i ostale države članice EU-a potiču se na uspostavu sličnih tijela.

               (2)Europskim semestrom, posebno postupkom zbog makroekonomskih neravnoteža, kako je utvrđen u Uredbi (EU) br. 1176/2011 i Uredbi (EU) br. 1174/2011, osiguran je okvir za integriranu koordinaciju ekonomskih politika i nadzor. S obzirom na potrebu poticanja napretka s pomoću strukturnih reformi u području konkurentnosti, postojeće mehanizme potrebno je podržati na nacionalnoj razini snažnijim preuzimanjem odgovornosti za programe reformi. U tu se svrhu čini opravdano prikupljati na nacionalnoj razini mišljenja neovisnih stručnjaka o politikama i jačati dijalog na tu temu između Unije i država članica europodručja.

               (3)Uspostavom nacionalnih odbora za konkurentnost nadležnih za praćenje rezultata i politika u području konkurentnosti moglo bi se pridonijeti većem osjećaju odgovornosti za potrebne politike i reforme na nacionalnoj razini i unapređenju baze znanja za koordinaciju ekonomskih politika Unije u tom području. Ti odbori trebali bi ocjenjivati razvoj i politike konkurentnosti, ali i pružati savjete u pogledu politika u cilju provedbe reformi, uzimajući u obzir nacionalne posebnosti i ustaljene prakse.

               (4)Odbori za konkurentnost trebali bi se baviti sveobuhvatnim poimanjem konkurentnosti. Područje djelovanja tih odbora trebalo bi obuhvaćati dinamiku plaća, čimbenike koji nisu povezani s plaćama i pokretače produktivnosti te dinamičke faktore povezane s ulaganjem, inovacijama i privlačnosti gospodarstva za poduzetnike.

               (5)Odbori za konkurentnost trebali bi imati sposobnost za osiguranje kvalitetne ekonomske analize kao temelja svoje savjetodavne uloge.

               (6)Odbori za konkurentnost trebali bi biti neovisni o ministarstvima ili tijelima javne vlasti koja se bave pitanjima povezanima s konkurentnosti. Osim toga trebali bi biti nepristrani, što znači da ne bi smjeli izražavati isključivo ili većinom stavove određenih skupina dionika. Cilj tih zahtjeva u pogledu neovisnosti i nepristranosti jest osigurati da savjetodavna uloga odborâ za konkurentnost primjerno odražava zaključke stručnjaka donesene u javnom interesu.

               (7)Obilježja odborâ za konkurentnost trebala bi biti u skladu s člankom 152. Ugovora te bi trebala uzimati u obzir nacionalnu praksu i institucije za oblikovanje plaća. U skladu s člankom 28. Povelje o temeljnim pravima Europske unije, njihovo funkcioniranje ne bi trebalo utjecati na pravo radnika i poslodavaca odnosno njihovih organizacija da pregovaraju o kolektivnim sporazumima i sklapaju ih na odgovarajućim razinama ili da poduzimaju kolektivne mjere u skladu s pravom Unije te nacionalnim pravom i praksom.

               (8)Komisija bi trebala koordinirati djelovanje odborâ za konkurentnost radi podrške ostvarenju ciljeva na razini cijelog europodručja te mišljenja sustava tih odbora uzimati u obzir za potrebe koordinacije ekonomskih politika Unije.

               (9)Odbori za konkurentnost svoje analize i savjete trebali bi skupljati i objavljivati u godišnjem izvješću. Za potrebe izrade tih izvješća i tijekom promatračkih misija u državama članicama trebala bi se održavati savjetovanja između Komisije i odborâ kako bi osiguralo da se u njihovu radu uzmu u obzir ciljevi na razini europodručja i Unije. Izvješćima će se pridonijeti analizi koju Komisija provodi u kontekstu europskog semestra i postupka zbog makroekonomskih neravnoteža.

               (10)Kako bi se olakšala koordinacija na nadnacionalnoj razini, u svakoj bi državi članici trebao postojati jedan prepoznatljivi odbor za konkurentnost. Međutim, kako bi ti odbori ispravno obavljali svoje zadaće, oni bi se mogli oslanjati na razna nepovezana postojeća tijela, pod uvjetom da poštuju prethodno navedena zajednička načela.

               (11)Praćenje i provedba preporuka po državama članicama i dalje bi se trebali odvijati na razini Unije, u okviru europskog semestra i primjene postupka zbog makroekonomskih neravnoteža kako je utvrđen u Uredbi (EU) br. 1176/2011.

               DONIJELO JE OVU PREPORUKU:

               I. Ciljevi i područje primjene

               1.Cilj je ove Preporuke uspostaviti nacionalne odbore za konkurentnost radi praćenja rezultata i politika u području konkurentnosti, čime će se pridonijeti poticanju stalne ekonomske konvergencije, i povećanja osjećaja odgovornosti za potrebne reforme na nacionalnoj razini.

               2.Ova Preporuka upućena je državama članicama europodručja. Ostale države članice isto se tako potiču na uspostavu sličnih tijela.

               II. Osnivanje odborâ za konkurentnost

               3.Države članice trebale bi uspostaviti odbore za konkurentnost koji bi imali sljedeće zadaće:

               (a)
                     praćenje razvoja konkurentnosti u predmetnoj državi članici, uzimajući u obzir čimbenike koji u kratkom roku mogu utjecati na cijene i kvalitetu robe i usluga u odnosu na globalne konkurente (uključujući troškove rada) te dogoročnije čimbenike, primjerice produktivnost i inovacijski kapacitet, koji su bitni ne samo za relativne rezultate gospodarstva, već i za njegov potencijal rasta i sposobnost privlačenja ulaganja, poduzetnika i ljudskog kapitala;

               (b)
                     pružanje relevantnih informacija za postupke određivanja visine plaća na nacionalnoj razini;

               (c)
                     praćenje politika povezanih s konkurentnosti u predmetnoj državi članici, uključujući doprinos ex post evaluaciji politika; i

               (d)
                     ocjenjivanje političkih izazova i pružanje savjeta za politike u području konkurentnosti. Odbori za konkurentnost u svojim bi savjetima trebali uzeti u obzir širu dimenziju europodručja i Unije. Ti odbori trebali bi, među ostalim, pružati savjete za provedbu preporuka po državama članicama koje donosi Vijeće u kontekstu europskog semestra, a upućene su predmetnoj državi članici;

               4.Svaka država članica trebala bi odrediti jedan odbor za konkurentnost, koji bi se, međutim, mogao oslanjati na razna postojeća tijela.

               5.Djelovanje odborâ za konkurentnost trebalo bi biti stalno. Svoje analize i savjete trebali bi objavljivati u godišnjem izvješću. Radi koordinacije stajališta trebali bi ostvarivati kontakte s Komisijom i odborima za konkurentnost drugih država članica.

               III. Obilježja odborâ za konkurentnost

               6.Odbori za konkurentnost trebali bi biti strukturno neovisni ili imati funkcionalnu autonomiju u odnosu na sva tijela javne vlasti države članice nadležna za pitanja konkurentnosti (osobito ministarstva, uprava, javni instituti, javne agencije). Trebali bi biti utemeljeni na nacionalnim pravnim propisima kojima se osigurava visok stupanj funkcionalne autonomije i odgovornosti, što uključuje sljedeće:

               (a)imaju pravni status koji se temelji na nacionalnom pravu, propisima ili obvezujućim upravnim odredbama;

               (b)ne primaju upute od bilo kojeg tijela javne vlasti nadležnog za pitanja konkurentnosti ili bilo kojeg drugog tijela javne vlasti ili privatnog subjekta;

               (c)
                     imaju mogućnost pravovremenog javnog komuniciranja;

               (d)provode postupke za imenovanje članova na temelju njihova iskustva i kvalifikacija;

               (e)na raspolaganju su im odgovarajući resursi i primjereni pristup informacijama za provedbu njihova mandata.

               7.Odbori za konkurentnost trebali bi se savjetovati s mjerodavnim dionicima (npr. nacionalni činitelji ili skupine činitelja, uključujući socijalne partnere, koji redovito sudjeluju u ekonomskom i socijalnom dijalogu u državama članicama), ali ne bi smjeli izražavati isključivo ili većinom stavove i interese određene skupine dionika.

               8.Odbori za konkurentnost trebali bi imati sposobnost izrade ekonomskih i statističkih analiza visokog stupnja kvalitete, uključujući one koje priznaje akademska zajednica.

               IV. Povezanost s europskim semestrom

               9.Komisija bi trebala omogućiti koordinaciju među nacionalnim odborima za konkurentnost i s njima razmjenjivati mišljenja, osobito kako bi osigurala da odbori u svom radu uzmu u obzir ciljeve na razini europodručja i EU-a. Kontakte bi trebalo predvidjeti prije izrade njihovih godišnjih izvješća i tijekom promatračkih misija u državama članicama.

               10.Neovisna stručna mišljenja tih odbora, uključujući u okviru godišnjih izvješća, upotrijebit će se za obavještavanje država članica te Komisijinu analizu u okviru europskog semestra i postupka zbog makroekonomskih neravnoteža.

               V. Odgovornost i transparentnost

               11.Analize koje ti odbori izrade u pravilu bi se trebale objaviti.

               VI. Završne odredbe

               12.Države članice pozivaju se da do [datum donošenja ove Preporuke + 6 mjeseci] provedu načela navedena u ovoj Preporuci.

               13.Komisija se poziva da do [datum donošenja ove Preporuke + 12 mjeseci] na temelju relevantnih informacija koje dobije od država članica izradi izvješće o napretku provedbe i prikladnosti ove Preporuke, uključujući o tome smatra li da je potrebno donijeti obvezujuće odredbe.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik