				|

		52014PC0661

			Preporuka za ODLUKU VIJEĆA o pristupanju Hrvatske Konvenciji od 26. svibnja 1997. sastavljenoj na temelju članka K.3 stavka 2. točke (c) Ugovora o Europskoj uniji o borbi protiv korupcije u kojoj sudjeluju službenici Europskih zajednica ili službenici država članica Europske unije /* COM/2014/0661 final - 2014/0322 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
Ugovorom o pristupanju Republike Hrvatske iz
2011.[1]
uveden je pojednostavnjeni sustav za pristupanje Hrvatske konvencijama (i
protokolima) koje su države članice sklopile na temelju članka 34.
UEU-a (prijašnji članak K.3 UEU-a). Člankom 3. stavcima 4. i 5. Akta
predviđa se pristupanje Hrvatske tim konvencijama i protokolima na osnovi
Akta o pristupanju.
Člankom 3. stavkom 5. Akta o pristupanju
predviđa se da Vijeće u tu svrhu donosi odluku kako bi se odredio
datum stupanja tih konvencija na snagu za Hrvatsku te kako bi se konvencije
prilagodile radi pristupanja nove države članice (što bi svakako
uključivalo donošenje konvencija na hrvatskom jeziku, kako bi te verzije
mogle biti „jednako vjerodostojne”). Vijeće odlučuje na preporuku
Komisije, nakon savjetovanja s Europskim parlamentom.
Prilog I. Aktu o pristupanju sadržava popis
dotičnih konvencija i protokola.
Na popisu se nalazi Konvencija od 26. svibnja
1997. sastavljena na temelju članka K.3 stavka 2. točke (c) Ugovora o
Europskoj uniji o borbi protiv korupcije u kojoj sudjeluju službenici Europskih
zajednica ili službenici država članica Europske unije.
Svrha je preporuke Komisije za Odluku
Vijeća izvršiti prilagodbe potrebne radi pristupanja Hrvatske prethodno
navedenoj Konvenciji, u skladu s člankom 3. stavcima 4. i 5.
Akta o pristupanju.
2014/0322 (NLE)
Preporuka za
ODLUKU VIJEĆA
o pristupanju Hrvatske Konvenciji od 26.
svibnja 1997. sastavljenoj na temelju članka K.3 stavka 2. točke (c)
Ugovora o Europskoj uniji o borbi protiv korupcije u kojoj sudjeluju službenici
Europskih zajednica ili službenici država članica Europske unije

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj
uniji,
uzimajući u obzir Ugovor o pristupanju
Hrvatske,
uzimajući u obzir Akt o pristupanju
Hrvatske (dalje u tekstu „Akt o pristupanju”), a posebno njegov
članak 3. stavak 5.,
uzimajući u obzir preporuku Komisije[2],
uzimajući u obzir mišljenje Europskog
parlamenta[3],
budući da:
(1)       Konvencija o borbi protiv korupcije u kojoj sudjeluju
službenici Europskih zajednica ili službenici država članica Europske
unije (dalje u tekstu „Konvencija protiv korupcije službenika”) potpisana je
26. svibnja 1997. i stupila je na snagu 28. rujna 2005.
(2)       Člankom 3. stavkom 4. Akta
o pristupanju predviđa se pristupanje Hrvatske konvencijama i protokolima
sklopljenima između država članica, navedenima u Prilogu I. Aktu o
pristupanju, među kojima je i Konvencija o borbi protiv korupcije u kojoj
sudjeluju službenici Europskih zajednica ili službenici država članica
Europske unije. Oni trebaju stupiti na snagu u odnosu na Hrvatsku na datum koji
odredi Vijeće.
(3)       U skladu s
člankom 3. stavkom 5. Akta o pristupanju, Vijeće donosi sve
prilagodbe potrebne radi pristupanja tim konvencijama i protokolima,
ODLUČILO JE:
Članak 1.
Konvencija protiv korupcije službenika stupa
na snagu za Hrvatsku prvog dana prvog mjeseca koji slijedi nakon datuma
donošenja ove Odluke.
Članak 2.
Tekstovi Konvencije protiv korupcije
službenika sastavljeni na hrvatskom jeziku i priloženi ovoj Odluci
vjerodostojni su pod istim uvjetima kao i ostali tekstovi Konvencije protiv
korupcije službenika.
Članak 3.
Ova Odluka stupa
na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 112, 24.4.2012., str. 6. – 110.
[2]               SL C  , , str. .
[3]               SL C  , , str. .
PRILOG
sastavljen na temelju članka K.3 stavka
2. točke (c) Ugovora o Europskoj uniji o borbi protiv korupcije u kojoj
sudjeluju službenici Europskih zajednica ili službenici država članica
Europske unije

Preporuci za Odluku Vijeća
o pristupanju Hrvatske Konvenciji od
26. svibnja 1997. sastavljenoj na temelju članka K.3 stavka 2.
točke (c) Ugovora o Europskoj uniji o borbi protiv korupcije u kojoj
sudjeluju službenici Europskih zajednica ili službenici država članica
Europske unije
VISOKE UGOVORNE STRANKE ove
Konvencije, države članice Europske unije,
POZIVAJUĆI SE na Akt Vijeća Europske
unije od 26. svibnja 1997.,
(1)
BUDUĆI DA države članice smatraju kako je
poboljšanje pravosudne suradnje u borbi protiv korupcije u zajedničkom
interesu, s obzirom na to da je ona obuhvaćena suradnjom predviđenom
u Glavi VI. Ugovora;
(2)
BUDUĆI DA je Vijeće svojim Aktom od
27. rujna 1996. sastavilo Protokol usmjeren prije svega na koruptivne
radnje u kojima sudjeluju nacionalni službenici ili službenici Zajednice kojima
se nanosi šteta ili kojima će se vjerojatno nanijeti šteta financijskim
interesima Zajednice;
(3)
BUDUĆI DA je radi poboljšanja pravosudne
suradnje u kaznenim predmetima među državama članicama potrebno
ići dalje od spomenutog Protokola i sastaviti konvenciju usmjerenu na
koruptivna djela u kojima sudjeluju službenici Europskih zajednica ili država
članica općenito;
(4)
U ŽELJI da osiguraju dosljednu i učinkovitu
primjenu ove Konvencije u cijeloj Europskoj uniji,
SPORAZUMJELE SU SE O SLJEDEĆIM
ODREDBAMA:
Članak 1.
Definicije
Za potrebe ove Konvencije:
(a)          „službenik” znači svaki
službenik Zajednice ili nacionalni službenik, uključujući sve
nacionalne službenike druge države članice;
(b)          „službenik Zajednice” znači:
–
svaka osoba koja je službenik ili drugi ugovorni
zaposlenik u smislu Pravilnika o osoblju za dužnosnike Europskih zajednica ili
Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europskih zajednica,
–
svaka osoba koju su države članice ili bilo
koje javno ili privatno tijelo uputili u Europske zajednice, koja obavlja
dužnosti jednake onima koje obavljaju službenici ili drugi zaposlenici Europske
zajednice.
              Članovi tijela osnovanih u
skladu s Ugovorima o osnivanju Europskih zajednica i osoblje tih tijela
smatraju se službenicima Zajednice, s obzirom na to da se na njih ne primjenjuje
Pravilnik o osoblju za dužnosnike Europskih zajednica ili Uvjeti zaposlenja
ostalih službenika Europskih zajednica;
(c)          pojam „nacionalni službenik”
tumači se upućivanjem na definiciju „službenika” ili „javnog
službenika” u nacionalnom pravu države članice u kojoj dotična osoba
obavlja tu dužnost radi primjene kaznenog prava te države članice.
              Međutim, ako je riječ o
postupku u koji je uključen službenik države članice, a pokrenula ga
je druga država članica, ona nije dužna primijeniti definiciju „nacionalnog
službenika”, osim ako je ta definicija u skladu s njezinim nacionalnim pravom.
Članak 2.
Pasivna korupcija
1.
Za potrebe ove Konvencije, namjerno počinjena
radnja službenika koji izravno ili preko posrednika traži ili prima bilo kakvu
korist za sebe ili treću stranu, ili prihvaća obećanje takve
koristi kako bi djelovao ili se suzdržao od djelovanja u skladu sa svojom
dužnosti ili kako bi pri obavljanju svojih dužnosti djelovao kršeći
službene dužnosti, smatra se pasivnom korupcijom.
2.
Svaka država članica poduzima potrebne mjere
kojima osigurava da se ponašanje iz stavka 1. proglasi kaznenim djelom.
Članak 3.
Aktivna korupcija
1.
Za potrebe ove Konvencije, namjerna radnja bilo
koje osobe koja službeniku izravno ili preko posrednika obećava ili daje
bilo kakvu prednost za njega samog ili za treću stranu kako bi taj
službenik djelovao ili se suzdržao od djelovanja u skladu sa svojom dužnosti
ili kako bi pri obavljanju dužnosti djelovao kršeći službene dužnosti,
smatra se aktivnom korupcijom.
2.
Svaka država članica poduzima potrebne mjere
kojima osigurava da se ponašanje iz stavka 1. proglasi kaznenim djelom.
Članak 4.
Izjednačavanje
1.
Svaka država članica poduzima potrebne mjere
kojima osigurava da se u njezinu kaznenom pravu opisi kaznenih djela iz
članaka 2. i 3. koja su počinili njezini ministri vlade, izabrani
zastupnici njezinih parlamentarnih domova, članovi njezinih najviših
sudova ili članovi njezinih revizorskih sudova pri obavljanju svojih
dužnosti, ili djela počinjenih protiv spomenutih osoba pri obavljanju
njihovih dužnosti, slično primjenjuju u slučajevima kada su takva
kaznena djela počinili članovi Komisije Europskih zajednica,
Europskog parlamenta, Suda odnosno Revizorskog suda Europskih zajednica pri
obavljanju svojih dužnosti ili su počinjena protiv spomenutih osoba pri
obavljanju njihovih dužnosti.
2.
Ako je država članica donijela posebno
zakonodavstvo u pogledu djela ili propusta za koje su zbog svojeg posebnog
političkog položaja u toj državi članici odgovorni ministri vlade,
stavak 1. ne smije se primjenjivati na takvo zakonodavstvo, uz uvjet da država
članica osigura da su kaznenim zakonodavstvom kojim se provode članci
2. i 3. obuhvaćeni i članovi Komisije Europskih zajednica.
3.
Stavcima 1. i 2. ne dovode se u pitanje odredbe o
kaznenom postupku i određivanju nadležnog suda koje se primjenjuju u
svakoj državi članici.
4.
Kada je riječ o ukidanju imuniteta, ova se
Konvencija primjenjuje posve usklađena s relevantnim odredbama Ugovorâ o
osnivanju Europskih zajednica, Protokola o povlasticama i imunitetima Europskih
zajednica, statuta Suda i tekstova donesenih radi njihove provedbe.
Članak 5.
Kazne
1.
Svaka država članica poduzima potrebne mjere
kojima osigurava da je ponašanje iz članaka 2. i 3. te sudjelovanje u
predmetnom ponašanju i poticanje na takvo ponašanje kažnjivo učinkovitim,
razmjernim i odvraćajućim kaznenim mjerama među kojima su, barem
u težim slučajevima, i kazne oduzimanja slobode, što može dovesti do
izručenja.
2.
Stavkom 1. ne dovodi se u pitanje provođenje
disciplinskih ovlasti nadležnih tijela nad nacionalnim službenicima ili
službenicima Zajednice. Prilikom određivanja kazne koju treba izreći
nacionalni kazneni sudovi mogu u skladu s načelima nacionalnog prava uzeti
u obzir svaku disciplinsku kaznu koja istoj osobi već izrečena za
isto ponašanje.
Članak 6.
Kaznena odgovornost voditeljâ
poduzeća
Svaka država članica poduzima potrebne
mjere kojima se omogućuje da osoba koja je pod nadležnošću voditelja
poduzeća ili bilo koje osobe koja ima ovlast za donošenje odluka ili
obavljanja nadzora u poduzeća, i koja djeluje u ime poduzeća,
proglasi kazneno odgovornima potonje osobe u skladu s načelima koja se
primjenjuju u slučajevima korupcije, a utvrđena su u nacionalnom
pravu, kako je navedeno u članku 3.
Članak 7.
Nadležnost
1.
Svaka država članica poduzima mjere potrebne
za uspostavu nadležnosti nad kaznenim djelima koje je utvrdila u skladu s
obvezama proizašlima iz članaka 2., 3. i 4. ako je:
(a)          kazneno djelo u cijelosti ili
djelomično počinjeno na njezinu državnom području;
(b)          počinitelj njezin državljanin
ili službenik;
(c)           kazneno djelo počinjeno protiv
osobe iz članka 1. ili člana neke od institucija Europskih zajednica
iz članka 4. stavka 1., koja je ujedno i njezin državljanin;
(d)          počinitelj službenik Zajednice
koji radi za neku od institucija Europske zajednice ili za tijelo osnovano u
skladu s Ugovorima o osnivanju europskih zajednica čije je sjedište u
predmetnoj državi članici.
2.
Svaka država članica prilikom davanja
obavijesti predviđene člankom 13. stavkom 2. može izjaviti da
neće primjenjivati ili da će samo u posebnim slučajevima ili uz
posebne uvjete primjenjivati jedno ili više pravila o nadležnosti
utvrđenih u stavku 1. točkama (b), (c) i (d).
Članak 8.
Izručenje i kazneni progon
1.
Svaka država članica koja na temelju svog
prava ne izručuje vlastite državljane, poduzima mjere potrebne za
uspostavu nadležnosti nad kaznenim djelima koje je utvrdila u skladu s obvezama
proizašlima iz članaka 2., 3. i 4. ako su ta kaznena djela počinila
njezini vlastiti državljani izvan njezina državnog područja.
2.
Svaka država članica za čijeg se
državljanina sumnja da je u drugoj državi članici počinio kazneno
djelo utvrđeno u skladu s obvezama proizašlima iz članaka 2., 3. i
4., koja tu osobu ne izruči toj drugoj državi članici samo na osnovi
njezina državljanstva, iznosi slučaj nadležnim tijelima radi kaznenog
progona ako je potreban. Kako bi se omogućio kazneni progon, spisi,
informacije i izlošci koji se odnose na kazneno djelo šalju se u skladu s
postupcima utvrđenima u članku 6. Europske konvencije o izručenju
od 13. prosinca 1957. Država članica koja podnosi zahtjev,
obavješćuje se o pokrenutom kaznenom progonu i o njegovu ishodu.
3.
U ovom članku pojam „državljanin” države
članice tumači se u skladu s bilo kojom izjavom koju je ta država
dala na temelju članka 6. stavka 1. točke (b) Europske konvencije o
izručenju i u skladu sa stavkom 1. točkom (c) tog članka.
Članak 9.
Suradnja
1.
U svakom postupku koji se odnosi na kazneno djelo
utvrđeno u skladu s obvezama proizašlima iz članaka 2., 3. i 4., a
tiče se najmanje dviju država članica, u istrazi, kaznenom progonu i
provedbi kazne izrečene na primjer u okviru uzajamne pravne pomoći te
države učinkovito surađuju izručenjem, prijenosom postupka ili
izvršenjem kazni donesenih u drugoj državi članici.
2.
Ako više od jedne države članice ima
nadležnost i mogućnost utemeljenog progona kaznenoga djela koje se temelji
na istim činjenicama, uključene države članice surađuju u
odlučivanju o tome koja će od njih kazneno goniti jednog ili više
počinitelja kako bi se progon, ako je to moguće, centralizirao u
jednoj državi članici.
Članak 10.
Ne bis in idem
1.
Države članice u nacionalnom kaznenom pravu
primjenjuju pravilo ne bis in idem, prema kojem se osoba čiji je sudski
postupak konačno završen u drugoj državi članici ne smije kazneno
goniti u drugoj državi članici za iste činjenice, uz uvjet da je
kazna koja je izrečena i izvršena, da je trenutačno u postupku
izvršenja ili se na temelju propisa države koja je izrekla kaznu više ne može
izvršiti.
2.
Prilikom davanja obavijesti iz članka 13.
stavka 2. država članica u jednom ili više od sljedećih
slučajeva može izjaviti da nije vezana stavkom 1. tog članka:
(a)          ako su se činjenice koje su
bile predmet presude donesene u inozemstvu, u cijelosti ili djelomično
dogodile na njezinu državnom području; u potonjem slučaju to se
izuzeće ne primjenjuje ako su se te činjenice djelomično
dogodile na državnom području države članice u kojoj je presuda
donesena;
(b)          ako slučajevi koji su bili
predmet presude donesene u inozemstvu predstavljaju kazneno djelo usmjereno
protiv sigurnosti ili drugih jednako bitnih interesa te države članice;
(c)          ako je činjenice koje su bile
predmet presude donesene u inozemstvu počinio službenik te države
članice u suprotnosti s dužnostima njegova položaja.
3.
Ako se u jednoj državi članici pokrene novi
postupak protiv osobe čiji je sudski postupak za iste činjenice
pravomoćno završen u drugoj državi članici,  svako razdoblje
oduzimanja slobode u drugoj državi članici izdržano zbog istih činjenica
odbija se od svake izrečene kazne. U mjeri u kojoj je to dopušteno
nacionalnim pravom, uzimaju se u obzir i kazne koje ne obuhvaćaju
oduzimanje slobode ako su izvršene.
4.
Izuzeća koja mogu biti predmet izjave na
temelju članka 2. ne primjenjuju se ako je predmetna država članica u
pogledu istih činjenica zatražila od druge države članice pokretanje
kaznenog progona ili je odobrila izručenje dotične osobe.
5.
Ovim se člankom ne utječe na relevantne
bilateralne ili multilateralne sporazume sklopljene među državama
članicama i na relevantne izjave.
Članak 11.
Interne odredbe
Ni jednom se odredbom ove Konvencije države
članice ne sprečavaju u donošenju internih zakonskih odredaba kojima
se premašuju obveze proizašle iz ove Konvencije.
Članak 12.
Sud
1.
Svaki spor među državama članicama o
tumačenju ili provedbi ove Konvencije za koji se pokazalo da ga je
nemoguće riješiti bilateralnim putem, u početnoj fazi mora ispitati
Vijeće u skladu s postupkom utvrđenim u Glavi IV. Ugovora o Europskoj
uniji kako bi se postiglo rješenje. Ako se u roku od šest mjeseci ne
pronađu rješenje, jedna od stranaka u sporu predmet može uputiti Sudu
Europskih zajednica.
2.
Svaki spor između jedne ili više država
članica i Komisije Europskih zajednica u pogledu članka 1., osim
točke (c) ili članaka 2., 3. i 4., koji se odnosi na pitanje prava
ili financijskih interesa Zajednice ili u njemu sudjeluju članovi ili
službenici institucija ili tijela Zajednice osnovanih u skladu s Ugovorima o
osnivanju Europskih zajednica, za koji se pokazalo da ga je nemoguće
riješiti pregovorima, jedna od stranaka u sporu može iznijeti Sudu.
3.
Svaki sud države članice može od Suda
Europskih zajednica zahtijevati donošenje odluke o prethodnom pitanju o
predmetu koji se odnosi na tumačenje članaka od 1. do 4. i od 12. do
16., iznesenom u predmetu koji je u tijeku na Sudu, u koji su uključeni
članovi ili službenici institucija ili tijela Zajednice osnovanih u skladu
s Ugovorima o osnivanju Europskih zajednica, koji djeluju u obavljanju svojih
dužnosti, ako smatra da je odluka o tom pitanju potrebna za donošenje presude.
4.
Nadležnost Suda Europskih zajednica predviđena
stavkom 3. podliježe njezinu prihvaćanju od strane predmetne države
članice u izjavi koja se u tu svrhu daje u trenutku obavijesti iz
članka 13. stavka 2. ili bilo kad poslije.
5.
Država članica koja daje izjavu na temelju
stavka 4., mogućnost da se od Suda traži donošenje odluke o prethodnom
pitanju može ograničiti na sudove protiv čijih odluka u nacionalnom
pravu nije predviđen pravni lijek.
6.
Primjenjuju se statut Suda Europske zajednice i
njegov pravilnik. U skladu s tim statutima, svaka država članica ili
Komisija, bez obzira na to je li dala izjavu u skladu sa stavkom 4., u
slučajevima iz stavka 3. ima pravo podnošenja sudskih zapisnika ili
pismenih primjedaba Sudu.
Članak 13.
Stupanje na snagu
1.
Ovu Konvenciju donose države članice u skladu
sa odgovarajućim ustavnim odredbama.
2.
Države članice obavješćuju glavnoga tajnika
Vijeća Europske unije o okončanju postupaka donošenja ove Konvencije
utvrđenih na temelju svojih ustavnih odredaba.
3.
Ova Konvencija stupa na snagu devedeset dana nakon
obavijesti iz stavka 2., kada posljednja država članica ispuni tu
formalnost.
4.
Do stupanja na snagu ove Konvencije svaka država
članica prilikom davanja obavijesti iz stavka 2. ili bilo kad poslije može
izjaviti da se ova Konvencija, osim njezina članka 12., na nju primjenjuje
u odnosima s državama članica koje su dale istu izjavu. Ova se Konvencija
počinje primjenjivati na državu članicu koja je takvu izjavu dala
prvog dana mjeseca koji slijedi nakon isteka razdoblja od devedeset dana od
dana polaganja njezine izjave.
5.
Država članica koja nije dala izjavu iz stavka
4. ovu Konvenciju može primjenjivati na druge ugovorne države članice na
temelju bilateralnih sporazuma.
Članak 14.
Pristupanje novih država članica
1.
Svaka država koja postane članicom Europske
unije može pristupiti ovoj Konvenciji.
2.
Tekst ove Konvencije na jeziku države pristupnice,
koji je izradilo Vijeće Europske unije, vjerodostojan je.
3.
Isprave o pristupanju polažu se kod depozitara.
4.
Ova Konvencija stupa na snagu u svakoj državi koja
joj pristupi devedeset dana od dana polaganja njezine isprave o pristupanju ili
na dan stupanja na snagu Konvencije ako ona već nije stupila na snagu u
trenutku isteka navedenog razdoblja od devedeset dana.
5.
Ako ova Konvencija još nije stupila na snagu
prilikom polaganja isprave o pristupanju, članak 13. stavak 4. primjenjuje
se na države pristupnice.
Članak 15.
Rezerve
1.
Rezerve nisu dopuštene, osim onih predviđenih
u članku 7. stavku 2. i članku 10. stavku 2.
2.
Svaka država članica koja je uložila rezervu,
može je u svakom trenutku u cijelosti ili djelomično povući tako da o
tome obavijesti depozitara. Povlačenje stupa na snagu onog dana kada
depozitar zaprimi obavijest.
Članak 16.
Depozitar
1.
Glavni tajnik Vijeća Europske unije depozitar
je ove Konvencije.
2.
Depozitar u Službenom listu Europskih zajednica
objavljuje informacije o napretku u vezi s donošenjem i pristupanjem, izjavama
i rezervama te svaku drugu obavijest povezanu s ovom Konvencijom.
En fe de lo cual, los plenipotenciarios abajo
firmantes suscriben el presente Convenio.
Hecho en Bruselas, el veintiséis de mayo de
mil novecientos noventa y siete, en un ejemplar único en lenguas alemana,
danesa, española, finesa, francesa, griega, inglesa, irlandesa, italiana,
neerlandesa, portuguesa y sueca, siendo cada uno de estos textos igualmente
auténtico, que será depositado en los archivos de la Secretaría General del
Consejo de la Unión Europea.
Til bekræftelse heraf har undertegnede
befuldmægtigede underskrevet denne konvention.
Udfærdiget i Bruxelles, den seksogtyvende maj
nitten hundrede og syvoghalvfems, i ét eksemplar på dansk, engelsk, finsk,
fransk, græsk, irsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk og
tysk, hvilke tekster alle har samme gyldighed, og deponeret i arkiverne i
Generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union.
Zu Urkund dessen haben die Bevollmächtigten
ihre Unterschriften unter dieses Übereinkommen gesetzt.
Geschehen zu Brüssel am sechsundzwanzigsten
Mai neunzehnhundertsiebenundneunzig in einer Urschrift in dänischer, deutscher,
englischer, finnischer, französischer, griechischer, irischer, italienischer,
niederländischer, portugiesischer, schwedischer und spanischer Sprache, wobei
jeder Wortlaut gleichermaßen verbindlich ist; die Urschrift wird im Archiv des
Generalsekretariats des Rates der Europäischen Union hinterlegt.
Σε
πίστωση των
ανωτέρω, οι
υπογράφοντες
πληρεξούσιοι
έθεσαν την
υπογραφή τους
κάτω από την
παρούσα
σύμβαση.
Έγινε
στις
Βρυξέλλες,
στις είκοσι
έξι Μαΐου
χίλια
εννιακόσια
ενενήντα επτά,
σε ένα μόνο
αντίτυπο, στην
αγγλική,
γαλλική,
γερμανική,
δανική,
ελληνική, ιρλανδική,
ισπανική,
ολλανδική,
πορτογαλική, σουηδική
και φινλανδική
γλώσσα, όλα δε
τα κείμενα
είναι εξίσου
αυθεντικά·
κατατίθεται
στα αρχεία της
Γενικής
Γραμματείας
του Συμβουλίου
της Ευρωπαϊκής
Ένωσης.
U potvrdu toga dolje potpisani
punomoćnici, propisno ovlašteni od svojih vlada, potpisali su ovu Konvenciju.
Sastavljeno u Bruxellesu dvadeset i šestoga
dana mjeseca svibnja tisuću devetsto devedeset i sedme godine u jednom
izvorniku na danskom, engleskom, finskom, francuskom, grčkom, irskom,
nizozemskom, njemačkom, portugalskom, španjolskom, švedskom i talijanskom
jeziku, pri čemu svaki takav izvornik ostaje pohranjen u arhivu Glavnog
tajništva Vijeća Europske unije.
En foi de quoi, les plénipotentiaires ont
apposé leurs signatures au bas de la présente convention.
Fait à Bruxelles, le vingt-six mai mil neuf
cent quatre-vingt-dix-sept, en un exemplaire unique, en langues allemande,
anglaise, danoise, espagnole, finnoise, française, grecque, irlandaise,
italienne, néerlandaise, portugaise et suédoise, tous ces textes faisant
également foi, exemplaire qui est déposé dans les archives du Secrétariat
général du Conseil de l'Union européenne.
Dá fhianú sin, chuir na Lánchumhachtaigh
thíos-sínithe a lámh leis an gCoibhinsiún seo.
Arna dhéanamh sa Bhruiséil, ar an séú lá is
fiche de Bhealtaine sa bhliain míle naoi gcéad nócha a seacht i scríbhinn
bhunaidh amháin, sa Bhéarla, sa Danmhairgis, san Fhionlainnis, sa Fhraincis, sa
Ghaeilge, sa Ghearmáinis, sa Ghréigis, san Iodáilis, san Ollainnis, sa
Phortaingéilis, sa Spáinnis agus sa tSualainnis agus comhúdarás ag na téacsanna
i ngach ceann de na teangacha sin; déanfar an scríbhinn bhunaidh sin a
thaisceadh i gcartlann Ardrúnaíocht Chomhairle on Aontais Eorpaigh.
In fede di che, i plenipotenziari hanno
apposto le loro firme in calce alla presente convenzione.
Fatto a Bruxelles, addì ventisei maggio
millenovecentonovantasette, in un esemplare unico nelle lingue danese,
finlandese, francese, greca, inglese, irlandese, italiana, olandese,
portoghese, spagnola, svedese e tedesca, ciascuna di esse facente ugualmente
fede, che è depositato negli archivi del Segretariato generale del Consiglio
dell'Unione europea.
Ten blijke waarvan de ondergetekende
gevolmachtigden hun handtekening onder deze overeenkomst hebben gesteld.
Gedaan te Brussel, de zesentwintigste mei
negentienhonderd zevenennegentig, opgesteld in één exemplaar in de Deense, de
Duitse, de Engelse, de Finse, de Franse, de Griekse, de Ierse, de Italiaanse,
de Nederlandse, de Portugese, de Spaanse en de Zweedse taal, zijnde alle
teksten gelijkelijk authentiek, dat wordt nedergelegd in het archief van het
Secretariaat-generaal van de Raad van de Europese Unie.
Em fé do que, os plenipotenciários abaixo
assinados apuseram as suas assinaturas no final da presente convenção.
Feito em Bruxelas, em vinte e seis de Maio de
mil novecentos e noventa e sete, em exemplar único, nas línguas alemã,
dinamarquesa, espanhola, finlandesa, francesa, grega, inglesa, irlandesa,
italiana, neerlandesa, portuguesa e sueca, fazendo igualmente fé todos os
textos, depositado nos arquivos do secretariado-geral do Conselho da União
Europeia.
Tämän vakuudeksi alla mainitut täysivaltaiset
edustajat ovat allekirjoittaneet tämän yleissopimuksen.
Tehty Brysselissä
kahdentenakymmenentenäkuudentena päivänä toukokuuta vuonna
tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäseitsemän yhtenä ainoana kappaleena
englannin, espanjan, hollannin, iirin, italian, kreikan, portugalin, ranskan,
ruotsin, saksan, suomen ja tanskan kielellä, ja jokainen näistä teksteistä on
yhtä todistusvoimainen; tämä kappale talletetaan Euroopan unionin neuvoston
pääsihteeristön arkistoon.
Till bevis på detta har undertecknade
befullmäktigade undertecknat denna konvention.
Utfärdad i Bryssel den tjugosjätte maj
nittonhundranittiosju i ett enda original på danska, engelska, finländska,
franska, grekiska, irländska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska,
svenska och tyska, vilka samtliga texter är lika giltiga. Originalen skall
deponeras i arkiven hos generalsekretariatet för Europeiska unionens råd.
                                                                       Pour
le gouvernement du royaume de Belgique
                                                                       Voor
de regering van het Koninkrijk België
                                                                       Für
die Regierung des Königreichs Belgien
                                                                        For
regeringen for Kongeriget Danmark
                                                                        Für
die Regierung der Bundesrepublik Deutschland
                                                                        Για
την Κυβέρνηση
της Ελληνικής
Δημοκρατίας
                                                                        Por
el Gobierno del Reino de España
                                                                        Pour
le gouvernement de la République française
                                                                        Thar
ceann Rialtas na hÉireann
                                                                       For
the Government of Ireland
                                                                        Per
il governo della Repubblica italiana
                                                                        Pour
le gouvernement du grand-duché de Luxembourg
                                                                        Voor
de regering van het Koninkrijk der Nederlanden
                                                                        Für
die Regierung der Republik Österreich
                                                                        Pelo
Governo da República Portuguesa
                                                                        Suomen
hallituksen puolesta
                                                                       På
finska regeringens vägnar
                                                                        På
svenska regeringens vägnar
                                                                        For
the Government of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland


title: Preporuka Komisije (EU) 2017/1936 оd 18. listopada 2017. o hitnim koracima za sprečavanje zlouporabe prekursora eksploziva (Tekst značajan za EGP. )

text:
               24.10.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 273/12

         PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2017/1936
   оd 18. listopada 2017.
   o hitnim koracima za sprečavanje zlouporabe prekursora eksploziva
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               Nedavni teroristički napadi i incidenti ukazuju na to da je prijetnja koju predstavljaju eksplozivi kućne izrade u Europi i dalje visoka. Unatoč nastojanjima da se pristup prekursorima eksploziva učinkovito ograniči i kontrolira, oni su i dalje dostupni i upotrebljavaju se za proizvodnju eksploziva kućne izrade.

               (2)

               U Rezoluciji 2370 (2017) Vijeće sigurnosti UN-a naglasilo je da je iznimno važno onemogućiti teroristima da upotrebljavaju ili ostvare pristup sirovinama i komponentama koje se mogu iskoristiti za izradu eksploziva i pozvalo na povećanu pozornost, među ostalim i objavljivanjem primjera dobre prakse, prekograničnom razmjenom informacija i uspostavom partnerstava.

               (3)

               Uredbom (EU) br. 98/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) utvrđena su usklađena prava o stavljanju na raspolaganje, uvođenju, posjedovanju i uporabi tvari i smjesa koje bi se mogle zlouporabiti za nezakonitu proizvodnju eksploziva, s ciljem ograničavanja njihove dostupnosti javnosti i osiguravajući odgovarajuće prijavljivanje sumnjivih transakcija u lancu nabave.

               (4)

               Pravilna primjena Uredbe (EU) br. 98/2013 u svim državama članicama nužna je za postizanje njezina cilja poboljšanja slobodnog kretanja kemijskih tvari i smjesa na unutarnjem tržištu i otklanjanja poremećaja u tržišnom natjecanju, istodobno osiguravajući visoku razinu zaštite javne sigurnosti. Time će se podupirati i ciljevi Direktive (EU) 2017/541 Europskog parlamenta i Vijeća (2), odnosno sprečavanje kaznenih djela terorizma, uključujući proizvodnju, posjedovanje, stjecanje, prijevoz, nabavu ili uporabu eksploziva, kao i davanje i primanje uputa o izradi ili uporabi eksploziva.

               (5)

               Svrha je ove Preporuke davanjem smjernica državama članicama o primjeni Uredbe (EU) br. 98/2013 osigurati da se njezin cilj učinkovitije ostvari. Ovom se Preporukom dopunjuju Smjernice (3) koje su donijeli Komisija i Stalni odbor za prekursore (4), a u njoj su u obzir uzete rasprave održane u okviru tog odbora i tijekom niza regionalnih radionica s tijelima država članica održanih 2016. i 2017.

               (6)

               Dostupnost prekursora eksploziva javnosti trebalo bi ograničiti kako bi se teroriste spriječilo da nabave prekursore eksploziva. Uredbom (EU) br. 98/2013 ograničuje se mogućnost pojedinaca da nabave i upotrebljavaju sedam kemijskih tvari (ograničeni prekursori eksploziva navedeni u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 98/2013 (5)).

               (7)

               Ne dovodeći u pitanje tu zabranu, države članice mogu odlučiti odobriti javnosti pristup tim tvarima samo putem sustava dozvola i registracije. Od 1. siječnja 2017. šesnaest je država članica umjesto zabrane uvelo režime izdavanja dozvola i/ili registracije (6). Stoga u tim državama članicama pojedinci još mogu nabaviti i upotrijebiti tvari i smjese koje su prekursori eksploziva.

               (8)

               Države članice trebale bi identificirati i promicati niže koncentracije i zamjenske tvari s nižom razinom sigurnosnih rizika te utvrditi uvjete za skladištenje prekursora eksploziva. Države članice s režimom izdavanja dozvola trebale bi provoditi provjere osoba koje zatraže dozvolu.

               (9)

               Ovom se Preporukom poziva i na poboljšanje provedbe ograničenja i kontrola utvrđenih u Uredbi (EU) br. 98/2013 i međusektorske suradnje. Povećanjem razine svijesti svih sudionika u lancu nabave, uključujući i one koji posluju na internetu, poboljšat će se njihova sposobnost da ispune obveze u skladu s Uredbom (EU) br. 98/2013.

               (10)

               Ne dovodeći u pitanje pravne okvire za prekograničnu razmjenu informacija u kontekstu kaznene istrage u vezi s kaznenim djelom terorizma (7) ili u području carine (8), ovom se Preporukom poziva na razmjenu informacija o sumnjivim transakcijama, nestancima, krađama i drugim sumnjivim incidentima ili zahtjevima za izdavanje dozvola ako se čini da oni imaju prekogranični element.

               (11)

               Iako je u nedavnim napadima i incidentima uglavnom upotrebljavan triaceton-triperoksid (TATP), prijetnju predstavlja veći niz eksploziva kućne izrade i tvari koje su prekursori eksploziva. Unija i njezine države članice moraju pozorno pratiti, otkrivati i reagirati na zbivanja u tom području u suradnji s mjerodavnim dionicima i korisnicima.

               (12)

               Od donošenja Uredbe Komisija prati i olakšava njezinu primjenu u bliskoj suradnji sa Stalnim odborom za prekursore. U veljači 2017. Komisija je donijela izvješće (9) u kojem je zaključeno da, iako je stupanje Uredbe na snagu pridonijelo smanjenju prijetnje koju predstavljaju prekursori eksploziva u Europi, treba utvrditi mjere i aktivnosti kojima se jača sustav kontrole u vezi s eksplozivima kućne izrade. U svibnju 2017. Komisija je započela reviziju (10) Uredbe o prekursorima eksploziva ocjenom nakon koje će, u prvoj polovini 2018., uslijediti procjena učinka. U okviru ocjene ispitat će se relevantnost, učinkovitost, djelotvornost, usklađenost i dodana vrijednost Uredbe te utvrditi problemi i prepreke koji bi mogli zahtijevati dodatno djelovanje. U okviru procjene učinka ispitat će se razne mogućnosti politika za rješavanje utvrđenih problema i prepreka. Dok se očekuju rezultati te revizije, Preporukom se preporuča da države članice poduzmu hitne korake kako bi učinkovito ograničile dostupnost prekursora eksploziva javnosti u okviru postojeće Uredbe,

         DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

      Ograničenje dostupnosti prekursora eksploziva javnosti

               1.

               Države članice trebale bi poduzeti sve nužne mjere iz Uredbe (EU) br. 98/2013 za ograničavanje dostupnosti prekursora eksploziva javnosti i onemogućavanje teroristima da pristupe prekursorima eksploziva te za osiguravanje prikladnog prijavljivanja sumnjivih transakcija u cijelom lancu nabave. U tu svrhu države članice trebale bi pozorno ocijeniti jesu li uspostavljene zabrane, sustavi dozvola ili registracije učinkoviti u ostvarivanju tih ciljeva. Države članice trebale bi izvijestiti Komisiju o rezultatima svojih ocjena u roku od četiri mjeseca od donošenja ove Preporuke. Te će informacije doprinijeti ocjeni mogućih daljnjih mjera na razini EU-a.

               2.

               Uz to, države članice trebale bi hitno poduzeti sljedeće mjere:

                           (a)

                           promicati i, kad je to moguće i prikladno, zahtijevati uporabu zamjenskih tvari ili nižih koncentracija koje se mogu upotrijebiti za iste zakonite aktivnosti uz nižu razinu sigurnosnog rizika;

                           (b)

                           utvrditi sigurnosne uvjete za skladištenje prekursora eksploziva za gospodarske subjekte, profesionalne korisnike i pojedince koji zakonito posjeduju prekursore eksploziva;

                           (c)

                           dati gospodarskim subjektima jasne smjernice o tome kako učinkovito i djelotvorno provjeriti je li osoba pojedinac. U tu svrhu države članice mogle bi primijeniti načelo „profesionalnog korisnika” koje podrazumijeva da je toj osobi potreban ograničeni prekursor eksploziva za svrhe povezane s trgovinom, poslovanjem ili strukom;

                           (d)

                           ako je uveden sustav dozvola u skladu s člankom 4. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 98/2013, provoditi provjere pojedinaca koji podnose zahtjev za dozvolu, posebice provjeravajući kaznenu evidenciju podnositelja zahtjeva u svim državama u kojima je imao boravište u prethodnih pet godina i

                           (e)

                           uspostaviti sustav inspekcija kako bi se utvrdilo poštuju li gospodarski subjekti propise.

      Jačanje suradnje i povezivanje s lancem nabave

               3.

               Za jačanje suradnje i povezivanje s lancem nabave države članice trebale bi:

                           (a)

                           organizirati osposobljavanje kako bi se osiguralo da pripadnici policije, službi koje prve reagiraju i carinskih tijela mogu prepoznati tvari i smjese koje su prekursori eksploziva tijekom vršenja dužnosti te pravovremeno i prikladno reagirati na sumnjive aktivnosti;

                           (b)

                           poticati krajnje korisnike prekursora eksploziva da, uz postojeće obveze izvješćivanja iz članka 9. stavka 4. Uredbe (EU) br. 98/2013, prijavljuju znatne nestanke i krađe;

                           (c)

                           u mjeri u kojoj to nije obuhvaćeno postojećim obvezama na temelju zakonodavstva Unije, razmjenjivati s obuhvaćenim državama članicama informacije o sumnjivim transakcijama, nestancima, krađama i drugim sumnjivim incidentima ili zahtjevima za izdavanje dozvola koji bi mogli imati prekogranične elemente što je prije moguće te u skladu s nacionalnim pravom i mjerodavnim međunarodnim pravnim instrumentima i

                           (d)

                           utvrditi sve važne sektore, uključujući one koji posluju na internetu, prilagođavati aktivnosti za jačanje svijesti posebnostima različitih sektora te voditi dijalog s lancem nabave i krajnjim korisnicima kako bi se poboljšalo razumijevanje zakonite profesionalne i neprofesionalne uporabe prekursora eksploziva.

      Sastavljeno u Bruxellesu 18. listopada 2017.

            Za Komisiju

         Julian KING

            Član Komisije

      (1)  Uredba (EU) br. 98/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2013. o stavljanju na tržište i uporabi prekursora eksploziva (SL L 39, 9.2.2013., str. 1.).

      (2)  Direktiva (EU) 2017/541 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o suzbijanju terorizma i zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/475/PUP i o izmjeni Odluke Vijeća 2005/671/PUP (SL L 88, 31.3.2017., str. 6.).

      (3)  https://ec.europa.eu/home-affairs/sites/homeaffairs/files/what-we-do/policies/crisis-and-terrorism/explosives/explosives-precursors/docs/guidelines_on_the_marketing_and_use_of_explosives_precursors_en.pdf

      (4)  http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=3245

      (5)  Vodikov peroksid, nitrometan, dušična kiselina, kalijev klorat, kalijev perklorat, natrijev klorat, natrijev perklorat u koncentraciji većoj od odgovarajuće granične vrijednosti uspostavljenw u Prilogu I., uključujući smjesu ili drugu tvar u kojoj je tvar s popisa prisutna u koncentraciji većoj od odgovarajuće granične vrijednosti.

      (6)  Izvješće Komisije o primjeni Uredbe (EU) br. 98/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište i uporabi prekursora eksploziva te delegiranju ovlasti na temelju te Uredbe, COM (2017) 103 final, 28. veljače 2017.

      (7)  Odluka Vijeća 2005/671/PUP od 20. rujna 2005. o razmjeni informacija i suradnji u vezi s kaznenim djelima terorizma (SL L 253, 29.9.2005., str. 22.).

      (8)  Uredba Vijeća (EZ) br. 515/97 od 13. ožujka 1997. o uzajamnoj pomoći upravnih tijela država članica i o suradnji potonjih s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa o carinskim i poljoprivrednim pitanjima (SL L 82, 22.3.1997., str. 1.).

      (9)  Izvješće Komisije o primjeni Uredbe (EU) br. 98/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište i uporabi prekursora eksploziva te delegiranju ovlasti na temelju te Uredbe, COM (2017) 103 final, 28. veljače 2017.

      (10)  https://ec.europa.eu/home-affairs/what-is-new/work-in-progress/initiatives/revision-regulation-marketing-and-use-explosives-precursors_en


				|

		52013DC0605

			PREPORUKA KOMISIJE VIJEĆU da ovlasti Komisiju da u ime Europske unije pregovara o izmjenama Ugovora o energetskoj zajednici /* COM/2013/0605 final - 2013/ () */

			   	PREPORUKA
KOMISIJE VIJEĆU
da
ovlasti Komisiju da u ime Europske unije pregovara o izmjenama Ugovora o
energetskoj zajednici

1.
OBRAZLOŽENJE

Ugovor o osnivanju
energetske zajednice potpisale su 25. listopada 2005. u Ateni Europska
zajednica i tadašnjih devet ugovornih stranaka iz jugoistočne Europe, a na
snagu je stupio 1. srpnja 2006. Članak 16. Ugovora definira da „pravna
stečevina Zajednice iz područja okoliša” znači:
·
Direktivu Vijeća 85/337/EEZ od 27. lipnja
1985. o procjeni učinaka određenih javnih i privatnih projekata na
okoliš kako je izmijenjena Direktivom Vijeća 97/11/EZ od 3. ožujka 1997. i
Direktivom 2003/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 26. svibnja 2003.,
·
Direktivu Vijeća 1999/32/EZ od 26. travnja
1999. o smanjenju sadržaja sumpora u određenim tekućim gorivima i o
izmjeni Direktive 93/12/EEZ,
·
Direktivu 2001/80/EZ Europskog parlamenta i
Vijeća od 23. listopada 2001. o ograničenju emisija određenih
onečišćujućih tvari u zrak iz velikih uređaja za loženje
(Direktiva LCP),
·
članak 4. stavak 2. Direktive Vijeća
79/409/EEZ od 2. travnja 1979. o očuvanju divljih ptica.
Članak 12. Ugovora
o osnivanju energetske zajednice navodi da svaka ugovorna stranka provodi
pravnu stečevinu Zajednice iz područja okoliša u skladu s vremenskim
rasporedom za provedbu tih mjera određenim u Prilogu II. Ugovoru.
Direktivu LCP zamijenili
su Poglavlje III. članak 72. stavci 3. i 4. i Prilog V. Direktive
2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o
industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola
onečišćenja) koji se primjenjuju od 7. siječnja 2013. za nova
postrojenja i od 1. siječnja 2016. za postojeća postrojenja.
Direktiva LCP stavlja se izvan snage s učinkom od tog kasnijeg datuma.
Stoga je potrebno na odgovarajući način izmijeniti pravnu
stečevinu Zajednice iz područja okoliša navedenu u članku 16.
Ugovora o osnivanju energetske zajednice i vremenski raspored za provedbu
određen Prilogom II. Ugovoru.
Dana 29. travnja 2013.
Komisija je donijela Odluku C(2013) 2364 završna verzija o utvrđivanju
prijedloga Komisije Vijeću ministara energetske zajednice o provedbi
Direktive 2001/80/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2001.
o ograničenju emisija određenih onečišćujućih tvari u
zrak iz velikih uređaja za loženje i o provedbi Poglavlja III. Priloga V.
i članka 72. stavaka 3. i 4. Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i
Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano
sprečavanje i kontrola onečišćenja) i izmjeni članka 16. i Priloga
II. Ugovora o energetskoj zajednici.
Članak 5. stavak 2.
Odluke Vijeća 2006/500 od 29. svibnja 2006. o sklapanju Ugovora o
Energetskoj zajednici od strane Europske zajednice utvrđuje postupak koji
treba primijeniti prije zauzimanja stajališta u energetskoj zajednici o izmjenama
Ugovora o energetskoj zajednici.
U tom kontekstu,
Komisija preporučuje da je Vijeće ovlasti za rasprave unutar
institucija Energetske zajednice o potrebnim izmjenama Ugovora o energetskoj
zajednici.

2.
PREPORUKA

Komisija
preporučuje sljedeće:
·      da Vijeće ovlasti Komisiju da u ime Europske unije pregovara o
potrebnim izmjenama Ugovora o osnivanju energetske zajednice;
·      u skladu s Ugovorom, da Vijeće ovlasti Komisiju da djeluje kao
pregovarač koji predstavlja Europsku uniju i pregovara o izmjenama Ugovora
o energetskoj zajednici kao što je navedeno u pregovaračkim direktivama
koje su priložene ovoj Preporuci („pregovaračke direktive”);
·      da Vijeće imenuje odbor s kojim se Komisija treba savjetovati za
vrijeme pregovora i
·      da Vijeće donese pregovaračke direktive.
PRILOG
Direktive za pregovore o
izmjenama Ugovora o osnivanju energetske zajednice
Izmjene koje treba dogovoriti u ime Europske unije
trebaju biti utemeljene na onima koje su predložene u Odluci Vijeća
C(2013) 2364 završna verzija i cilj im treba biti u najkraćim mogućim
vremenskim okvirima osigurati konvergenciju s ažuriranom pravnom
stečevinom Zajednice iz područja okoliša u vezi s emisijama iz
velikih uređaja za loženje.


title: Preporuka Komisije (EU) 2016/1871 оd 28. rujna 2016. upućena Helenskoj Republici o hitnim mjerama koje Grčka treba poduzeti radi ponovne uspostave transfera u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

text:
               21.10.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 286/75

         PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2016/1871
   оd 28. rujna 2016.
   upućena Helenskoj Republici o hitnim mjerama koje Grčka treba poduzeti radi ponovne uspostave transfera u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               Države članice obustavile su od 2011. transfer podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu na temelju Uredbe (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) (dalje u tekstu „Dublinska uredba”) u Grčku nakon dviju presuda Europskog suda za ljudska prava (ECHR) i Suda Europske unije (CJEU) (2) kojima su utvrđeni sustavni nedostaci u grčkom sustavu azila zbog kojih dolazi do povrede temeljnih prava podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu premještenih iz drugih država članica u Grčku u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 343/2003 (3).

               (2)

               Otkako je 2011. Europski sud za ljudska prava donio presudu u predmetu M.S.S. protiv Belgije i Grčke, Odbor ministara Vijeća Europe prati stanje u Grčkoj na temelju izvješća o napretku koja je Grčka obvezna dostaviti kao dokaz o izvršenju presude i na temelju dokaza nevladinih organizacija i međunarodnih organizacija, kao što je visoki povjerenik Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR), koje djeluju u Grčkoj.

               (3)

               Grčka se kao rezultat presude u predmetu M.S.S. obvezala reformirati svoj sustav azila na temelju nacionalnog akcijskog plana o reformi azila i upravljanju migracijama predstavljenog u kolovozu 2010. i revidiranog u siječnju 2013. (dalje u tekstu „grčki akcijski plan”). Grčka je 1. listopada 2015. dostavila Vijeću plan provedbe programa premještanja i žarišnih točaka u kojem se iznose i određene mjere kojima treba dati prednost kako bi se osigurala provedba dogovorenih neprovedenih mjera u području azila i prihvata.

               (4)

               Istodobno se zbog trenutačne izbjegličke i migracijske krize nastavlja pritisak na grčki sustav azila i migracija jer je ona glavna zemlja prvog ulaska na istočnosredozemnoj ruti. U razdoblju od siječnja do 12. rujna 2016. u Grčku su na nezakonit način ušla 165 202 migranta (4). Iako je Izjava EU-a i Turske (5) dovela do znatnog smanjenja broja dnevnih dolazaka u Grčku iz Turske (6), ona je rezultirala i novim odgovornostima za grčka nadležna tijela. Nadalje, situacija u Grčkoj znatno se promijenila i nakon de facto zatvaranja zapadnobalkanske rute, što je spriječilo nastavak putovanja državljana trećih zemalja. Slijedom toga, 60 528 državljana trećih zemalja koji su nezakonito ušli u zemlju ostalo je u Grčkoj (7). Istodobno, države članice nisu u cijelosti provele programe premještanja i samo su djelomično oslobodile Grčku od pritiska s kojim se suočava (8).

               (5)

               Komisija je 10. veljače 2016. uputila prvu Preporuku Helenskoj Republici o hitnim mjerama koje Grčka mora poduzeti radi ponovne uspostave transfera u skladu s Dublinskom uredbom (dalje u tekstu „prva preporuka”) (9). Komisija je 15. lipnja 2016. uputila drugu Preporuku Helenskoj Republici o hitnim mjerama koje Grčka treba poduzeti radi ponovne uspostave transfera u skladu s Dublinskom uredbom (dalje u tekstu „druga preporuka”) (10). U preporukama je zaključeno da se stanje u Grčkoj treba još znatno poboljšati prije Komisijine daljnje procjene o mogućoj ponovnoj uspostavi transfera u Grčku u skladu s Dublinskom uredbom.

               (6)

               Komisija je 14. srpnja 2016. primila od Grčke opći pregled stanja podnositelja zahtjeva za azil u Grčkoj i napretka u pogledu neriješenih pitanja iz druge preporuke.

               (7)

               Od 1. siječnja do 18. rujna 2016. grčkim su nadležnim tijelima podnesena 28 752 zahtjeva za azil. Grčka je 1. rujna 2016. obavijestila Komisiju o uspješnom završetku tzv. postupka predregistracije koji je započeo 8. lipnja 2016 (11). Cilj je tog postupka bila registracija svih državljana trećih zemalja koji su nezakonito došli u Grčku prije 20. ožujka 2016. i koji su željeli zatražiti međunarodnu zaštitu, ali koje grčka nadležna tijela još nisu bila uključila u postupak azila. Prema dostupnim podacima (12) grčka nadležna tijela obavila su tijekom lipnja i srpnja 2016. predregistraciju 27 592 osobe na kopnu kao tražitelja azila koji još uvijek trebaju podnijeti zahtjeve. Postupak podnošenja zahtjeva započeo je 1. rujna 2016. Od 20. ožujka 2016. do 18. rujna 2016. obavljena je predregistracija još 15 253 osobe na otocima, od kojih je 6 298 podnijelo zahtjev za azil.

               (8)

               Dopisom od 19. rujna 2016. Grčka je Komisiji dostavila dodatne informacije o najnovijem stanju podnositelja zahtjeva za azil u Grčkoj i napretku u pogledu reformi sustava azila. Grčka je izrazila zabrinutost u pogledu mogućnosti ponovne uspostave transfera u skladu s Dublinskom uredbom s obzirom na trenutačni broj migranata koji se nalaze u Grčkoj, od kojih je većina u postupku azila, kao i izazova s kojima se suočava u provedbi Izjave EU-a i Turske. Također je istaknula da je broj premještanja iz Grčke u druge države članice i dalje znatno ispod razine predviđene odlukama o premještanju.

               (9)

               Komisija je primijetila poboljšanja grčkog nacionalnog zakonodavstva u cilju prenošenja novih pravnih odredbi iz preinačene Direktive 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća (13) o postupcima azila i dijela odredbi iz preinačene Direktive 2013/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća (14) o uvjetima prihvata. Grčki parlament donio je 3. travnja 2016. novi zakon (Zakon 4375/2016), ali nisu sve njegove odredbe stupile na snagu (15). Parlament je 22. lipnja 2016. odobrio izmjenu Zakona 4375/2016 kojom se, među ostalim, izmijenio sastav žalbenih odbora te pravo tražitelja azila na saslušanje pred njima (Zakon 4399/2016) (16). Grčki parlament donio je 31. kolovoza 2016. i zakon o djeci izbjeglicama školskog uzrasta koja borave u Grčkoj (Zakon 4415/2016) (17).

               (10)

               Od donošenja dviju preporuka Grčka je znatno povećala ukupne kapacitete za prihvat nezakonitih migranata i tražitelja međunarodne zaštite. Prema dnevnim podacima koje su grčka nadležna tijela objavila 14. rujna 2016. na raspolaganju je 62 987 slobodnih mjesta u objektima za privremeni prihvat nezakonitih migranata i tražitelja međunarodne zaštite u Grčkoj (18). Grčka je 14. srpnja 2016. obavijestila Komisiju kako je „u mogućnosti pružiti sklonište, hranu i sve osnovne usluge velikoj većini nezakonitih migranata i tražitelja azila koji se nalaze u Grčkoj” te da nastoji „osigurati odgovarajući standard života za sve izbjeglice”.

               (11)

               Nadalje, Grčka je 14. srpnja dostavila i podatke o planu za povećanje smještajnih kapaciteta za ranjive podnositelje zahtjeva, osobito maloljetnike bez pratnje. Namjera je bila omogućiti dodatnih 700 mjesta do kraja ljeta, uz 622 mjesta koja su bila na raspolaganju u srpnju, te se koristiti odvojenim prostorima na trenutačnim lokacijama uz financijsku potporu EU-a dok se ne pronađu nove lokacije za maloljetnike bez pratnje. Međutim, taj cilj nije ostvaren. Grčka je 19. rujna 2016. obavijestila Komisiju da je 891 mjesto na raspolaganju u skloništima za maloljetnike bez pratnje. Ti su objekti trenutačno puni te je na listi čekanja 1 487 maloljetnika bez pratnje koje je potrebno smjestiti u odgovarajuće objekte (19). Stoga, napredak je u tom području spor te je jasno da Grčka treba uložiti više napora kako bi osigurala odgovarajući broj prihvatnih objekata za maloljetnike bez pratnje te odgovoriti na potrebe za tom vrstom smještaja.

               (12)

               Štoviše, postoje ozbiljni izazovi u pogledu novih dolazaka na Egejske otoke. Maksimalni prihvatni kapacitet i dalje je 7 450, a 27. rujna 2016. ukupan broj registriranih migranata na otocima iznosio je 13 863. Sporiji, iako stalan, priljev novih dolazaka dovodi do problema u pogledu sigurnosti, zaštite i higijene, kao i neprimjerenih uvjeta za ranjive skupine.

               (13)

               Nadalje, većina objekata u Grčkoj samo su privremeni objekti, a u nekima se osiguravaju samo najosnovniji uvjeti prihvata za osobe koje su tamo smještene, kao što su hrana, voda, sanitarne usluge i osnovna medicinska skrb. Iako je to dovoljno za vrlo kratko razdoblje dok se pojedince ne premjesti u bolje objekte, uvjeti u nekim objektima daleko su od toga da se njima ispunjuju zahtjevi utvrđeni Direktivom 2013/33/EU o uvjetima prihvata za podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu.

               (14)

               U siječnju 2016. Komisija i UNHCR sklopili su sporazum o delegiranju za iznos od ukupno 80 milijuna EUR kako bi se uspostavilo 20 000 mjesta u otvorenom smještaju (programi najma stanova, hotelski vaučeri i programi smještaja u obiteljima), u prvom redu u korist podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji ispunjavaju uvjete za premještanje (20). Sporazum o delegiranju revidiran je u srpnju 2016. kako bi se u program smještaja uključilo i mogućnost otvaranja mjesta na lokacijama za premještanje kojima upravlja UNHCR te kako bi iz teksta bilo jasnije da ciljna skupina programa smještaja osim kandidata za premještanje uključuje i druge tražitelje azila. Broj slobodnih mjesta za smještaj znatno je porastao od lipnja (za oko 5 600). Od 20 000 mjesta koja su u prosincu 2015. dodijeljena podnositeljima zahtjeva koji ispunjavaju uvjete za premještanje u okviru UNHCR-ova programa najma, od 19. rujna bilo je dostupno 12 045 mjesta, uključujući 3 404 mjesta u hotelima/zgradama, 6 559 mjesta u stanovima, 385 mjesta u obiteljima te 507 mjesta u namjenskim objektima za maloljetnike bez pratnje (21).

               (15)

               Iz navedenoga slijedi da Grčka još treba ostvariti napredak u uspostavi dovoljnih i odgovarajućih namjenskih trajnih kapaciteta za prihvat otvorenog tipa za tražitelje azila koji su u skladu s odgovarajućim standardom. Prema grčkim podacima iz dopisa od 25. kolovoza, ukupni planirani kapaciteti na 39 trajnih lokacija na kopnu procjenjuju se na oko 32 700 mjesta. U dopisu od 19. rujna Grčka je potvrdila da su te nove lokacije koje ispunjavaju dostojne životne uvjete prema standardima EU-a pronađene te će biti u potpunosti obnovljene. Nužno je hitno i učinkovito provesti te planove, a s obzirom na to da će dio privremenih objekata biti pretvoren u stalne objekte, zadržavaju se dovoljni kapaciteti u smislu privremenih objekata kako bi se mogao omogućiti smještaj u slučaju manjka kapaciteta zbog neočekivanih priljeva. Nadalje, kako je zatraženo u drugoj preporuci, potrebno je da grčka nadležna tijela dostave više konkretnih podataka o kapacitetima za prihvat i sveobuhvatnu i stalno ažuriranu procjenu potreba u smislu ukupnih kapaciteta za prihvat i prirode tih kapaciteta.

               (16)

               Primijećena su znatna poboljšanja u pogledu uspostave regionalnih ureda za azil. Grčkim zakonom predviđa se uspostava regionalnih ureda za azil u regijama Atika, Solun, Tracija, Epir, Tesalija, Zapadna Grčka, Kreta, Lezbos, Khios, Samos, Leros i Rodos (22). Odlukom direktora službe za azil moguće je uspostaviti i autonomne jedinice za azil kako bi se zadovoljile povećane potrebe službe za azil. Do sada je osam regionalnih ureda počelo s radom u regijama Atika, Tracija, Solun, Lezbos, Samos i Rodos. Nadalje, uspostavljene su dvije dodatne jedinice za azil na Khiosu i Kosu te ih sada ima ukupno pet. Kako je utvrđeno zakonom, dodatna tri regionalna ureda za azil započet će se radom u Kosu, Epiru (Ioannina), Kreti (Heraklio) i Tesaliji (Volos). Osim toga, jedinica za azil u Zapadnoj Grčkoj (Patra) treba se pretvoriti u regionalni ured za azil. Uspostavljena je i odgovarajuća jedinica za premještanje u Alimosu i započela je s radom 26. rujna 2016.

               (17)

               U svojim su izvješćima grčka nadležna tijela obavijestila Komisiju i da su pokrenula postupak zapošljavanja osoblja u službi za azil radi povećanja kapaciteta za obradu. Prema podacima od 14. srpnja 2016. u službi za azil radilo je 350 zaposlenika, što je dvostruko više nego 2015. Jednu trećinu čine zaposlenici s ugovorom na određeno vrijeme koji se financiraju iz različitih izvora financiranja EU-a i EGP-a. Grčki je parlament odobrio još 300 radnih mjesta za stalne djelatnike koji će se zaposliti tijekom sljedećih mjeseci. Ta brojka dodaje se broju zaposlenika koje je na određeno vrijeme zaposlio UNHCR i broju stručnjaka iz država članica koji su preko EASO-a raspoređeni u grčku službu za azil na određeno razdoblje.

               (18)

               Kako bi mogla obraditi zahtjeve za azil koje su podnijeli nedavno predregistrirani tražitelji azila, služba za azil namjerava postupno od sredine rujna do sredine studenoga zaposliti 177 novih djelatnika radi povećanja kapaciteta za podnošenje i obradu zahtjeva: 56 službenika registrirat će podnositelje koji ispunjavaju uvjete za premještanje, 25 službenika registrirat će zahtjeve u području primjene Dublinske uredbe, 7 službenika rješavat će očigledno neutemeljene predmete u ubrzanom postupku, 60 službenika registrirat će i obrađivati zahtjeve za međunarodnu zaštitu prema redovnom postupku, 29 službenika obavljat će različite zadaće administrativne i statističke prirode.

               (19)

               S obzirom na vrlo velik porast broja tražitelja azila koji su u postupku azila u Grčkoj, jasno je da trenutačni i planirani broj zaposlenika u službi za azil još uvijek nije dovoljan za obradu trenutačnog i očekivanog budućeg broja predmeta na odgovarajući način, osobito jer je Grčka u srpnju navela da bi razmatranje podnesenih zahtjeva moglo trajati do tri godine. U dopisu od 14. srpnja 2016. grčka nadležna tijela navela su da brže zapošljavanje nije izvedivo zbog nedostatka rukovodećeg osoblja koje bi organiziralo osposobljavanje, mentoriralo i nadziralo nove zaposlenike. Međutim, bilo bi važno osigurati dodatno jačanje službe za azil znatno većim brojem zaposlenika i materijalnih resursa kako bi mogla obraditi povećani broj zahtjeva za azil. U tu bi svrhu trebalo provesti sveobuhvatnu procjenu potreba koja će se stalno ažurirati, a kojom se uzima u obzir broj zahtjeva za azil koji se trenutačno obrađuju i koje će grčka služba za azil vjerojatno obrađivati u bilo kojem trenutku te broj dostupnog osoblja koje je potrebno ili će vjerojatno biti potrebno za obradu tih zahtjeva. Na taj će se način procijeniti broj osoblja potrebnog u službi za azil, ali i kako Komisija, njezine agencije te države članice mogu na najbolji način pomoći Grčkoj u obradi tih zahtjeva u kraćem roku.

               (20)

               U skladu s presudom u predmetu M.S.S., tražitelji azila moraju moći imati učinkovit pristup pravnom lijeku protiv negativne odluke. U tom je pogledu postignut važan napredak. Zakonom 4375/2016 donesenim u travnju 2016. uspostavljeni su žalbeno tijelo i žalbeni odbori. Trebalo bi uspostaviti odgovarajući broj žalbenih odbora kako bi žalbeno tijelo bilo u potpunosti funkcionalno do kraja 2016.

               (21)

               Nedavno donesenim Zakonom 4399/2016 uspostavljaju se novi žalbeni odbori. Oni su odgovorni za razmatranje svih žalbi protiv odluka grčke službe za azil podnesenih od 24. lipnja 2016. Kao prioritet, žalbeni odbori se prvenstveno fokusiraju na predmete podnesene na grčkim otocima, kako bi pridonijeli provedbi Izjave EU-a i Turske. Novi žalbeni odbori izdali su svoje prve odluke sredinom kolovoza. Trenutačno ih je pet. Zakonom 4399/2016 izmijenjena je i struktura tih odbora koji se sada sastoje od tri člana: dva suca upravnog suda i jednog grčkog državljanina s relevantnim obrazovanjem i iskustvom kojeg predlaže UNHCR ili Nacionalni odbor za ljudska prava.

               (22)

               Stari žalbeni odbori za „smanjivanje broja neriješenih žalbi” uspostavljeni radi razmatranja grčkih neriješenih žalbi u pogledu azila prvotno su, uz žalbe na prvostupanjske odluke, dobili dodatni mandat za razmatranje žalbi protiv odluka temeljenih na dopuštenosti u okviru Izjave EU-a i Turske. Uspostavom dodatnih žalbenih odbora u lipnju trebalo bi se ublažiti opterećenje 20 žalbenih odbora „za smanjivanje broja neriješenih žalbi”, čime će se ubrzati postupci rješavanja neriješenih žalbi.

               (23)

               Veći je napredak ostvaren u pogledu dugo neriješenih žalbi iz „starog postupka” uređenog Predsjedničkom odlukom 114/2010. Trenutačni je broj neriješenih predmeta otprilike 8 075 od 21. rujna 2016. (što je smanjenje s obzirom na ukupno oko 51 000 predmeta koje se smatralo neriješenima početkom 2013. i oko 13 975 predmeta u lipnju 2016.). Grčka nadležna tijela izdala su dozvole u humanitarne svrhe osobama čiji se zahtjevi za azil već dugo obrađuju i koje ispunjavaju uvjete za dobivanje boravišnih dozvola na temelju humanitarnih ili drugih iznimnih razloga, u skladu s grčkim Zakonom 4375/2016. Boravišne dozvole izdaju se na razdoblje od dvije godine i mogu se obnavljati (23). One korisnicima omogućuju ista prava i pogodnosti kao i osobama kojima je u Grčkoj odobren status supsidijarne zaštite (24), i te se osobe više ne smatraju tražiteljima azila. Neke od neriješenih žalbi razmatraju se, međutim, s obzirom na njihov sadržaj. Unatoč velikom napretku od prve preporuke, Grčka bi trebala nastaviti ulagati napore u cilju smanjivanja broja neriješenih žalbi i osigurati da podnositelji zahtjeva s neriješenom žalbom dobiju priliku ostvariti svoje pravo na učinkoviti pravni lijek.

               (24)

               S obzirom na porast broja zahtjeva podnesenih u Grčkoj od provedbe Izjave EU-a i Turske, ključno je da žalbeno tijelo ima odgovarajući broj zaposlenika koji mogu obraditi očekivani povećani broj žalbi. Stalna procjena potreba trebala bi se provesti na temelju broja žalbi koje su trenutačno podnesene različitim žalbenim tijelima i koje će ta tijela vjerojatno rješavati.

               (25)

               Pružanje besplatne pravne pomoći podnositeljima zahtjeva u fazi žalbe uključeno je u novi zakon (Zakon 4375/2016). Međutim, sve mjere potrebne za provedbu tog zakona u praksi još nisu poduzete. Ministarska odluka o provedbi odredbe za pravnu pomoć u skladu sa Zakonom 4375/2016 donesena je 9. rujna 2016., i prema grčkim nadležnim tijelima nakon izdavanja odluke trebalo bi u kratkom roku poduzeti sve potrebne korake kako bi se svim podnositeljima zahtjeva u fazi žalbe u Grčkoj pružila besplatna pravna pomoć. Financijska sredstva za provedbu besplatne pravne pomoći osigurana su putem nacionalnog programa u okviru Fonda za azil, migracije i integraciju (FAMI). Osim toga, ugovor o dodjeli bespovratnih sredstava dodijeljen je UNHCR-u u okviru sredstava za pomoć u hitnim slučajevima FAMI-ja za ukupan iznos od 30 milijuna EUR (25). Ta sredstva, među ostalim, UNHCR upotrebljava za pružanje besplatne pravne pomoći podnositeljima zahtjeva za međunarodnu zaštitu u fazi žalbe do početka 2017. kad se očekuje da će grčka nadležna tijela uspostaviti vlastiti sustav besplatne pravne pomoći. Grčka je 19. rujna obavijestila Komisiju da će popis odvjetnika koji će voditi služba za azil biti sastavljen do početka 2017. Grčka bi trebala poduzeti nužne korake kako bi se zajamčilo pravo na besplatnu pravnu pomoć u postupku azila bez odgode.

               (26)

               Novim Zakonom 4375/2016 u okviru Ministarstva unutarnjih poslova i upravne reforme predviđa se osnivanje nove Uprave za prihvat i Uprave za socijalnu integraciju koje uključuju specijalizirane odjele za prihvat i integraciju maloljetnika bez pratnje, uključujući osiguravanje pravnog zastupnika. Unatoč tome, grčka nadležna tijela još moraju donijeti provedbene mjere kako bi se maloljetnicima bez pratnje osigurala odgovarajuća postupovna jamstva i uvjeti prihvata u praksi. Iako je grčka vlada već donijela ministarsku odluku o procjeni dobi maloljetnika bez pratnje koji traže azil (26), još je potrebno donijeti dodatnu predsjedničku odluku koja bi trebala sadržavati odredbe za učinkovit sustav skrbništva.

               (27)

               Nevladine organizacije izrazile su zabrinutost u pogledu činjenice da mnoga djeca u Grčkoj nemaju pristup obrazovanju. Napredak u tom pogledu postignut je donošenjem Zakona 4415/2016 u kolovozu 2016. kojim se, među ostalim, željelo osigurati psihosocijalnu potporu i obrazovanje za djecu tražitelja azila, kao i neometanu integraciju u grčki obrazovni sustav djece koja će ostati u Grčkoj, nakon pripremnog, prijelaznog razdoblja. Ključno je da se taj pravni okvir provede u što kraćem roku, učinkovito i potpuno. Štoviše, prema određenim nevladinim organizacijama situacija je za maloljetnike bez pratnje općenito neizvjesna, a neke čak navode da se djeca još uvijek zadržavaju na dulja razdoblja u prenapučenim objektima bez odgovarajući sanitarnih uvjeta i bez pravnog zastupnika ili pristupa pravnoj pomoći, dok im se ne uspije pronaći odgovarajući smještaj (27). Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 11., nedostatak prikladnog smještaja za maloljetnike važan je problem koji treba hitno riješiti.

               (28)

               Europska komisija osigurala je znatna sredstva za Grčku kako bi je podržala u nastojanjima da svoj sustav upravljanja azilom prilagodi standardima EU-a. Od početka 2015. Grčkoj je dodijeljena pomoć za hitne slučajeve u iznosu od više od 352 milijuna EUR iz fondova za unutarnje poslove (FAMI i Fond za unutarnju sigurnost (ISF)), bilo izravno grčkim nadležnim tijelima ili preko agencija Unije i međunarodnih organizacija koje djeluju u Grčkoj. Od tog je iznosa oko 90 milijuna EUR izravno dodijeljeno grčkim nadležnim tijelima u srpnju 2016. kako bi se ojačali njihovi kapaciteti za poboljšanje uvjeta života i omogućile usluge primarne zdravstvene skrbi u centrima za smještaj izbjeglica te osigurali prihvat i usluge zdravstvene skrbi migrantima. Znatna financijska sredstva (otprilike 198 milijuna EUR) namijenjena osnovnim humanitarnim potrebama migranata i izbjeglica također se osiguravaju humanitarnim partnerskim organizacijama putem nedavno uspostavljenog Instrumenta za hitnu potporu. Tim sredstvima pridonosi se provedbi plana za odgovor na hitne slučajeve koji su zajedno razvili Komisija, grčka nadležna tijela i relevantni dionici u cilju rješavanja trenutačne humanitarne situacije na terenu i provedbe Izjave EU-a i Turske.

               (29)

               Ta pomoć za hitne slučajeve dodaje se iznosu od 509 milijuna EUR dodijeljenih Grčkoj za razdoblje 2014.–2020. nacionalnim programima u okviru fondova FAMI i ISF, čime je Grčka postala prva korisnica fondova EU-a za unutarnje poslove među državama članicama.

               (30)

               Grčka bi trebala osigurati da se takva financijska sredstva potpuno iskoriste na najučinkovitiji i najdjelotvorniji način te bez dodatne odgode. Za te bi potrebe trebalo hitno dovršiti reviziju grčkih nacionalnih programa u okviru fondova za unutarnje poslove (FAMI, ISF) kako bi ih se prilagodilo novim prioritetima. Revizija nacionalnog programa u okviru FAMI-ja gotovo je završena te je prije postupka odobrenja potrebno riješiti mali broj pitanja, što se očekuje uskoro. U pogledu revizije nacionalnog programa u okviru ISF-a, koji nije tako napredan, revidiranu verziju programa trebalo bi hitno dostaviti Komisiji za formalno savjetovanje. U odnosu na tijelo odgovorno za upravljanje tim sredstvima, koje je sada Ministarstvo gospodarstva, razvoja i turizma umjesto Ministarstva unutarnjih poslova i upravne reforme, Grčka bi bez odgode trebala obavijestiti o završetku službenog imenovanja novog odgovornog tijela u skladu sa zahtjevima utvrđenima u pravnoj osnovi.

               (31)

               Kako je navedeno u Komunikaciji Komisije od 4. ožujka 2016.„Povratak Schengenu” (28), osiguravanje potpuno funkcionalnog Dublinskog sustava ključan je dio opširnijih nastojanja potrebnih za stabilizaciju politike azila, migracija i granica. Ta bi nastojanja trebala dovesti do povratka uobičajenom funkcioniranju schengenskog prostora. Stoga je važno da Grčka hitno provede neprovedene mjere utvrđene u ovoj preporuci. Istodobno bi prioritet trebalo biti reformiranje Dublinskih pravila kako predlaže Komisija (29), na temelju cilja solidarnosti i pravedne podjele tereta među državama članicama. Pregovori su o tom prijedlogu u tijeku.

               (32)

               Redovna izvješća Grčke o napretku u provedbi tih mjera i drugim odgovarajućim elementima, uključujući sve buduće podatke UNCHR-a i drugih odgovarajućih organizacija, bit će ključna za pravilnu procjenu postojanja uvjeta kojima se državama članicama omogućuje ponovno uspostavljanje pojedinačnih transfera u Grčku u skladu s Dublinskom uredbom, uzimajući u obzir da bi obujam transfera i kategorije osoba koje se premješta trebali odgovarati konkretnom napretku. Kako je utvrđeno u ovoj preporuci, Grčka bi do 31. listopada 2016. trebala dostaviti ažurirano izvješće.

               (33)

               Komisija prepoznaje važan napredak koji je Grčka postigla uz pomoć Komisije, Europskog potpornog ureda za azil (EASO), država članica i međunarodnih i nevladinih organizacija u cilju poboljšanja funkcioniranja grčkog sustava azila od donošenja dviju preporuka. Grčka je uložila velike napore kako bi uspostavila glavne institucionalne i pravne strukture za pravilno funkcioniranje sustava azila. Komisija posebno prepoznaje da je Grčka poduzela važne korake za uključivanje većine nezakonitih migranata bilo u postupak azila ili postupak vraćanja provođenjem postupka predregistracije. Grčka je također povećala ukupne kapacitete za prihvat i kapacitet službe za azil, znatno smanjila broj neriješenih žalbi i uspostavila nove žalbene odbore te donijela pravni okvir za besplatnu pravnu pomoć i pristup maloljetnika državnom obrazovanju.

               (34)

               Međutim, Grčka se još uvijek suočava sa zahtjevnom situacijom zbog velikog broja novih podnositelja zahtjeva za azil, što je uglavnom posljedica provedbe postupka predregistracije i stalnih dolazaka nezakonitih migranata, iako su se oni znatno smanjili u odnosu na razdoblje prije ožujka 2016. Osim toga, potrebno je poduzeti daljnje važne korake kako bi se riješio problem preostalih sustavnih nedostatka unutar grčkog sustava azila, posebno u pogledu nedovoljnog kapaciteta. Na temelju daljnjeg postignutog napretka, u okviru ponovne uspostave transfera u Grčku u skladu s Dublinskom uredbom trebao bi se uzeti u obzir utjecaj te zahtjevne situacije na sveukupno funkcioniranje sustava azila te stoga s time treba započeti postupno, na pojedinačnoj osnovi. U tom pogledu, trebalo bi izbjeći neizdrživo opterećenje za Grčku.

               (35)

               Ovom se preporukom utvrđuju mjere koje grčka nadležna tijela trebaju poduzeti ili podržavati u cilju preporuke za postupnu ponovnu uspostavu transfera u skladu s Dublinskom uredbom do kraja prosinca 2016. Imajući to na umu, Grčka bi hitno trebala poduzeti sve korake navedene u ovoj preporuci. Komisija namjerava analizirati ostvareni napredak i izdati daljnje preporuke u prosincu 2016. Tim preporukama moglo bi se odrediti ono što Komisija smatra da bi bili odgovarajući opseg i priroda takve postupne ponovne uspostave transfera u skladu s Dublinskom uredbom, uzimajući u obzir posebne potrebe ranjivih podnositelja zahtjeva, te način na koji bi se postupkom moglo upravljati, u bliskoj suradnji s grčkim nadležnim tijelima.

               (36)

               Za odlučivanje o ponovnom uspostavljanju transfera u pojedinačnim slučajevima isključivo su nadležna tijela država članica pod nadzorom sudova, koji mogu Sudu Europske unije uputiti zahtjeve za odluku o prethodnom pitanju u pogledu tumačenja Dublinske uredbe,

         DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

      Uvjeti prihvata i prihvatni objekti

               1.

               Grčka bi trebala nastaviti svoja nastojanja da osigura da su prihvatni objekti dostatni za smještaj svih podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu na njezinu državnom području i da su uvjeti prihvata u svim prihvatnim objektima u skladu sa standardima utvrđenima zakonodavstvom EU-a, a posebno Direktivom 2013/33/EU. Kao glavne prioritete Grčka bi trebala:

                           (a)

                           u potpunosti provesti planove u pogledu trajnih prihvatnih objekata otvorenog tipa u kojima je moguće smjestiti sve podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koje primi ili koje će vjerojatno primiti, kao i njihove uzdržavane članove obitelji, tijekom trajanja postupka azila;

                           (b)

                           stvoriti potrebne dodatne smještajne kapacitete za maloljetnike bez pratnje, kako bi se osiguralo da se sve maloljetnike bez pratnje koji su ujedno i tražitelji azila smjesti u odgovarajući smještaj i da ne budu u objektima za zadržavanje s lošim uvjetima, te osigurati održavanje tih objekata;

                           (c)

                           učinkovito provesti novo zakonodavstvo o pristupu maloljetnika državnom obrazovnom sustavu za vrijeme trajanja postupka azila;

                           (d)

                           osigurati da podnositelji zahtjeva dobiju potrebnu zdravstvenu zaštitu koja uključuje barem hitnu zdravstvenu skrb i osnovno liječenje bolesti i teških duševnih poremećaja.

                     Grčka bi trebala osigurati i da je, osim trajnih objekata, odgovarajući broj privremenih prihvatnih objekata otvorenog tipa dostupan, ili može biti dostupan u kratkom roku, kako bi se omogućio smještaj podnositeljima zahtjeva za međunarodnu zaštitu i njihovim uzdržavanim članovima obitelji u odgovarajućim uvjetima u slučaju neočekivanih priljeva.
               Grčka nadležna tijela trebala bi provesti sveobuhvatnu procjenu potreba s obzirom na ukupne potrebne kapacitete za prihvat i prirodu tih kapaciteta te stalno ažurirati tu procjenu s obzirom na nova događanja. Osim toga, grčka nadležna tijela trebala bi osigurati djelotvorno i trajno upravljanje svim prihvatnim objektima, uključujući žarišne točke, i njihovu koordinaciju te da u odgovornim ministarstvima postoje odgovarajući resursi za ostvarivanje te svrhe.

      Pristup prvostupanjskom postupku azila i njegovi resursi

               2.

               Grčka bi trebala nastaviti svoja nastojanja da osigura učinkovit pristup postupku azila svim podnositeljima zahtjeva za međunarodnu zaštitu, posebice na sljedeći način:

                           (a)

                           utvrđivanjem broja zaposlenika službe za azil potrebnih za obradu zahtjeva za azil unutar rokova utvrđenih Direktivom o postupcima azila 2013/32/EU;

                           (b)

                           ubrzavanjem zapošljavanja osoblja službe za azil kako bi ona mogla u što kraćem roku učinkovito i pravovremeno obraditi sve zahtjeve za međunarodnu zaštitu;

                           (c)

                           uspostavom dodatnih regionalnih ureda za azil u regijama Leros i Kreta (Heraklion), Tesalija i Epir (Volos i Janina) i unapređenjem jedinica za azil koje trenutačno djeluju u Lerosu i Zapadnoj Grčkoj (Patra) u regionalne urede za azil, kako je propisano zakonom.

                     Procjena potreba iz točke (a) trebala bi se stalno ažurirati i sadržavati informacije o broju zaposlenog osoblja.

      Žalbeno tijelo

               3.

               Grčka bi trebala nastaviti svoja nastojanja da osigura dostupnost učinkovitog pravnog lijeka svim podnositeljima zahtjeva za međunarodnu zaštitu, posebice osiguravanjem:

                           (a)

                           potpunog funkcioniranja novog žalbenog tijela uspostavom odgovarajućeg broja žalbenih odbora;

                           (b)

                           odgovarajućeg broja osoblja u žalbenom tijelu i odborima, radi rješavanja svih neriješenih i budućih žalbi, uključujući žalbe u okviru Izjave EU-a i Turske;

                           (c)

                           rješavanja svih neobrađenih zahtjeva za sudsko preispitivanje upravnih odluka što je prije moguće i u svakom slučaju do kraja 2016.

                     Grčka bi nadležna tijela trebala na temelju potpune i stalne procjene potreba utvrditi broj žalbenih odbora u okviru novog žalbenog tijela koji su potrebni za razmatranje svih žalbi podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu te broj osoblja potrebnog za daljnji neometan rad tih odbora.

      Pravna pomoć

               4.

               Grčka bi trebala osigurati učinkovitost pravnog okvira u pogledu pristupa besplatnoj pravnoj pomoći u praksi i nužnu pravnu pomoć svim podnositeljima zahtjeva za azil u pogledu sudskog preispitivanja upravnih odluka o zahtjevima za međunarodnu zaštitu. Grčka bi, točnije, trebala učiniti sljedeće:

                           (a)

                           na učinkovit način provesti ministarsku odluku o pružanju usluga besplatne pravne pomoći;

                           (b)

                           brzo uspostaviti ugovor za registar odvjetnika koji mogu pružati te usluge podnositeljima zahtjeva u fazi žalbe u Grčkoj.

      Postupanje s maloljetnicima bez pratnje i ranjivim osobama u postupku azila

               5.

               Grčka bi trebala osigurati uspostavu odgovarajućih struktura za utvrđivanje ranjivih podnositelja zahtjeva, uključujući maloljetnike bez pratnje, i postupanje s njima. Grčka bi, točnije, trebala učiniti sljedeće:

                           (a)

                           hitno uspostaviti odgovarajući postupak skrbništva donošenjem potrebne predsjedničke odluke za provedbu relevantnih odredaba Zakona 4375/2016;

                           (b)

                           uspostaviti Upravu za prihvat i odjel za zaštitu maloljetnika bez pratnje te zaposliti potrebno osoblje radi hitnog omogućavanja nužnih jamstava na temelju pravne stečevine o azilu u pogledu traženja obitelji te pravnog zastupanja;

                           (c)

                           osigurati da su postupci za utvrđivanje podnositelja zahtjeva s posebnim postupovnim i prihvatnim potrebama provedeni u praksi kako bi ti podnositelji zahtjeva dobili nužnu psihosocijalnu potporu, posebno ako su bili žrtve spolnog nasilja, iskorištavanja ili trgovine ljudima.

      Upotreba sredstava EU-a u okviru nacionalnih programa

               6.

               Grčka bi trebala osigurati da se znatna osigurana sredstva EU-a potpuno iskorištavaju, posebno pokretanjem sredstava dostupnih u okviru svojih nacionalnih programa FAMI-ja i ISF-a bez daljnje odgode i istraživanjem dopunskih sredstava iz strukturnih fondova. U tom kontekstu, Grčka bi hitno trebala dovršiti tekuću reviziju nacionalnih programa radi njihove bolje prilagodbe novim prioritetima te bez odgode obavijestiti o završetku službenog imenovanja novog odgovornog tijela, u skladu sa zahtjevima utvrđenima u pravnoj osnovi.

      Izvješćivanje o poduzetim mjerama

               7.

               Od Grčke se traži da do 31. listopada 2016. dostavi izvješće o napretku u pogledu provedbe ove preporuke i preporuka od 15. lipnja i 10. veljače 2016. To bi izvješće posebice trebalo sadržavati opis mjera poduzetih u cilju otklanjanja preostalih nedostataka utvrđenih u ovoj preporuci, uključujući opis načina na koji grčka nadležna tijela osiguravaju potrebne ljudske i materijalne resurse na koje se upućuje u točkama od 1. do 5. ove preporuke ili na koji to namjeravaju učiniti. Izvješće bi trebalo sadržavati i opis stalnih procjena potreba iz točaka od 1. do 3. ove preporuke. Izvješće bi trebalo sadržavati i sljedeće informacije:

                           (a)

                           ukupne i planirane trajne i privremene kapacitete za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu i značajke tih kapaciteta;

                           (b)

                           ukupan broj zahtjeva za azil koji se vode kao prvostupanjski postupci;

                           (c)

                           sveobuhvatne podatke o svim neriješenim žalbama te drugostupanjskim odlukama, uključujući slučajeve dopuštenosti, koje su izdali novi žalbeni odbori i žalbeni odbori za smanjivanje broja neriješenih žalbi;

                           (d)

                           ukupan trenutačni i planirani broj zaposlenika za obradu zahtjeva za azil registriranih u službi za azil i za Upravu za prihvat; i

                           (e)

                           ukupan trenutačni i planirani broj zaposlenika te odbora koje je žalbeno tijelo postupno stavilo u funkciju.

      Sastavljeno u Bruxellesu 28. rujna 2016.

            Za Komisiju

         Dimitris AVRAMOPOULOS

            Član Komisije

      (1)  Uredba (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva (SL L 180, 29.6.2013., str. 31.).

      (2)  M.S.S. protiv Belgije i Grčke (br. 30696/09) i NS protiv Secretary of State for the Home Department, spojeni predmeti C-411/10 i C-493/10.

      (3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 343/2003 od 18. veljače 2003. o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje (SL L 50, 25.2.2003., str. 1.), zamijenjena Uredbom (EU) br. 604/2013.

      (4)  Podaci Frontexa od 12. rujna 2016.

      (5)  Izjava EU-a i Turske, 18. ožujka 2016.

      (6)  Vidjeti izvješća Komisije o napretku u provedbi Izjave EU-a i Turske, http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/proposal-implementation-package/index_en.htm.

      (7)  http://www.media.gov.gr/index.php, pristupljeno 27. rujna 2016.

      (8)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću, Šesto izvješće o premještanju i preseljenju, COM(2016) [636] final.

      (9)  Preporuka Komisije od 10. veljače 2016. upućena Helenskoj Republici o hitnim mjerama koje Grčka mora poduzeti radi ponovne uspostave transfera u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013 – C(2016) 871 final.

      (10)  Preporuka Komisije od 15. lipnja 2016. upućena Helenskoj Republici o hitnim mjerama koje Grčka treba poduzeti radi ponovne uspostave transfera u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013 – C(2016) 3805 final.

      (11)  http://asylo.gov.gr/en/wp-content/uploads/2016/08/EN-01.08.2016-Press-Release-end-pre-registration.pdf.

      (12)  http://asylo.gov.gr/en/wp-content/uploads/2016/08/Preregistration-data_template_5_EN_EXTERNAL.pdf.

      (13)  SL L 180, 29.6.2013., str. 60.

      (14)  SL L 180, 29.6.2013., str. 96.

      (15)  „Zakon 4375/2016 o strukturi i radu službe za azil, žalbenog tijela te službe za prihvat i identificiranje, uspostavi općeg tajništva za prihvat, prenošenju Direktive 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o zajedničkim postupcima za priznavanje i oduzimanje međunarodne zaštite (preinaka) i drugih odredaba u grčko zakonodavstvo”, dostupan na: http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf.
   Potrebno je donijeti provedbene akte u obliku ministarskih ili suministarskih odluka kako bi grčka nadležna tijela mogla u cijelosti provesti Zakon.

      (16)  http://www.asylumineurope.org/sites/default/files/resources/n_4399.2016.pdf.

      (17)  https://www.alfavita.gr/sites/default/files/attachments/fek_ellinoglosi.pdf.

      (18)  http://www.media.gov.gr/index.php.
   http://rrse-smi.maps.arcgis.com/apps/MapSeries/index.html?appid=d5f377f7f6f2418b8ebadaae638df2e1.
   Ti privremeni hitni i trajni objekti uspostavljeni su u žarišnim točkama na Egejskim otocima, kao i na kopnu.

      (19)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83.

      (20)  Iako prednost imaju podnositelji zahtjeva koji ispunjavaju uvjete za premještanje, aktivnosti će biti korisne i podnositeljima zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji čekaju spajanje s članovima obitelji na temelju Dublinske uredbe u drugoj državi članici te osobama koje traže azil u Grčkoj, posebno iz ranjivih kategorija koje uključuju djecu bez pratnje i djecu odvojenu od roditelja, osobe s invaliditetom, starije osobe, samohrane roditelje, kronične bolesnike, trudnice itd.

      (21)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83.

      (22)  Članak 1. stavak 3. Zakona 4375/2016.

      (23)  Članak 22. stavak 3., Zakon 4375/2016.

      (24)  Članak 28., Predsjednička odluka 114/2010.

      (25)  Ugovor o dodjeli bespovratnih sredstava potpisan je 15. srpnja 2016.

      (26)  Ministarska odluka 1982/16.2.2016. (Službeni list, B' 335).

      (27)  Human Rights Watch, „Why Are You Keeping Me Here?”, rujan 2016. https://www.hrw.org/sites/default/files/report_pdf/greece0916_web.pdf.

      (28)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću, „Povratak Schengenu – Plan”, COM(2016) 120 final, 4. ožujka 2016.

      (29)  COM (2016) 270 final.