               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 25.9.2020.
            COM(2020) 582 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o protokolu uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Republike Liberije
            {SWD(2020) 196 final} - {SWD(2020) 197 final}

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

                  Komisija predlaže da se u pregovorima dogovori novi protokol koji zadovoljava stvarne mogućnosti i potrebe flota država članica i u skladu je s Uredbom (EU) br. 1380/2013 o zajedničkoj ribarstvenoj politici (ZPP) i zaključcima Vijeća od 19. ožujka 2012. o Komunikaciji Komisije o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

                  Europska unija i Vlada Republike Liberije sklopile su Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu
                     1
                   (SFPA) koji proizvodi učinke od 9. prosinca 2015.
                     2
                   Protokol o njegovoj provedbi prestaje važiti 8. prosinca 2020. Protokolom se utvrđuju ribolovne mogućnosti za flotu Unije i odgovarajući financijski doprinos koji plaćaju Unija i vlasnici brodova.

                  U skladu s protokolom iz proračuna Unije isplaćuje se, za referentnu tonažu od 6 500 tona godišnje, financijski doprinos za pristup od 357 000 EUR za prvu godinu, 325 000 EUR za drugu, treću i četvrtu godinu te 292 500 EUR za petu godinu. Pored toga vlasnici brodova iz Unije plaćaju pristojbe za odobrenja za ribolov na temelju cijena utvrđenih u protokolu za dodijeljenu kvotu. Nadalje, iz proračuna Unije predviđeno je i dodatnih 1 625  000 EUR godišnje za potporu sektorskoj ribarstvenoj politici Republike Liberije tijekom petogodišnjeg trajanja protokola.

               SFPA-om s Republikom Liberijom predviđene su ribolovne mogućnosti za ciljani ribolov tune i vrlo migratornih vrsta za plovila Unije iz dviju država članica (Španjolska i Francuska). SFPA s Republikom Liberijom dio je dobro razvijene mreže bilateralnih SFPA-a u zapadnoj i središnjoj Africi, kao što su sporazumi s Marokom, Mauritanijom, Senegalom, Cabo Verdeom, Gambijom, Côte d'Ivoireom te Svetim Tomom i Prinsipeom.

               SFPA-ima se doprinosi promicanju ciljeva ZRP-a na međunarodnoj razini te se osigurava da se ribolovne aktivnosti Unije izvan voda Unije temelje na načelima i standardima koji su istovjetni onima iz prava Unije. Osim toga, SFPA-ima se podržava znanstvena suradnja između Unije i njezinih partnera i promiče transparentnost i održivost radi boljeg upravljanja ribolovnim resursima. SFP-ima se jača upravljanje ribarstvom podržavanjem praćenja, kontrole i nadzora aktivnosti nacionalnih i stranih flota i osiguravanjem financijskih sredstava za suzbijanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (ribolov NNN) i doprinosi održivom razvoju lokalnog ribarstva.

               SFPA-ima se jača položaj Unije kao članice Međunarodne komisije za očuvanje atlantskih tuna (ICCAT), tijela osnovanog u skladu s međunarodnim pravom radi zaštite i upravljanja vrlo migratornim vrstama u toj regiji.

                  •
                        Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Pregovori o novom sporazumu s Republikom Liberijom u skladu su s vanjskim djelovanjem Unije prema afričkim, karipskim i pacifičkim državama (AKP), a posebno s ciljevima Unije u pogledu poštovanja demokratskih načela i ljudskih prava.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Pravnu osnovu za odluku pruža Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), dio peti – Vanjsko djelovanje Unije, glava V. – Međunarodni sporazumi, članak 218. stavci 3. i 4. u kojima je utvrđen postupak za pregovaranje o sporazumima između Unije i trećih zemalja i njihovo sklapanje.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Nije primjenjivo (isključiva nadležnost).

               •Proporcionalnost

                  Odluka je proporcionalna cilju.

               •Odabir instrumenta

                  Instrument je predviđen člankom 218. stavcima 3. i  4. UFEU-a.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               •Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Komisija je u razdoblju 2019.–2020. provela ex post evaluaciju važećeg protokola uz SFPA između Unije i Liberije i ex ante evaluaciju moguće obnove protokola. Zaključci evaluacije navedeni su u zasebnom radnom dokumentu službi Komisije
                     3
                  .

                  U evaluaciji je zaključeno da je ribarstveni sektor Unije (za ribolov tune) iznimno zainteresiran za ribolov u ribolovnoj zoni Liberije te da je obnova protokola poželjna. Ako ne dođe do obnove, Unija će imati jedan instrument manje za odgovor na potrebe raznih dionika i na vlastite potrebe u smislu jačanja globalnog upravljanja oceanima u istočnom Atlantiku u sklopu multilateralnog okvira koji pruža ICCAT.

                  Liberiji intervencija Unije pruža dodatnu vrijednost jer nudi višegodišnju sigurnost proračunskih prihoda, službenu platformu za sektorski dijalog i izravnu razmjenu informacija s Unijom u pogledu suradnje te okvir za zajedničko praćenje i kontrolu aktivnosti Unije. SFPA-om se doprinosi promicanju odgovornog ribarstva i omogućuje pristup posebnoj proračunskoj liniji (sektorska potpora) namijenjenoj pružanju financijske potpore provedbi nacionalne ribarstvene politike Liberije.

               •Savjetovanja s dionicima

                  U okviru evaluacije provedeno je savjetovanje s državama članicama, predstavnicima predmetnog sektora, međunarodnim organizacijama civilnog društva te upravom za ribarstvo i civilnim društvom Liberije. Savjetovanja su održana i u okviru Savjetodavnog vijeća za otvoreno more.

               •Prikupljanje i primjena stručnog znanja

                  Nije primjenjivo.

               •Procjena učinka

                  Nije primjenjivo.

               •Primjerenost i pojednostavnjenje propisa

                  Nije primjenjivo.

               •Temeljna prava

                  U SPFA je uvrštena klauzula o posljedicama kršenja ljudskih prava i demokratskih načela.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Utjecaj novog protokola na proračun (među ostalim, plaćanje financijskog doprinosa Liberiji) usklađen je s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom (VFO), posebno u pogledu sredstava iz proračunske linije
                     4
                   namijenjene SFPA-ima. Godišnji iznosi obveza i plaćanja utvrđuju se u okviru godišnjeg proračunskog postupka, uključujući pričuvnu liniju za prijedloge koji nisu stupili na snagu na početku godine.

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

               Dana 23. svibnja 2017. Republika Liberija obaviještena je o mogućnosti da bude utvrđena kao nekooperativna treća zemlja u suzbijanju nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova na temelju Odluke Komisije 2017/C 169/12
                  5
                u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1005/2008 od 29. rujna 2008. o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje. Pregovori o sklapanju protokola uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Republike Liberije otvorit će se kad se poništi Odluka Komisije 2017/C 169/12.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga

                  Komisija preporučuje sljedeće:

                  — Vijeće bi trebalo ovlastiti Komisiju za otvaranje i vođenje pregovora radi sklapanja novog protokola uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu s Vladom Republike Liberije,

                  — Komisiju bi trebalo imenovati pregovaračem Unije o tom pitanju,

                  — Komisija bi trebala voditi pregovore uz savjetovanje s posebnim odborom, kako je utvrđeno u UFEU-u,

                  — Vijeće bi trebalo odobriti pregovaračke smjernice iz Priloga ovoj Preporuci.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobravanju otvaranja pregovora o protokolu uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Republike Liberije

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavke 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)Potrebno je otvoriti pregovore radi sklapanja novog protokola uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Republike Liberije
                  6
               .

               (2)Dana 23. svibnja 2017. Republika Liberija obaviještena je o mogućnosti da bude utvrđena kao nekooperativna treća zemlja u suzbijanju nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova na temelju Odluke Komisije 2017/C 169/12 u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1005/2008 od 29. rujna 2008. o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje. Pregovori o sklapanju protokola uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Republike Liberije otvorit će se kad se poništi Odluka Komisije 2017/C 169/12
                  7
               ,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisiju se ovlašćuje da, u ime Unije, u pregovorima dogovori novi protokol uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu s Vladom Republike Liberije.

               Komisija te pregovore otvara nakon poništenja Odluke 2017/C 169/12.

               Članak 2.

               Pregovaračke smjernice utvrđene su u Prilogu.

               Članak 3.

               Pregovori se vode uz savjetovanje s radnom skupinom Vijeća za vanjsku ribarstvenu politiku.

               Članak 4.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 177, 1.7.2016.

                     (2)

                        SL L 328, 12.12.2015., str. 3.–43.

                     (3)

                        SWD(2020)196.

                     (4)

                        Poglavlje 40. (pričuvna linija 40 02 41) u skladu s Međuinstitucijskim sporazumom o VFO-u (2013/C 373/01).

                     (5)

                        (2017/C 169/12), SL 169/11, 30.5.2017., str. 11.–16.

                     (6)

                        Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Liberije.(SL L 328, 12.12.2015., str. 3.)

                     (7)

                        Odluka Komisije оd 23. svibnja 2017. o obavješćivanju Republike Liberije o mogućnosti da bude utvrđena kao nekooperativna treća zemlja u suzbijanju nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (SL C 169, 30.5.2017., str. 11.).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 25.9.2020.
            COM(2020) 582 final
            PRILOG

            ODLUCI VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o protokolu uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Republike Liberije
            {SWD(2020) 196 final} - {SWD(2020) 197 final}

               PRILOG

               Pregovaračke smjernice za novi protokol uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Liberije

               Cilj je pregovora sklapanje protokola uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu (SFPA) između Europske unije i Vlade Republike Liberije u skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  1
                i zaključcima Vijeća od 19. ožujka 2012.
                  2
                o Komunikaciji Komisije od 13. srpnja 2011. o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike
                  3
               .

               Kako bi se tim novim protokolom osiguralo promicanje održivog i odgovornog ribarstva, pregovarački ciljevi Komisije temelje se na sljedećem:

               ·osigurati pristup ribolovnoj zoni Republike Liberije i odobrenja koja su potrebna kako bi plovila flote Unije mogla obavljati ribolovne aktivnosti u toj zoni,

               ·uzeti u obzir najbolje raspoložive znanstvene savjete i odgovarajuće planove upravljanja koje su donijele regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom (RFMO) kako bi se osigurala i pospješila okolišna održivost ribolovnih aktivnosti, usmjerenih isključivo na dostupni višak resursa, uzimajući u obzir ribolovni kapacitet lokalne flote te obraćajući posebnu pozornost na to da je riječ o dijeljenim stokovima,

               ·ako se za ribolovne resurse zanimaju i druge strane flote, zahtijevati primjeren udio u tim resursima koji odgovara interesima flote Unije,

               ·osigurati da se pristup ribarstvu temelji na dosadašnjoj i očekivanoj budućoj aktivnosti flote Unije na tom području, u kontekstu najnovijih i najboljih dostupnih znanstvenih procjena,

               ·nastaviti dijalog u cilju jačanja sektorske politike i poticanja provedbe okolišno i društveno odgovorne politike odgovornog ribarstva u vezi s razvojnim ciljevima zemlje, posebno u pogledu upravljanja ribarstvom, praćenja, kontrole i nadzora ribolovnih aktivnosti te znanstvenih savjeta, uzimajući u obzir egzistenciju i interese lokalnih ribarskih zajednica,

               ·uključiti klauzulu o posljedicama kršenja ljudskih prava, temeljnih radničkih prava i demokratskih načela.

               U protokolu bi posebno trebalo definirati sljedeće:

               –ribolovne mogućnosti, prema kategoriji, koje treba dodijeliti plovilima Unije,

               –financijski doprinos i uvjete njegova plaćanja, te

               –mehanizme za provedbu sektorske potpore.

               Dana 23. svibnja 2017. Republika Liberija obaviještena je o mogućnosti da bude utvrđena kao nekooperativna treća zemlja u suzbijanju nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova na temelju Odluke Komisije 2017/C 169/12
                  4
                u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1005/2008 od 29. rujna 2008. o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje. Pregovori o sklapanju protokola uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Republike Liberije u skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013 otvorit će se kad se poništi Odluka Komisije 2017/C 169/12.

                     (1)

                        Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).

                     (2)

                        https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/agricult/129052.pdf

                     (3)

                        Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o reformi zajedničke ribarstvene politike /* COM/2011/0417 final */.

                     (4)

                        (2017/C 169/12), SL 169/11, 30.5.2017., str. 11.–16.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 25.1.2021.
            COM(2020) 697 final/2
            COM(2020) 697 final of 12.11.2020 downgraded on 25.1.2021
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Mongolije o oznakama zemljopisnog podrijetla

               OBRAZLOŽENJE

               Komisija predlaže otvaranje pregovora o bilateralnom sporazumu o oznakama zemljopisnog podrijetla između Europske unije (EU) i Mongolije.

               1.KONTEKST PREPORUKE

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Zaštita oznaka zemljopisnog podrijetla EU-a na međunarodnoj razini ključni je element trgovinske politike EU-a. EU pregovara o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla EU-a u okviru trgovinskih sporazuma ili posebnih „samostalnih” sporazuma.

               EU, njegove države članice i Mongolija potpisnici su Okvirnog sporazuma o partnerstvu i suradnji („Sporazum”), koji je stupio na snagu 1. studenoga 2017. U članku 27. stavku 1. Sporazuma koji se odnosi na zaštitu intelektualnog vlasništva navodi se da su stranke suglasne čim prije sklopiti bilateralni sporazum o oznakama zemljopisnog podrijetla.

               Oznake zemljopisnog podrijetla poznate su i uobičajene u Mongoliji, u kojoj je trenutačno na nacionalnoj razini registrirano 20 oznaka zemljopisnog podrijetla na temelju posebnog zakona. S obzirom na to da je ta zemlja poznata po tradicionalnim proizvodima, upotrebom oznaka zemljopisnog podrijetla mogu se ostvariti znatne gospodarske koristi.

               Ovom se inicijativom provodi obveza sklapanja bilateralnog sporazuma o oznakama zemljopisnog podrijetla utvrđena u sporazumu o partnerstvu i suradnji između EU-a i Mongolije.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

               Sklapanje sporazuma o oznakama zemljopisnog podrijetla s Mongolijom uklapa se u opću strategiju EU-a za promicanje politike EU-a u području oznaka zemljopisnog podrijetla. Inicijativom se namjerava osigurati visok stupanj izravne zaštite za ograničen broj oznaka zemljopisnog podrijetla EU-a u Mongoliji i mongolskih oznaka zemljopisnog podrijetla u EU-u. Njome će se proizvođačima proizvoda s oznakom zemljopisnog podrijetla osigurati prednost u odnosu na konkurenciju. Prije svega, malim proizvođačima iz Mongolije olakšat će se pristup velikom tržištu EU-a. EU ima isključivu nadležnost za zaštitu poljoprivrednih proizvoda (kao što su prehrambeni proizvodi, aromatizirana vina, vina i jaka alkoholna pića) na razini EU-a putem oznaka zemljopisnog podrijetla, ali na razini EU-a trenutačno ne postoji sustav zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla nepoljoprivrednih proizvoda.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Pregovori o bilateralnom sporazumu o oznakama zemljopisnog podrijetla s Mongolijom u skladu su s vanjskim djelovanjem EU-a, a posebno ciljevima Unije u pogledu strategije EU-a za promicanje politike oznaka zemljopisnog podrijetla.

               2.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               •
                     Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Nije primjenjivo.

               •
                     Savjetovanja s dionicima

                  Nije primjenjivo.

               •
                     Prikupljanje i primjena stručnog znanja

                  Nije primjenjivo.

               •
                     Procjena učinka

                  Za inicijativu nije provedena procjena učinka jer ne postoje alternativne opcije politike. Neovisno o mogućem budućem pristupanju Mongolije Ženevskom aktu Lisabonskog sporazuma o oznakama izvornosti i oznakama zemljopisnog podrijetla, kojeg je EU potpisnik, trenutačno je najprikladnija opcija politike za postizanje cilja i provedbu Sporazuma sklapanje sporazuma o oznakama zemljopisnog podrijetla između EU-a i Mongolije. Plan za „Sporazum između EU-a i Mongolije o oznakama zemljopisnog podrijetla” objavljen je 11. lipnja 2019.
                     1

               •
                     Primjerenost i pojednostavnjenje propisa

                  Nije primjenjivo.

               •
                     Temeljna prava

                  Nije primjenjivo.

               3.PRAVNI ELEMENTI PREPORUKE

               •Pravna osnova

                  Ova je inicijativa u isključivoj nadležnosti EU-a na temelju članka 207. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) jer je dio zajedničke trgovinske politike koja se među ostalim odnosi na „komercijalne aspekte intelektualnog vlasništva”, koji uključuju oznake zemljopisnog podrijetla.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Nije primjenjivo (isključiva nadležnost).

               •Proporcionalnost

                  Odluka je proporcionalna cilju.

               •Odabir instrumenta

                  Instrument je predviđen člankom 218. UFEU-a.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Sporazum neće izravno utjecati na proračun EU-a.

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Očekuje se da će se pregovori otvoriti u drugom tromjesečju 2021.

               •Dokumenti s objašnjenjima (za direktive)

                  Nije primjenjivo.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga

                  Komisija preporučuje sljedeće:

                  – Vijeće bi trebalo ovlastiti Komisiju da otvori i vodi pregovore o bilateralnom sporazumu o oznakama zemljopisnog podrijetla između Europske unije (EU) i Mongolije,

                  – Komisiju bi trebalo imenovati pregovaračem EU-a o tom pitanju,

                  – Vijeće bi trebalo odobriti pregovaračke smjernice iz Priloga ovoj Preporuci.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Mongolije o oznakama zemljopisnog podrijetla

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavke 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)Europska unija, njezine države članice i Mongolija potpisnice su Okvirnog sporazuma o partnerstvu i suradnji
                  2
                („Sporazum”), koji je stupio na snagu 1. studenoga 2017.

               (2)U članku 27. stavku 1. Sporazuma predviđeno je da stranke čim prije sklope bilateralni sporazum o oznakama zemljopisnog podrijetla, a sklapanjem bilateralnog sporazuma o oznakama zemljopisnog podrijetla provodi se ta obveza,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisiju se ovlašćuje da u ime Unije pregovara s Mongolijom o međunarodnom sporazumu o oznakama zemljopisnog podrijetla.

               Članak 2.

               Pregovaračke smjernice utvrđene su u Prilogu.

               Članak 3.

               Pregovori se vode uz savjetovanje s [ime posebnog odbora upisuje Vijeće].

               Članak 4.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu, 25.1.2021.

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/initiatives/ares-2019-3719410_hr

                     (2)

                        Okvirni sporazum o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Mongolije, s druge strane (SL L 326, 9.12.2017., str. 7.).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 25.1.2021.
            COM(2020) 697 final/2
            COM(2020) 697 final of 12.11.2020 downgraded on 25.1.2021
            PRILOG

            Preporuci za ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Mongolije o oznakama zemljopisnog podrijetla

               PRILOG

               SMJERNICE ZA PREGOVORE O SPORAZUMU IZMEĐU Europske unije i Mongolije o oznakama zemljopisnog podrijetla

               A. PRIRODA I PODRUČJE PRIMJENE SPORAZUMA

               Sporazum bi trebao isključivo sadržavati odredbe o oznakama zemljopisnog podrijetla za poljoprivredne i prehrambene proizvode, vina, jaka alkoholna pića i aromatizirana vina.

               B. PREDLOŽENI SADRŽAJ SPORAZUMA

               Sporazum bi trebao nadopunjavati Sporazum o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva (TRIPS) i temeljiti se na njemu te bi trebao nadilaziti postojeća pravila TRIPS-a radi osiguravanja više, primjerene i učinkovite razine zaštite te provedbe prava na oznake zemljopisnog podrijetla. Sporazumom bi trebalo nastojati poboljšati učinkovitost provedbe prava na oznake zemljopisnog podrijetla, među ostalim u digitalnom okruženju i na granici (uključujući izvoz).

               Sporazumom bi se trebali uspostaviti odgovarajući mehanizmi suradnje između stranaka radi potpore njegovoj provedbi te redoviti dijalog o oznakama zemljopisnog podrijetla kako bi se potaknula razmjena informacija o napretku zakonodavstva, razmjena iskustava u provedbi i savjetovanje u odnosu na treće zemlje.

               Sporazumom bi trebalo predvidjeti izravnu zaštitu i učinkovito priznavanje na temelju dogovorenog popisa oznaka zemljopisnog podrijetla (vino, jaka alkoholna pića, poljoprivredni i prehrambeni proizvodi) uz visoku razinu zaštite utemeljenu na članku 23. TRIPS-a, među ostalim od aludiranja, pojačanu provedbu (uključujući administrativne mjere), supostojanje s prethodnim žigovima koji su stečeni i upotrebljavaju se u dobroj vjeri, zaštitu od naknadne generičnosti te odredbe o dodavanju novih oznaka zemljopisnog podrijetla. Trebalo bi riješiti i pitanja prethodnih pojedinačnih prava, koja su primjerice povezana s biljnim sortama, žigovima, generičkom ili drugom zakonitom prethodnom upotrebom, u svrhu pravednog i zadovoljavajućeg rješavanja postojećih sukoba.

               Sve oznake zemljopisnog podrijetla navedene u Sporazumu trebale bi biti zaštićene od datuma stupanja Sporazuma na snagu.

               Institucionalna odredba

               Sporazumom bi trebalo osnovati zajednički odbor za praćenje provedbe Sporazuma.

               Vjerodostojni jezici

               Sporazum bi trebao biti jednako vjerodostojan na svim službenim jezicima EU-a i u tu svrhu sadržavati jezičnu klauzulu.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 5.6.2019.
            COM(2019) 518 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Malte za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2019.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Malte za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2019.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 21. studenoga 2018. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2019. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 21. ožujka 2019. Komisija je 21. studenoga 2018. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Malta navodi kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 21. ožujka 2019. Vijeće je 9. travnja 2019. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”).

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Malta bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, koja je navedena u preporukama 1. i 2. u nastavku.

               (3)Izvješće za Maltu
                  2
                za 2019. objavljeno je 27. veljače 2019. U izvješću je ocijenjen napredak Malte u smislu preporuka za Maltu koje je Vijeće donijelo 13. srpnja 2018., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Malte u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (4)Malta je 16. travnja 2019. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2019. i 30. travnja 2019. Program stabilnosti za 2019. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  3
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje sporazume o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem
                  4
               .

               (6)Na Maltu se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u Programu stabilnosti za 2019. planira smanjenje ukupnog suficita s 2 % BDP-a u 2018. na 0,9 % BDP-a u 2019., nakon čega slijedi neznatno povećanje na 1,0 % BDP-a u 2020. te dalje na 1,1 % BDP-a u 2021. i 2022. Na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda
                  5
               , srednjoročni proračunski cilj – uravnoteženi proračun u strukturnom smislu – i dalje se ostvaruje sa značajnom pozitivnom razlikom u programskom razdoblju. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će udio duga opće države u BDP-u i dalje biti ispod referentne vrijednosti od 60 % BDP-a utvrđene Ugovorom i da će se postupno smanjiti s 46 % BDP-a u 2018. na oko 33 % BDP-a u 2022. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerojatan je. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2019. predviđa se da će strukturni saldo zabilježiti suficit od 0,6 % BDP-a u 2019. i 0,8 % BDP-a u 2020., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Općenito, Vijeće smatra da se očekuje da će Malta 2019. i 2020. ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Istovremeno je potrebno pozorno nadzirati kretanje rashoda u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju, posebno s obzirom na moguće buduće rizike za stabilnost prihoda.

               (7)Povećanje rashoda povezanih sa starenjem stanovništva predstavlja rizik za dugoročnu održivost javnih financija. Očekuje se da će se javna potrošnja povezana sa starenjem stanovništva u okviru mirovinskog i zdravstvenog sustava znatno povećati u odnosu na druge države članice EU-a, što upućuje na rizik od dugoročnog rasta duga. Nizom mjera nastoji se povećati primjerenost mirovina, među ostalim i jačanjem poticaja za osobnu mirovinsku štednju i dobrovoljno strukovno mirovinsko osiguranje. Trenutačni napori pridonijeli su povećanju ponude radne snage i produljenju radnog vijeka, uz pozitivan učinak na stopu zaposlenosti žena i starijih radnika. Vlada je 2018. provela prilagodbe kako bi uključila doprinose ostvarene nakon dobi za umirovljenje i omogućila da samozaposleni umirovljenici i umirovljenici zaposleni na nepuno radno vrijeme mlađi od 65 godina uplaćuju doprinose proporcionalne svojem dohotku, čime se promiče produljenje radnog vijeka. Međutim, očekuje se da će se zakonska dob za umirovljenje, koja će se postupno povećavati s trenutačne razine od 62 godine, nakon 2027. zadržati na 65 godina unatoč predviđenom daljnjem povećanju očekivanog životnog vijeka. Očekuje se da će do prosinca 2020. Skupina za mirovinsku strategiju osnovana 2018. objaviti izvješće s preporukama za poboljšanje primjerenosti i održivosti mirovinskog sustava. Kad je riječ o zdravstvenom sustavu, u tijeku su mjere za preusmjeravanje usluga s bolnica na primarnu skrb i poboljšanje usluga dugotrajne skrbi. Trenutačni planovi za povećanje kapaciteta javne izvanbolničke skrbi mogu pridonijeti rješavanju problema dugih lista čekanja na određene specijalističke usluge. Međutim, još nisu u potpunosti iskorištene druge mjere za smanjenje nepotrebnih upućivanja na specijalističke preglede i preusmjeravanje neprimjerene uporabe hitne medicinske skrbi na izvanbolničku skrb, što onemogućuje povećanje učinkovitosti sustava. Novim konceptom centara primarne zdravstvene zaštite i ulaganjima u postupno širenje upotrebe e-zdravstva usluge se žele preusmjeriti s bolnica na razinu primarne skrbi. U razdoblju od 2017. do 2018. uvedene su nove vrste usluga skrbi u zajednici i kućne njege, što je odraz sve veće potražnje za dugotrajnom skrbi. Unatoč njihovu potencijalu učinak mjera u području mirovina i zdravstvene skrbi na fiskalnu održivost još nije vidljiv.

               (8)U posljednjem desetljeću Malta se snažno preusmjerila na uslužni sektor, što se posebno odnosi na sektore koji su usmjereni na međunarodna tržišta kao što su financijske usluge, turizam i igre na sreću na daljinu. Širenje uslužnog sektora doprinijelo je gospodarskom rastu i velikom suficitu tekućeg računa. Istodobno, sve veće oslanjanje na sektore koji su podložni rizicima povezanima s financijskim integritetom predstavlja izazov za okvir upravljanja jer se stvara pritisak na nadzorne i provedbene kapacitete. Konkretno, zbog veličine financijskog sektora i sektora igara na sreću uz nastojanja da se privuku subjekti koji posluju s kriptovalutama treba osigurati učinkovito sprečavanje pranja novca. Pozitivni su koraci nedavno povećanje ljudskih i proračunskih resursa financijsko-obavještajne jedinice te unaprjeđenje njezinih postupaka. Nedostaci u upravljanju, posebno u okviru borbe protiv korupcije, mogli bi imati štetan utjecaj i na poslovno okruženje te se negativno odraziti na ulaganja. Konkretno, postoji rizik sukoba interesa na različitim razinama vlasti. Osim toga, Odjel za gospodarski kriminal i dalje ima premalo osoblja. U tom kontekstu važno je osigurati jačanje zakonodavnog okvira te pravovremenu i temeljitu provedbu. Poboljšanje okvira upravljanja i učinkovita provedba ključni su za očuvanje privlačnosti Malte i zaštitu njezina gospodarstva od reputacijskih rizika.

               (9)Sektor osiguranja izložen je rizicima pasivnog nadzora i u tom je području ključna suradnja između nacionalnih i vanjskih nadzornih tijela. Za razliku od bankarskog sektora, u sektoru osiguranja društva kćeri podliježu nadzoru nacionalnih tijela, što znači da su osiguravajuća društva registrirana u Malti koja posluju u drugim državama pod izravnim nadzorom malteškog regulatornog tijela. Međutim, nadzorni kapacitet još nije dovoljno pojačan. Osim toga, zbog složenosti poslovnih modela i proizvoda u području osiguranja i sve veće potrebe za uspostavom i širenjem specijaliziranih subjekata za osiguranje potreban je strogi nadzor.

               (10)U tijeku su reforme kojima je cilj dodatno povećati neovisnosti pravosuđa i pravosudnog sustava. To posebno uključuje uspostavu novog tužiteljstva, neovisnog od državnog odvjetnika i policije, kako je preporučila i Komisija Vijeća Europe za demokraciju putem prava (Venecijanska komisija) u mišljenju o Malti donesenom u prosincu 2018. Nadalje, pojačani okvir upravljanja, uključujući učinkovito sudstvo i provedbu antikorupcijskih propisa, preduvjet je za potpuno iskorištavanje ulaganja.

               (11)Udio inovativnih poduzeća još uvijek nije dovoljno velik. Rezultati u području istraživanja i inovacija trebaju se poboljšati, i to pametnom specijalizacijom kako bi se pridonijelo rastu produktivnosti. Malta još nije formulirala dosljednu, sveobuhvatnu i dugoročnu strategiju za konkurentnost radi napredovanja domaćeg gospodarstva na vrijednosnom lancu. S obzirom na specijaliziranost Malte za brzorastuće usluge i njezine ciljeve u području tehnologije lanca blokova ključno je povećati ulaganja u administrativne i nadzorne kapacitete. Osim toga, za bolje rezultate Malte u području inovacija bit će potrebna dodatna ulaganja u nematerijalnu imovinu, uključujući istraživanja i razvoj, s pomoću kojih će se riješiti problem manjka i nedostatka vještina te olakšati suradnja znanstvenog i poslovnog sektora, a sve to u okviru učinkovitijeg upravljanja sustavom istraživanja i inovacija.

               (12)Malta treba promicati prelazak na održivije i resursno učinkovitije gospodarstvo, primjerice ulaganjem u neiskorišteni potencijal za energetsku učinkovitost i obnovljive izvore energije, ciklus gospodarenja vodom, gospodarenje otpadom, rješavanje problema sve većih emisija iz sustava za klimatizaciju, djelovanje u klimatskim pitanjima i održivu mobilnost kojom će se smanjiti emisije iz cestovnog prometa. Budući da su alternative automobilskom prijevozu ograničene i zbog velikog broja automobila po stanovniku, zagušenje cestovnog prometa jedan je od najlošijih aspekata poslovnog okruženja u Malti te i dalje predstavlja velik izazov. Osim toga, tijekom posljednjih pet godina povećale su se emisije stakleničkih plinova iz cestovnog prometa. Udio obnovljivih izvora energije povećao se na 7,2 % u 2017., što je malo iznad okvirne putanje od 6,5 % za razdoblje od 2017. do 2018. Međutim, krajnja potrošnja energije u Malti stalno se povećava. Kratkoročno su potrebna dodatna ulaganja u svim sektorima kako bi se ostvarili ciljevi u pogledu obnovljive energije i energetske učinkovitosti za 2020. Trebalo bi provesti financiranje istraživanja i razvoja ili mjere potpore kako bi se razvile nove/bolje tehnologije u području okoliša i klimatskih promjena. Pomno bi se trebali pratiti okolišni troškovi i socijalni troškovi povezani s procvatom stanogradnje. Na odlaganje građevinskog otpada trebala bi se primjenjivati načela kružnog gospodarstva kako bi se ograničio njegov utjecaj na okoliš. Potrebno je posvetiti pozornost gospodarskim i socijalnim posljedicama povećanja troškova stanovanja.

               (13)Stopa zaposlenosti u Malti, koja je trenutačno iznad prosjeka EU-a, i dalje se povećava. U tom bi se području poseban naglasak mogao staviti na poboljšanje uvjeta za osobe s invaliditetom. Razlike u zaposlenosti muškaraca i žena i dalje su najveće u EU-u, a sudjelovanje na tržištu rada znatno se smanjuje za žene u srednjim tridesetima, ponajviše zbog obveza skrbi o obitelji. Ta bi se razlika mogla ispraviti povećanjem potpore na tržištu rada za nezaposlene neformalne pružatelje skrbi. Sve veće oslanjanje na stranu radnu snagu zbog nedostatka radne snage i vještina uzrokuje socijalne poteškoće i izazove održivosti. Inicijative politika u području tržišta rada, vještina i socijalne uključenosti mogle bi se unaprijediti boljim praćenjem i evaluacijom.

               (14)Malta ulaže relativno visoke iznose u obrazovanje i osposobljavanje, ali to još nije rezultiralo boljim obrazovnim ishodima za sve. Strategija ulaganja mogla bi se poboljšati dodatnim naglaskom na ispravljanju nepovoljnog socijalnog položaja radi usklađivanja s načelom socijalnog stupa o kvalitetnom i uključivom obrazovanju. Unatoč mjerama za njegovo suzbijanje, stopa ranog napuštanja školovanja i dalje je jedna od najviših u EU-u. Nedavno provedenim mjerama nastoji se poboljšati i uključivost visokog obrazovanja, no ona je i dalje ispod prosjeka EU-a za tu razinu, što uzrokuje izazove u području vještina. Povećava se stopa sudjelovanja u obrazovanju odraslih, ali je ona i dalje niska za niskokvalificirane i neaktivne osobe.

               (15)Borba protiv agresivnog poreznog planiranja ključna je za povećanje učinkovitosti i pravednosti poreznih sustava, kao što je potvrđeno u preporuci za europodručje za 2019. Zbog učinaka prelijevanja među državama članicama koji proizlaze iz strategija agresivnog poreznog planiranja poreznih obveznika, zakonodavstvo EU-a potrebno je dopuniti koordiniranim djelovanjem na razini nacionalnih politika. Malta je poduzela mjere protiv agresivnog poreznog planiranja, no visoki iznosi naknada za autorska prava i dividendi iskazani u postotku BDP-a upućuju na zaključak da poduzeća iskorištavaju porezne propise Malte za agresivno porezno planiranje. Zbog nepostojanja poreza po odbitku na „izlazna” plaćanja (tj. plaćanja rezidenata EU-a rezidentima trećih zemalja) dividendi, kamata i naknada za autorska prava koja izvršavaju poduzeća sa sjedištem u Malti može se dogoditi da ta plaćanja uopće ne budu oporezovana ako ne podliježu porezu u zemlji primatelja plaćanja. Premda će novi malteški sustav odbitaka nominalnih kamata doprinijeti smanjenju poticanja zaduživanja u odnosu na financiranje vlasničkim kapitalom, pravila protiv zlouporabe koja on podrazumijeva u kombinaciji s visokim stopama i prirodom sustava utemeljenog na razini izravnih stranih ulaganja opravdavaju pomno praćenje kako bi se spriječile zlouporabe u svrhu agresivnog poreznog planiranja. Iako se u okviru malteškog programa za pojedinačne ulagače i programa za stjecanje boravišta i vize porezna rezidentnost ne dodjeljuje automatski, ako su ispunjeni zahtjevi, prihod se, ako se ne doznačava na Maltu, može izuzeti od plaćanja poreza na temelju sustava za subjekte koji nemaju poslovni nastan (eng. „non-dom”) bez znatnih zahtjeva za fizičku prisutnost. Ti programi mogu olakšati prakse agresivnog poreznog planiranja i OECD ih je uvrstio na popis kao potencijalno vrlo rizične u kontekstu zlouporabe za zaobilaženje automatske razmjene financijskih izvještaja.

               (16)Izrada programa za korištenje sredstava iz fondova EU-a u razdoblju 2021.–2027. mogla bi pridonijeti uklanjanju nekih nedostataka utvrđenih u preporukama, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Maltu
                  6
               . To bi Malti omogućilo da na najbolji način iskoristi ta sredstva u određenim sektorima.

               (17)Komisija je u okviru Europskog semestra 2019. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Malte i objavila je u Izvješću za Maltu za 2019. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2019. i Nacionalni program reformi za 2019. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Malti prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Malti nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (18)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2019. i mišljenja je da se očekuje da će Malta poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               PREPORUČUJE da Malta u 2019. i 2020. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Osigurati fiskalnu održivost zdravstvenog i mirovinskog sustava, među ostalim ograničavanjem prijevremenog umirovljenja i prilagođavanjem zakonske dobi za umirovljenje s obzirom na predviđeno povećanje očekivanog životnog vijeka.

               2.Ukloniti značajke poreznog sustava koje mogu olakšati agresivno porezno planiranje pojedincima i multinacionalnim poduzećima, osobito s pomoću izlaznih plaćanja. Ojačati opći okvir upravljanja, među ostalim ulaganjem stalnih napora u otkrivanje i progon korupcije. Nastaviti s napretkom postignutim u jačanju okvira za sprečavanje pranja novca, posebno kad je riječ o provedbi. Pojačati neovisnost pravosuđa, posebno zaštitne mjere za imenovanja i razrješenja sudaca, te uspostaviti zasebno tužiteljstvo.

               3.Usmjeriti investicijsku politiku na istraživanje i inovacije, upravljanje prirodnim resursima, učinkovito korištenje resursa i energije, održivi prijevoz, smanjenje prometne zagušenosti te uključivo obrazovanje i osposobljavanje.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1017 final.

                     (3)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala primjenom zajednički dogovorene metodologije.

                     (6)

                        SWD(2019) 1017 final.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 5.6.2019.
            COM(2019) 519 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2019.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2019.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 21. studenoga 2018. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2019. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 21. ožujka 2019. Komisija je 21. studenoga 2018. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Nizozemska jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 21. ožujka 2019. Vijeće je 9. travnja 2019. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”).

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Nizozemska bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, koja je navedena u preporukama 1. i 3. u nastavku. Konkretno, mjerama kojima se potiču ulaganja i rast plaća odgovorit će se na prvu preporuku za europodručje o ponovnoj uspostavi ravnoteže u europodručju, poreznim mjerama odgovorit će se na drugu preporuku za europodručje o borbi protiv agresivnog poreznog planiranja, dok će se smanjenjem poticaja zaduživanju kućanstava odgovoriti na četvrtu preporuku za europodručje o smanjenju povlaštenog poreznog tretmana duga.

               (3)Izvješće za Nizozemsku
                  3
                za 2019. objavljeno je 27. veljače 2019. U izvješću je ocijenjen napredak Nizozemske u smislu preporuka za Nizozemsku koje je Vijeće donijelo 13. srpnja 2018., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Nizozemske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 27. veljače 2019.
                  4
                Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Nizozemskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, visoka razina privatnog duga i velik suficit tekućeg računa izvori su neravnoteža koje imaju prekograničan utjecaj. Udio privatnog duga u BDP-u i u sektoru kućanstava i u korporativnom sektoru nastavio se smanjivati zahvaljujući gospodarskom rastu, iako je i dalje visok. Međutim, nominalni dug kućanstava polako se povećava zbog rasta cijena stambenih nekretnina.

               (4)Nizozemska je 29. travnja 2019. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2019. i svoj Program stabilnosti za 2019. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (5)Pri izradi programa za korištenje sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020. relevantne preporuke za Nizozemsku uzete su u obzir. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  5
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje sporazume o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem
                  6
               ..

               (6)Na Nizozemsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u Programu stabilnosti za 2019. planira smanjenje suficita opće države s 1,5 % BDP-a u 2018. na 0,0 % BDP-a u 2022. Na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda
                  7
               , srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 0,5 % BDP-a, i dalje se ostvaruje sa značajnom pozitivnom razlikom u programskom razdoblju. Prema Programu stabilnosti za 2019. očekuje se da će se udio državnog duga u BDP-u smanjiti s 52,4 % BDP-a u 2018. na 44,6 % BDP-a u 2022. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerojatan je. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2019. predviđa se da će se strukturni saldo smanjiti s 0,8 % BDP-a u 2018. na 0,7 % BDP-a u 2019. i 0,2 % BDP-a u 2020., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Predviđa se da će se dug opće države i dalje stabilno smanjivati. Općenito, Vijeće smatra da se očekuje da će Nizozemska u 2019. i 2020. poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Istovremeno bi bilo važno da se fiskalna i strukturna politika iskoriste za poticanje trenda rasta ulaganja, pri čemu se treba poštovati srednjoročni proračunski cilj.

               (7)Kad je riječ o fiskalnoj održivosti, predviđeno povećanje javnih rashoda za dugotrajnu skrb upućuje na srednje rizike za dugoročnu održivost. Vlada je 2015. prenijela velik dio sustava dugotrajne skrbi na razinu općina kako bi poboljšala njegovu učinkovitost i smanjila javne rashode. Potrebno je pratiti učinak te reforme na fiskalnu održivost.

               (8)U studenome 2018. sredstva iz Fonda za osiguranje depozita, neovisnog pravnog subjekta, prebačena su sa zasebnog računa pri Nizozemskoj središnjoj banci na račun pri Državnoj riznici. Nizozemski fond za osiguranje depozita postupno se povećava – dosad je prikupljena oko jedna milijarda EUR, a banke bi do 2024. trebale uplatiti još četiri milijarde EUR i ta bi se sredstva uložila u diversificirani portfelj niskorizične imovine u skladu s Direktivom o sustavima osiguranja depozita. Prijenosom računa fonda smanjuje se razina bruto duga, ali ne utječe se na javni deficit. Nakon prijenosa Riznica će moći koristiti sredstva iz fonda za financiranje državnih rashoda, ali će ih morati staviti na raspolaganje ako bude potrebno isplatiti deponente ili financirati intervencije u skladu s njezinim zakonskim mandatom, što bi moglo utjecati na financijsku stabilnost.

               (9)Nizozemska kućanstva karakterizira visoka razina nelikvidnih sredstava u nekretninama i mirovinskim fondovima i visoka razina zaduženosti. Zbog velike zaduženosti kućanstva su osjetljiva na financijske i gospodarske šokove. Ta je zaduženost posljedica velikih poreznih olakšica za plaćanje hipotekarnih kamata, ali i slabog funkcioniranja srednjeg segmenta tržišta najma nekretnina te visoke obvezne mirovinske štednje. Jedna od ključnih prepreka rješavanju problema visoke zaduženosti kućanstava tržište je stambenih nekretnina, na kojemu se uzorci stambenog financiranja i štednje u tom sektoru oblikuju na temelju desetljećima prisutnih nefleksibilnosti i poticaja koji imaju negativan učinak. Od 2012. proveden je niz mjera kojima je djelomično riješen taj problem. Donesen je zakon kojim bi se trebalo osigurati najavljeno ubrzanje smanjenja poreznog odbitka za hipotekarne kamate, s početkom primjene u 2020. Unatoč tome porezne olakšice za plaćanja hipoteka i dalje su velike i potiču kućanstava na zaduživanje. Istodobno, privatno tržište najma stambenih nekretnina, jedini nesubvencionirani segment, nedovoljno je razvijeno i na njega otpada tek 13 % ukupnih stambenih objekata. Nepostojanje funkcionalnog srednjeg segmenta tržišta najma stambenih nekretnina potiče kućanstva na kupnju umjesto na najam, što dovodi do visokih udjela duga u dohotku i financijske ranjivosti.

               (10)Mirovinski sustav dobro funkcionira kad je riječ o primjerenosti mirovina i fiskalnoj održivosti, ali ne i kad je riječ o međugeneracijskoj pravednosti, transparentnosti mirovinskih prava i fleksibilnosti. Osim toga, doprinosi za strukovne mirovine visoki su i fluktuiraju ovisno o uspješnosti mirovinskih fondova. To može imati prociklički utjecaj na potrošnju kućanstava. Reformom mirovinskog sustava mogli bi se, tijekom životnog ciklusa, smanjiti obvezni mirovinski doprinosi i stabilizirati potrošnja („izglađivanje potrošnje”). Vlada namjerava provesti temeljitu reformu drugog mirovinskog stupa radi poboljšanja pokrivenosti te uspostave transparentnijeg, fleksibilnijeg i aktuarski pravednijeg sustava. Istodobnom reformom institucija tržišta stambenih nekretnina i mirovinskog sustava mogla bi se smanjiti zaduženost kućanstava i povećati otpornost stambenog sektora na financijske i gospodarske šokove, što bi imalo pozitivan učinak i na makroekonomsku otpornost i gospodarski rast.

               (11)Unatoč niskoj stopi nezaposlenosti, visokim stopama slobodnih radnih mjesta i sve većem manjku radne snage, nominalni rast plaća i dalje je umjeren (1,1 % 2017. i 2,4 % 2018.). Plaće prema kolektivnim ugovorima u prosjeku su se povećale za 2,1 % u 2018., dok su plaće u javnom sektoru rasle još brže (porast od 3 % u drugoj polovini 2018.). Osim toga, postignuti su sporazumi o plaći koji su u dvije godine doveli do nominalnog povećanja od 7 % za sve državne službenike u središnjoj državnoj upravi. Osigurana su dodatna sredstva za povećanje plaća nastavnika u osnovnim školama. Vlada je osim toga donijela nekoliko fiskalnih mjera kojima je smanjeno porezno opterećenje rada i kojima je cilj povećati neto raspoloživi dohodak kućanstava čiji su članovi zaposleni. Jačanjem uvjeta koji podupiru rast plaća i reformom drugog stupa mirovinskog sustava radi povećanja njegove transparentnosti, međugeneracijske pravednosti i otpornosti na šokove dodatno bi se povećao raspoloživi dohodak kućanstava i tako potaknula domaća potražnja te doprinijelo ponovnoj uspostavi ravnoteže u europodručju.

               (12)Borba protiv agresivnog poreznog planiranja ključna je za povećanje učinkovitosti i pravednosti poreznih sustava, kao što je potvrđeno u Preporuci za europodručje iz 2019. Zbog učinaka prelijevanja među državama članicama koji proizlaze iz strategija agresivnog poreznog planiranja poreznih obveznika zakonodavstvo EU-a potrebno je dopuniti koordiniranim djelovanjem na razini nacionalnih politika. Nizozemska je poduzela mjere protiv agresivnog poreznog planiranja, no visoki iznosi plaćanja dividendi, naknada za autorska prava i kamata koja se izvršavaju preko Nizozemske upućuju na zaključak da poduzeća iskorištavaju porezne propise Nizozemske kako bi provodila agresivno porezno planiranje. Velik udio izravnih stranih ulaganja drže „subjekti posebne namjene”. Zbog nepostojanja poreza po odbitku na „izlazna” plaćanja (tj. plaćanja rezidenata EU-a rezidentima trećih zemalja) naknada za autorska prava i kamata može se dogoditi da da ta plaćanja uopće ne budu oporezovana ako ne podliježu porezu u državi primatelja plaćanja. Najavljeni program reforme oporezivanja, uključujući poreze po odbitku na plaćanja naknada za autorska prava i kamata u slučaju zlouporabe ili u slučaju izvršenja plaćanja u državama s niskim porezima, pozitivan je korak prema smanjenju agresivnog poreznog planiranja i treba se pomno pratiti.

               (13)Rast zaposlenosti posljednjih godina uglavnom se može pripisati privremenom zapošljavanju i samozapošljavanju, iako broj radnih mjesta s ugovorima na neodređeno vrijeme u zadnje vrijeme raste brže od broja radnih mjesta s ugovorima na određeno vrijeme. Ipak, fleksibilno zapošljavanje i dalje je često i čini znatan udio tržišta rada. Visok postotak ugovora o radu na određeno vrijeme i brzo povećanje broja samozaposlenih osoba bez zaposlenika objašnjava se velikim razlikama u primjenjivom radnom zakonodavstvu, zaštiti radnika te u zakonodavstvu o oporezivanju i socijalnoj sigurnosti. Vlada je donijela paket mjera (nacrt zakona o uravnoteženju tržišta rada, „Wet Arbeidsmarkt in Balans”) čiji je cilj olakšati zapošljavanje na neodređeno vrijeme i smanjiti fleksibilnost fleksibilnih ugovora o radu. Kad ih parlament donese, provedbu tih mjera (koje bi trebale stupiti na snagu 2020.) trebalo bi pomno pratiti. Osim toga, najavljene su mjere kojima bi se smanjila obveza poslodavca da u slučaju bolesti zaposlenika nastavi isplaćivati plaću još dvije godine. Međutim, dosad nisu donesene druge konkretne mjere. Stoga neki od navedenih institucijskih čimbenika i dalje djeluju kao financijski poticaji zaposlenicima da počnu raditi kao samozaposlene osobe ili da se koriste statusom samozaposlenih osoba bez zaposlenika. Samozaposlene osobe često nisu dovoljno osigurane u slučaju invaliditeta, nezaposlenosti i starosti, što bi dugoročno moglo utjecati na održivost sustava socijalne sigurnosti. Osim toga, provedba mjera za suzbijanje lažnog samozapošljavanja obustavljena je do 2020.

               (14)Tržište rada općenito dobro funkcionira, ali potrebno je poticati jednake mogućnosti u pogledu zapošljavanja i aktivnog uključivanja, posebno osoba migrantskog podrijetla, osoba na marginama tržišta rada i gospodarski neaktivnih osoba. Osim toga, potencijal rada i dalje nije u potpunosti iskorišten, što pokazuje posebno velik broj žena zaposlenih u nepunom radnom vremenu.

               (15)Kako bi nizozemsko gospodarstvo bilo inovativno i kako bi rasla produktivnost, ključne su tehničke i digitalne vještine i kvalificirani stručnjaci. To upućuje na potrebu za većim ulaganjem u osposobljavanje, među ostalim u području digitalnih vještina, te za promicanjem fleksibilnih mogućnosti za stjecanje novih vještina i prekvalifikaciju. Poboljšanje sposobnosti društva za inovacije zahtijeva ulaganja u obrazovanje u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike. Nadalje, povećanje ulaganja u vještine, obrazovanje i osposobljavanje ključno je za poboljšanje pristupa tržištu rada i zapošljivosti osoba na marginama tržišta rada, uz istodobno poticanje jednakih mogućnosti i aktivnog uključivanja.

               (16)Iako je intenzitet ulaganja u istraživanje i razvoj u Nizozemskoj porastao na više od 2 %, i dalje je ispod nacionalne ciljne vrijednosti od 2,5 % i ispod rezultata najuspješnijih zemalja. Kad je riječ o produktivnosti, Nizozemska je jedna od najuspješnijih zemalja u brojnim sektorima. Kontinuirani rast produktivnosti stoga uvelike ovisi o inovacijama. One bi se mogle potaknuti dodatnim ulaganjima u istraživanje i razvoj te inovacije, posebno u privatnom sektoru.

               (17)Za energetsku tranziciju i smanjenje emisija stakleničkih plinova potrebna su znatna ulaganja kako bi se ostvario održiviji i resursno učinkovitiji gospodarski razvoj. Nizozemska će vjerojatno premašiti svoje ciljeve za 2020. u području smanjenja stakleničkih plinova, ali će za postizanje ciljeva za 2030. biti potrebne dodatne mjere. Ciljevi koji se odnose na učinkovitost potrošnje primarne energije i obnovljive izvore energije neće se ostvariti ako se ne poduzmu dodatne mjere. Nizozemski cilj za obnovljivu energiju do 2030., kako je definiran u Energetskom sporazumu, trebao bi se ostvariti, zahvaljujući ulaganjima u priobalne vjetroelektrane. Nizozemska vlada planira do kraja 2019. donijeti Nacionalni energetski i klimatski plan, u kojemu će se dati pregled investicijskih potreba do 2030. za različite dimenzije energetske unije, uključujući obnovljive izvore energije, energetsku učinkovitost, sigurnost opskrbe energijom te ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu njima.

               (18)Prometno zagušenje i dalje je izazov u Nizozemskoj, gusto naseljenoj zemlji s dobrom infrastrukturom i ključnom ulogom u logistici EU-a, s najvećom lukom u EU-u (Rotterdam) i jednom od najvećih zračnih luka (Schiphol). Problem je donekle riješen dodatnim infrastrukturnim radovima, ali i dalje stvara velike troškove za društvo i dovodi do nepotrebnog gubitka vremena u prometnim gužvama.

               (19)Izrada programa za korištenje sredstava iz fondova EU-a u razdoblju 2021.–2027. mogla bi pridonijeti odgovaranju na određene potrebe utvrđene u preporukama, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Nizozemsku
                  8
               . To bi Nizozemskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi ta sredstva u određenim sektorima.

               (20)Komisija je u okviru Europskog semestra 2019. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Nizozemske i objavila je u Izvješću za Nizozemsku za 2019. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2019. i Nacionalni program reformi za 2019. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Nizozemskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Nizozemskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije. To je učinila jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (21)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2019. i mišljenja
                  9
                je da se očekuje da će Nizozemska poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (22)Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2019. i Program stabilnosti za 2019. Preporuke Vijeća u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. i 3. u nastavku. Tim se preporukama pridonosi i provedbi Preporuke za europodručje, konkretno provedbi prve i četvrte preporuke za europodručje. Fiskalne politike iz preporuke 3. pridonose, među ostalim, uklanjanju neravnoteža koje su povezane sa suficitom tekućeg računa.

               PREPORUČUJE da Nizozemska u 2019. i 2020. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Smanjiti poticaje zaduživanju kućanstava i poremećaje na tržištu stambenih nekretnina, među ostalim podupiranjem razvoja privatnog tržišta najma stambenih nekretnina. Osigurati veću transparentnost drugog stupnja mirovinskog sustava te njegovu međugeneracijsku pravednost i otpornost na šokove. Provesti mjere politike kojima će se povećati raspoloživi dohodak kućanstava, među ostalim jačanjem uvjeta koji podupiru rast plaća, uz poštovanje uloge socijalnih partnera. Provedbom najavljenih mjera ukloniti značajke poreznog sustava koje mogu olakšati agresivno porezno planiranje, osobito ono koje se provodi putem izlaznih plaćanja.

               2.Smanjiti poticaje za samozapošljavanje bez zapošljavanja drugih zaposlenika, istodobno promičući prikladnu socijalnu zaštitu za samozaposlene, te riješiti problem lažnog samozapošljavanja. Jačati sveobuhvatno cjeloživotno učenje i unaprjeđivati vještine, posebno osoba na marginama tržišta rada i neaktivnih osoba.

               3.Iskoristiti fiskalnu i strukturnu politiku za poticanje trenda rasta ulaganja, pri čemu se treba poštovati srednjoročni proračunski cilj. Usmjeriti investicijsku politiku na istraživanje i razvoj, posebno u privatnom sektoru, na obnovljive izvore energije, energetsku učinkovitost i strategije smanjenja emisija stakleničkih plinova te na rješavanje problema prometnih uskih grla.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                      Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)

                        SWD(2019) 1018 final.

                     (4)

                        COM(2019) 150 final.

                     (5)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (8)

                        SWD(2019) 1018 final.

                     (9)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 5.6.2019.
            COM(2019) 522 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Portugala za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Portugala za 2019.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Portugala za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Portugala za 2019.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 21. studenoga 2018. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2019. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 21. ožujka 2019. Komisija je 21. studenoga 2018. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Portugal jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 21. ožujka 2019. Vijeće je 9. travnja 2019. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”).

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Portugal bi trebao osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, koja je navedena u preporukama od 1. do 4. u nastavku. Konkretno, usmjeravanjem investicijske politike na određena područja i korištenjem neočekivanih prihoda za smanjenje javnog duga odgovorit će se na drugu preporuku za europodručje o poticanju ulaganja i obnovi pričuva. Mjerama za smanjenje segmentacije tržišta rada, te poboljšanje vještina i učinkovitosti sustava socijalne sigurnosti odgovorit će se na treću preporuku za europodručje o funkcioniranju tržišta rada i sustavu socijalne zaštite. Mjerama za smanjenje regulatornog opterećenja odgovorit će se na prvu preporuku za europodručje o poboljšanjima poslovnog okruženja i produktivnosti u cilju ponovne uspostave ravnoteže u europodručju. Povećanjem učinkovitosti postupaka u slučaju nesolventnosti i postupaka naplate odgovorit će se na četvrtu preporuku za europodručje o smanjenju razine loših kredita.

               (3)Izvješće za Portugal
                  3
                za 2019. objavljeno je 27. veljače 2019. U izvješću je ocijenjen napredak Portugala u smislu preporuka za Portugal koje je Vijeće donijelo 13. srpnja 2018., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Portugala u ostvarenju njegovih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 27. veljače 2019.
                  4
                Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Portugalu postoje makroekonomske neravnoteže. Posebno, visoke razine neto vanjskih obveza, privatnog i javnog duga te visok udio loših kredita slabe su točke u kontekstu niskog rasta produktivnosti. I dalje su prisutni nedostatci u području politika, posebno u pogledu provedbe predloženih mjera za smanjenje udjela loših kredita i poboljšanje poslovnog okruženja. Bit će potrebno pratiti donošenje i provedbu nekoliko planova reformi, među ostalim, fiskalno-strukturne reforme za jačanje održivosti javnih financija.

               (4)Portugal je 30. travnja 2019. dostavio svoj Nacionalni program reformi za 2019. i svoj Program stabilnosti za 2019. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (5)Pri izradi programa za korištenje sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020. relevantne preporuke za Portugal uzete su u obzir. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  5
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje sporazume o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem
                  6
               .

               (6)Na Portugal se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo o dugu. U skladu s Programom stabilnosti za 2019. Portugal planira ostvariti ukupni deficit od 0,2 % BDP-a u 2019., suficit od 0,3 % BDP-a u 2020. i dodatno poboljšanje do suficita od 0,7 % BDP-a do 2022. Ti planovi samo djelomično uključuju mogući učinak mjera potpore bankama na povećanje deficita od 2020. nadalje. Na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda srednjoročni proračunski cilj – koji je iz strukturnog suficita od 0,25 % BDP-a u 2019. izmijenjen u uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu od 2020. – trebao bi se ostvariti u 2020. U Programu stabilnosti za 2019. predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 118,6 % u 2019. i 115,2 % u 2020., a u 2022. bi iznosio 103,7 %. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerojatan je za 2019. i 2020. i povoljan za godine koje slijede. S druge strane, nisu dovoljno precizirane mjere potrebne da bi se ostvarili planirani ciljevi u pogledu deficita od 2019. nadalje.

               (7)Program stabilnosti za 2019. ne pruža informacije o utjecaju na proračun iznimnih rashoda za preventivne mjere zaštite državnog područja od šumskih požara, provedene nakon velikih požara iz 2017. Međutim, portugalska nadležna tijela dostavila su u dopisu od 9. svibnja 2019. odgovarajuće dokaze o opsegu i vrsti tih dodatnih proračunskih troškova. U dopisu je konkretno navedeno da izvršenje proračuna za 2018. uključuje iznimne rashode u iznosu od oko 0,04 % BDP-a za preventivne mjere zaštite državnog područja od šumskih požara. U dopisu od 9. svibnja 2019. navode se rashodi za upravljanje hitnim situacijama, koji su klasificirani kao jednokratne mjere i rashodi za prevenciju. Zbog integrirane prirode tih rashoda i izravne povezanosti s velikim šumskim požarima 2017. moglo bi se smatrati da je poseban tretman rashoda za sprečavanje šumskih požara u skladu s „klauzulom o neuobičajenim događajima”. U skladu s podacima Komisije prihvatljivi dodatni rashodi za preventivne mjere u 2018. iznosili su 0,04 % BDP-a. Ti su dodatni rashodi predviđeni odredbama članka 5. stavka 1. i članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 jer se šumski požari dotada neviđenih razmjera smatraju neuobičajenim događajem, njihov je utjecaj na javne financije Portugala znatan, a održivost ne bi bila ugrožena ako se dopusti privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Stoga, kako bi se u obzir uzeli ti dodatni troškovi, smanjen je zahtjev u pogledu prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja za 2018.

               (8)Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Portugalu da osigura da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  7
                u 2019. ne premaši 0,7 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2019. postoji rizik značajnog odstupanja od te preporučene prilagodbe u 2019.

               (9)Portugal bi u 2020. trebao ostvariti svoj srednjoročni proračunski cilj, uzimajući u obzir odstupanje povezano s neuobičajenim događajima za koje je odobreno privremeno odstupanje. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2019. to je u skladu s najvećom stopom nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda od 1,5 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2019. ne bude li promjene u politikama, postoji rizik značajnog odstupanja od tog zahtjeva u 2020. Istodobno se predviđa da će Portugal poštovati prijelazno pravilo o dugu u 2019., i to zbog dopuštenog godišnjeg odstupanja od 0,25 %, ali se na prvi pogled ne predviđa da će pravilo o dugu poštovati 2020. Općenito, Vijeće je mišljenja da bi se u 2019. trebale poduzeti potrebne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Bilo bi važno sve neočekivane prihode iskoristiti za daljnje smanjenje udjela duga opće države.

               (10)Jačanje fiskalne održivosti Portugala ovisi o daljnjoj fiskalnoj konsolidaciji koja pogoduje rastu, no ima prostora za poboljšanje kvalitete javnih financija i podupiranje ulaganja kako bi se rashodima u većoj mjeri poticao rast (vidjeti u nastavku). Premda su se u 2018. povećala, javna ulaganja i dalje su vrlo niska u odnosu na standarde EU-a i kontinuirano niža od ciljeva vlade. Provedba zakona o kontroli obveza, stroga i pravovremena provedba okvirnog zakona o proračunu te stalna racionalizacija rashoda i dalje su ključni za poboljšanje kontrole rashoda i veću učinkovitost potrošnje. Nedavno provedene samostalne analize rashoda odozdo prema gore u određenim sektorima dovele su ukupno gledajući do ograničene uštede povećanjem učinkovitosti. Kako bi se učinkovitost povećala u znatnijoj mjeri, analize rashoda trebale bi postati redovita značajka proračunskog okvira Portugala. Osim toga, i dalje su potrebne dublje reforme za povećanje učinkovitosti te jasna usmjerenost na smanjenje ukupnih rashoda odozgo prema dolje. To bi se u velikoj mjeri trebalo temeljiti na strategiji reforme javne uprave kojom se nastoji bolje uskladiti razinu zapošljavanja u javnom sektoru s potrebom za pružanjem učinkovitih usluga, a koja uključuje potporu za preraspodjelu i prekvalifikaciju osoblja te promicanje pojedinačnih rezultata i privlačnosti javnih usluga za visokokvalificirano osoblje.

               (11)Javne financije Portugala pod stalnim su pritiskom zbog nepovoljnih demografskih trendova kao što je starenje stanovništva, što ima negativne posljedice, posebno kad je riječ o održivosti mirovinskog i zdravstvenog sustava. Iako se zahvaljujući prethodnim reformama poboljšala dugoročna održivost mirovinskog sustava, posebna povećanja mirovina i reforme sustava prijevremenog umirovljenja koji su u tijeku uzrokovali su dodatna diskrecijska povećanja rashoda za mirovine, uz osnovno povećanje izazvano starenjem stanovništva. Ukupna održivost mirovinskog sustava mogla bi biti ugrožena ako se ne donesu odgovarajuće kompenzacijske mjere. U zdravstvenom se sektoru u 2018. nastavila promicati troškovna učinkovitost, među ostalim većim oslanjanjem na centraliziranu nabavu i većom upotrebom generičkih i biosličnih lijekova. Istodobno, neodgovarajuće planiranje i izvršenje proračuna te slabosti u računovodstvenoj kontroli i upravljanju uzrokuju kontinuirano visoke dugove bolnica. Privremena smanjenja tih dugova u 2018. u osnovi su posljedica znatnih izvanrednih mjera poravnanja. U okviru novog programa za 2019. problem dugova bolnica želi se strukturno riješiti uvođenjem novog modela upravljanja za javne bolnice te znatnim povećanjem njihovih godišnjih proračuna. Sposobnost tog programa da u kratkom roku uspori nakupljanje dugova bolnica i time dovede do strukturnog smanjenja ukupnog iznosa duga prvenstveno ovisi o njegovoj pravovremenoj i učinkovitoj provedbi.

               (12)Povećanje neto prihoda poduzeća u državnom vlasništvu i smanjenje njihova duga pridonijelo bi većoj održivosti portugalskih javnih financija. Nadležna tijela planiraju da će se ukupni neto prihodi poduzeća u državnom vlasništvu u 2019. gotovo uravnotežiti, što znači da je došlo do kašnjenja u odnosu na prethodne najave da će do istog ishoda doći već u 2018. Osim toga, zabilježeno je kašnjenje u provedbi mjera za osiguravanje usklađenosti s početnim planovima aktivnosti i nastojanju da se osigura pravodobnije, transparentnije i sveobuhvatnije praćenje, a povezane korektivne mjere donose se sporo. Konkretno, nije osigurana dovoljna razina ex ante transparentnosti kad je riječ o financiranju poduzeća u državnom vlasništvu s pomoću dokapitalizacije i zajmova.

               (13)Unatoč tekućoj provedbi određenih mjera za smanjenje segmentacije tržišta rada, kao što je jačanje inspektorata rada i pokretanje programa za integraciju prekarnih radnika u javnoj službi, udio zaposlenih na određeno vrijeme u Portugalu i dalje je veći od prosjeka EU-a. Konkretnije mjere za smanjenje segmentacije i nesigurnosti tržišta rada te promicanje kolektivnog pregovaranja koje su dogovorili vlada i zastupnici poslodavaca i zaposlenika još se trebaju odobriti u parlamentu i unijeti u zakonodavstvo.

               (14)Bolji uvjeti na tržištu rada utjecali su na smanjenje broja osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti. Unatoč tom poboljšanju, dohodovna nejednakost i dalje je visoka, a učinak socijalnih transfera na smanjenje siromaštva ograničen. Iako se dohodovna nejednakost u Portugalu smanjuje, ona je i dalje znatno veća od prosjeka EU-a. Primjerenost programa zajamčenog minimalnog dohotka među najnižima je u EU-u jer se njime osigurava dohodak koji čini samo 40 % iznosa nacionalnog praga siromaštva. Ako se ne preispita, slaba učinkovitost socijalnih transfera mogla bi izazvati ozbiljne poteškoće u slučaju budućeg gospodarskog usporavanja, a posebno bi bile pogođene ranjive osobe.

               (15)Niska razina kvalifikacije radnika prepreka je ulaganjima i rastu produktivnosti. Otprilike 50 % stanovništva u dobi od 25 do 64 godine ima nisku razinu obrazovanja, što je znatno iznad prosjeka Unije od 22 % u 2018. Velika je prepreka ulaganjima o kojoj izvješćuju poduzeća slaba dostupnost kvalificirane radne snage. Konkretno, kad je riječ o obrazovanju odraslih, ima prostora da se više uključe niskokvalificirani radnici (čije je sudjelovanje u učenju manje od prosjeka Unije) te da se prošire ciljani javni poticaji za mala i srednja poduzeća radi osposobljavanja njihova osoblja. Digitalne vještine poseban su izazov s obzirom na to da 50 % stanovništva Portugala nema osnovne digitalne vještine, dok prosjek Unije iznosi 43 %. Ulaganje u obrazovanje i osposobljavanje, uključujući infrastrukturu, ključno je za poboljšanje zapošljivosti i socijalne mobilnosti.

               (16)U okviru nastojanja da se poveća broj visokoobrazovanih osoba provode se mjere za povećanje broja upisanih u visoko obrazovanje, kao što su mjere za znatno povećanje broja stipendija. U Portugalu je 33,5 % osoba u dobi od 30 do 34 godine završilo visoko obrazovanje, što je i dalje ispod prosjeka EU-a od 40,7 %. Zadržavanje tih niskih postotaka, posebno kad je riječ o osobama s diplomom u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija, prirodnih znanosti, matematike i statistike, može imati negativne posljedice na rast produktivnosti i inovacijski kapacitet Portugala. Premda vlada nastoji riješiti to pitanje povećanjem upisnih kvota za ta područja i provedbom revizije sustava visokog obrazovanja, potrebni su dodatni napori.

               (17)Udio loših kredita u financijskom sustavu i dalje je relativno visok i iznosi 11,3 %. Međutim, većina banaka ostvarila je znatan napredak u ostvarivanju ciljeva za smanjenje loših kredita. Sekundarno tržište za imovinu umanjene vrijednosti dobilo je zamah, a banke su ubrzale otpise dugova i smanjenje razine loših kredita. Raščlamba loših kredita i dalje upućuje na kontinuirano visok udio (65 %) korporativnih loših kredita. Tijekom proteklih nekoliko godina nadležna tijela provela su niz pravnih i institucijskih reformi za nesolventnost i ovrhe. Međutim, postupci u slučaju nesolventnosti i dalje traju dugo, pa je broj neriješenih sudskih predmeta velik. Pravni i pravosudni okvir uvelike utječu na postupak naplate i na izglede za učinkovitu zapljenu kolaterala. Dugo prosječno trajanje postupaka naplate negativno utječe na cijene koje tržište primjenjuje na lošu imovinu.

               (18)Reforme kojima je cilj administrativno pojednostavnjenje većinom se ne provode jer su napori u tom području uglavnom ograničeni na sustavnu provedbu dematerijalizacije postupaka i načela „samo jednom”. Posebno bi trebao biti prioritet ograničiti broj dokumenata koji se moraju podnijeti, a sustav izdavanja odobrenja zamijeniti jednostavnim izjavama o usklađenosti s primjenjivim uvjetima, ili, u slučaju osjetljivijih sektora, pojednostavniti sustav izdavanja odobrenja bržim donošenjem odluka i primjenom prešutnih odobrenja. Za određene sektore postupci još nisu pojednostavnjeni. I dalje se primjenjuju previsoke administrativne naknade, posebno u građevinskom sektoru. Osim toga, zbog nedostataka u planiranju i praćenju javne nabave ugroženo je tržišno natjecanje. Provedba javne nabave mogla bi se poboljšati uvođenjem strukturiranog i kvantificiranog planiranja te osiguravanjem boljeg nadzora nad fazom izvršenja ugovora. Unatoč znatnom smanjenju razine izravne dodjele u 2018. u odnosu na 2017., ona je i dalje visoka.

               (19)U okviru programa financijske pomoći Portugal je poduzeo mjere za smanjenje regulatornog opterećenja za strogo regulirane profesije, posebno uvođenjem okvirnog zakona iz 2013. Međutim, u nekim je slučajevima taj napredak zaustavljen ili čak neutraliziran donošenjem podzakonskih akata za pojedinačne profesije i uvođenjem zabrane koncernima. Postoje velika regulatorna i administrativna ograničenja za poslovne i profesionalne usluge, što izaziva zabrinutost u pogledu tržišnog natjecanja, razina cijena, inovacija i kvalitete usluga. Dosad nisu objavljeni nikakvi planovi reformi kao odgovor na preporuke Komisije o reguliranju profesionalnih usluga
                  8
                ili kao odgovor na OECD-ovu ocjenu tržišnog natjecanja iz 2018. koja se odnosi na samoregulirane profesije u Portugalu (izrađena u suradnji s portugalskim tijelom nadležnim za tržišno natjecanje).

               (20)Posljednjih nekoliko godina poboljšavaju se uvjeti pristupa financiranju za poduzeća, a udio poduzeća koja pristup financiranju navode kao glavno ograničenje za ulaganja sada je u skladu s prosjekom EU-a. Portugalska nadležna tijela pokrenula su i pojačala nekoliko inicijativa u tom području, kao što su program Capitalizar te drugi programi usmjereni na određene vrste trgovačkih društava ili sektore. Međutim, portugalska poduzeća i dalje se u velikoj mjeri oslanjaju na vlastita sredstva za financiranje ulaganja, a znatan iznos bankovnih kredita dodjeljuje se poduzećima s vrlo niskom produktivnošću. Niska razina uloženog kapitala po radniku velika je prepreka za unapređenje proizvodne strukture portugalskoga gospodarstva. U tom kontekstu važno je povećati produktivna ulaganja te ih postupno preusmjeriti na poduzeća s potencijalom za rast i sektore s visokom razinom produktivnosti. Iako su se drugi izvori financiranja, kao što su poduzetnički i vlasnički kapital, posljednjih nekoliko godina povećavali, i dalje su znatno niži od prosjeka EU-a.

               (21)Pravosudni sustav sve je učinkovitiji, ali se i dalje suočava s velikim izazovima zbog dugotrajnih postupaka i velikog broja neriješenih predmeta, posebno na upravnim i poreznim sudovima. Iako se nastavlja rad na suzbijanju korupcije, njezino sprečavanje i dalje je problem zbog nedostatka usklađene strategije i rascjepkane odgovornosti.

               (22)Nedavno su ponovno pokrenuta ulaganja u istraživanja i razvoj, ali ona i dalje nisu dostatna da bi se modernizirao portugalski sustav istraživanja i inovacija. Udio rashoda za istraživanje i razvoj u odnosu na BDP nedavno se povećao nakon godina smanjivanja, a u 2017. je intenzitet istraživanja i razvoja u poslovnom sektoru bio neznatno veći od intenziteta javnog istraživanja i razvoja. Nije ostvaren velik napredak u poboljšanju gospodarske strukture Portugala u cilju većeg udjela dodane vrijednosti u proizvodnom sektoru visoke tehnološke razine i sektoru usluga utemeljenih na znanju. Promicanjem ulaganja u nematerijalnu imovinu, uključujući istraživanja i razvoj, ali i vještine upravljanja, financijsku pismenost i digitalne vještine kako bi se omogućio rast poduzeća, povećao njihov inovacijski kapacitet i olakšao ulazak na izvozna tržišta, Portugal može znatno povećati ulaganja i rast produktivnosti.

               (23)Nedostatna pomorska i željeznička povezanost otežava poduzećima usmjerenima na izvoz da u potpunosti iskoriste potencijal jedinstvenog tržišta. Portugal je zbog svojeg geografskog položaja prirodna pomorska ulazna točka, posebno za transatlantske rute. Pravovremenim ulaganjima u nove kontejnerske terminale u Sinesu i Barreiru (Terminal Vasco da Gama) i dovršetkom ulagačkih projekata koji su u tijeku u drugim glavnim portugalskim lukama (Viana do Castelo, Leixoes, Aveiro, Figueira da Foz, Setubal) povećao bi se kapacitet tih luka za rukovanje kontejnerima. Željeznice se i dalje nedovoljno koriste u vezama sa Španjolskom (koridori istok-zapad i sjever-jug). Izrada sveobuhvatnog pirenejskog plana koji bi obuhvaćao utvrđivanje potrebnih prijelaznih koraka, terminala i interkonekcija kako bi se iskoristila nadograđena španjolska mreža i razvoj širine kolosijeka Međunarodne željezničke unije pridonijela bi poboljšanju međunarodnih rezultata Portugala u području željeznica.

               (24)Ulaganja u učinkovitost resursa i prilagodbu klimatskim promjenama pridonijela bi postizanju dugoročnog održivog rasta. Predviđanje negativnih učinaka klimatskih promjena, kao što su poplave i šumski požari, u Portugalu je i dalje je izazov. I dalje postoje poteškoće u postizanju cilja energetske učinkovitosti za 2020., a najnoviji podaci za 2017. pokazuju da se potrošnja energije povećava. I dalje postoji velik prostor za poboljšanje energetske učinkovitosti u zgradama i smanjenje potrošnje energije u poslovnom sektoru. Boljom energetskom povezanošću Pirenejskog poluotoka moglo bi se omogućiti veće tržišno natjecanje i olakšati uvođenje obnovljive energije.

               (25)Izradom programa za korištenje sredstava iz fondova EU-a u razdoblju 2021.–2027. mogli bi se ukloniti neki nedostaci utvrđeni u preporukama, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Portugal
                  9
               . To bi Portugalu omogućilo da na najbolji mogući način iskoristi ta sredstva za utvrđene sektore, uzimajući u obzir regionalne razlike i posebnu situaciju najudaljenijih regija. Jačanje administrativnih kapaciteta države za upravljanje tim sredstvima važan je čimbenik uspješnosti takvog ulaganja.

               (26)Komisija je u okviru Europskog semestra 2019. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Portugala i objavila je u Izvješću za Portugal za 2019. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2019. i Nacionalni program reformi za 2019. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Portugalu prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Portugalu nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (27)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2019. i njegovo je mišljenje
                  10
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (28)Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2019. i Program stabilnosti za 2019. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku, Tim se preporukama pridonosi i provedbi Preporuke za europodručje, konkretno provedbi prve, druge i četvrte preporuke za europodručje. Fiskalne politike iz preporuke 1. pridonose, među ostalim, uklanjanju neravnoteža koje su povezane s visokim državnim dugom.

               PREPORUČUJE da Portugal u 2019. i 2020. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Ostvariti srednjoročni proračunski cilj u 2020., uzimajući u obzir odstupanje povezano s neuobičajenim događajima za koje je odobreno privremeno odstupanje. Iskoristiti neočekivane prihode za ubrzanje smanjenja udjela duga opće države. Poboljšati kvalitetu javnih financija dajući prednost rashodima kojima se potiče rast te pritom pojačati kontrolu ukupnih rashoda, troškovnu učinkovitost i odgovarajuću izradu proračuna, s posebnim naglaskom na trajno smanjenje dugova u bolnicama. Poboljšati financijsku održivost poduzeća u državnom vlasništvu i pritom osigurati pravodobnije, transparentnije i sveobuhvatnije praćenje.

               2.Donijeti mjere za rješavanje problema segmentacije tržišta rada. Povećati razinu vještina stanovništva, posebno njihovu digitalnu pismenost, među ostalim prilagođavanjem obrazovanja odraslih potrebama na tržištu rada. Povećati broj visokoobrazovanih osoba, posebno u području znanosti i informacijske tehnologije. Povećati učinkovitost i primjerenost socijalne sigurnosne mreže.

               3.Usmjeriti investicijsku politiku na istraživanja i inovacije, željeznički promet i infrastrukturu luka, prelazak na niskougljično gospodarstvo i energetsku tranziciju te proširenje energetskih veza, vodeći računa o regionalnim razlikama.

               4.Omogućiti bržu naplatu kolaterala povezanog s lošim kreditima povećanjem učinkovitosti postupaka u slučaju nesolventnosti i postupaka naplate. Smanjiti administrativno i regulatorno opterećenje za poduzeća, uglavnom smanjenjem prepreka za izdavanje dozvola u pojedinim sektorima. Izraditi plan za smanjenje ograničenja u strogo reguliranim profesijama. Povećati učinkovitost upravnih i poreznih sudova, posebno smanjenjem trajanja postupaka.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)

                        SWD(2019) 1021 final.

                     (4)

                        COM(2019) 150 final.

                     (5)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

                     (8)

                        SWD(2016) 436 final.

                     (9)

                        SWD(2019) 1021 final.

                     (10)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.