title: Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Luksemburga za 2020. 2020/C 282/16

text:
               26.8.2020

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 282/101

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 20. srpnja 2020.
      o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Luksemburga za 2020.
      (2020/C 282/16)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Luksemburg nije utvrđen kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

                  (2)

                  Izvješće za Luksemburg za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Luksemburga u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Luksemburga u ostvarenju njegovih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

                  (3)

                  Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

                  (4)

                  Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

                  (5)

                  Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

                  (6)

                  Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

                  (7)

                  Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

                  (8)

                  Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i racionalizirani postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Luksemburg se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

                  (9)

                  Luksemburg je 30. travnja 2020. dostavio svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 29. travnja 2020. svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (10)

                  Na Luksemburg se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (11)

                  Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo od suficita od 2,2 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 8,5 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 3,0 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon povećanja na 22,1 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 28,7 %.u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

                  (12)

                  Luksemburg je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorio pravodobnim donošenjem proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosila je 5,5 % BDP-a. Te mjere uključuju jačanje usluga zdravstvene skrbi, potporu poduzećima u poteškoćama, povratne i nepovratne potpore, među ostalim za samozaposlene osobe, te programe skraćenog radnog vremena, među ostalim za prekogranične radnike. Osim toga, Luksemburg je najavio mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzećâ, bez izravnog proračunskog učinka. Te mjere uključuju odgodu plaćanja poreza, zajmove za mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) u privremenim financijskim poteškoćama i jamstva. Za razliku od Programa stabilnosti za 2020., Komisija procjenjuje da će učinak paketa mjera biti manji jer odgodu plaćanja poreza i odobravanje povratnih zajmova ne smatra diskrecijskim mjerama s učinkom na proračun. Vlasti ipak smatraju da bi dio odgoda plaćanja izravnih poreza u konačnici imao učinak na proračun, koji je uračunan u prethodno navedeni iznos od 5,5 % BDP-a. Osim toga, dio troškova programâ skraćenog radnog vremena smatra se dijelom funkcioniranja automatskih stabilizatora. Mjere koje je Luksemburg poduzeo općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

                  (13)

                  Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Luksemburgu ukupni saldo opće države bilježiti deficit od 4,8 % BDP-a u 2020. te suficit od 0,1 % u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u ostati ispod 60 % u 2020. i u 2021. U usporedbi s proljetnom prognozom Komisije iz 2020., Program stabilnosti za 2020. temelji se na opreznijim pretpostavkama i o prihodima i o rashodima.

                  (14)

                  Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Luksemburg u 2020. planirao premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

                  (15)

                  Luksemburški zdravstveni sustav jedan je od najuspješnijih u Uniji. Međutim, budući da 49 % liječnika i 62 % svih zdravstvenih radnika nisu luksemburški državljani, sustav je znatno iznad kritičnog praga ranjivosti (prema pokazatelju Svjetske zdravstvene organizacije). Zato bi na luksemburški zdravstveni sustav mogle utjecati jednostrane odluke koje bi susjedne zemlje mogle donijeti u kriznim vremenima. Suočen s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, Luksemburg je morao u rekordnom roku donijeti kratkoročne mjere za poboljšanje otpornosti svojeg zdravstvenog sustava, primjerice stavljanjem u pogon medicinske infrastrukture i privremenim proširenjem jedne bolnice te osiguravanjem smještaja u Luksemburgu za prekogranične zdravstvene radnike i njihove obitelji.

                  (16)

                  Posljednjih godina sve više nedostaje zdravstvenih radnika, a očekuje se da će se zdravstveni sustav u budućnosti suočiti s još većim izazovima. Konkretno, očekuje se da će zbog rasta i starenja stanovništva porasti potražnja za zdravstvenim uslugama, a procjenjuje se da će u sljedećih 15 godina između 59 % i 69 % članova medicinskog osoblja otići u mirovinu. Nove kombinacije vještina te razvoj profesionalnih uloga, dijeljenja i nadomještanja zadaća imat će važnu ulogu u očuvanju privlačnosti zapošljavanja u zdravstvenom sektoru. Općenito ima prostora za poboljšanje upravljanja zdravstvenim sustavom, uključujući suradnju sa susjednim zemljama, a vlada je upravo pokrenula opsežnu reformu. Unatoč već naprednoj digitalnoj infrastrukturi u Luksemburgu još je u tijeku uvođenje rješenja u području e-zdravstva, primjerice digitalnih rješenja za nadoknadu troškova pružateljima usluga. Luksemburg je snažno usmjeren na digitalne tehnologije, kao što su superračunalstvo, umjetna inteligencija, lanac blokova i velika količina podataka, te ima potencijal da iskorištavanjem tih kapaciteta i suradnjom na razini Unije znatno doprinese istraživanjima usmjerenima na neutralizaciju virusa odgovornog za bolest COVID-19 i suzbijanje širenja zaraze. Luksemburg je uspostavio i novi program potpore projektima ulaganja u istraživanje i razvoj proizvoda za borbu protiv bolesti COVID-19, nužnih za učinkovito suzbijanje aktualne pandemije uzrokovane bolešću COVID-19 razvijanjem djelotvornih terapija i cjepiva.

                  (17)

                  Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. predviđa se povećanje stope nezaposlenosti na 6,4 % u 2020. te smanjenje na 6,1 % u 2021. Luksemburg je poduzeo niz mjera za očuvanje radnih mjesta, posebno u vidu programa skraćenog radnog vremena (chômage partiel). Međutim, trebalo bi posvetiti posebnu pozornost ranjivijim skupinama, kao što su stariji i niskokvalificirani radnici, jer je novi sustav minimalnog dohotka (REVIS, revenu d’inclusion sociale – dohodak za socijalnu uključenost) već doveo do povećanja broja nezaposlenih osoba upisanih u evidenciju zavoda za zapošljavanje zbog uvođenja obvezne prijave korisnika u siječnju 2019. Te bi ranjivije skupine bile najviše pogođene povećanjem konkurencije na tržištu rada zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19. Kriza bi mogla posebno pogoditi i radnike na određeno vrijeme i niskokvalificirane radnike. Niska stopa zaposlenosti starijih radnika i dalje je strukturni problem u Luksemburgu, koji utječe i na dugoročnu održivost mirovinskog sustava, kako je objašnjeno u preporukama za pojedinu zemlju upućenima Luksemburgu prethodnih godina. U trenutačnoj situaciji stariji radnici izloženi su dodatnom riziku od otpuštanja zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 stoga je više nego ikad potrebno povećati njihovu prilagodljivost drugim radnim mjestima i sektorima, primjerice usavršavanjem i prekvalifikacijom. Luksemburg je po socijalnoj uključenosti blizu prosjeka Unije, ali pokazatelji nejednakosti i siromaštva unatoč zaposlenju posljednjih godina upućuju na pogoršanje situacije, dok mogućnosti koje se pružaju studentima i dalje uvelike ovise o njihovu socioekonomskom podrijetlu. Stoga bi pri suočavanju sa socijalnim posljedicama krize uzrokovane bolešću COVID-19 posebno trebalo poduprijeti ranjivije skupine.

                  (18)

                  Luksemburg je u svoj Plan stabilizacije predstavljen 25. ožujka 2020. uključio niz mjera za potporu poduzećima tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19, posebno MSP-ovima, uključujući samozaposlene osobe i mikropoduzeća. Maloprodaja je jedan od najpogođenijih sektora zbog naglog pada potražnje i aktualnih mjera, koje su mnogim poduzećima potpuno onemogućile ili znatno ograničile poslovanje. Regulatorna fleksibilnost potaknula bi oporavak maloprodaje u razdoblju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19. Osim toga, bilo bi korisno podržati MSP-ove u uvođenju digitalnih tehnologija kojima bi se osigurao kontinuitet poslovanja, kao što je e-trgovina. Provedba odgovarajućih mjera trebala bi se nastaviti tijekom cijelog razdoblja oporavka, uz njihovo postupno i fleksibilno ukidanje, i trebalo bi utvrditi najpogođenije sektore kako bi se za njih donijeli posebni planovi potpore koji bi im omogućili da u fazi oporavka nadoknade zaostatak. U procesu provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Reformom luksemburškog okvira za nesolventnost nakon najkritičnije faze krize uzrokovane bolešću COVID-19 moglo bi se poduzećima koja se nisu svojom krivnjom našla pred stečajem pomoći da dobiju drugu priliku te poduprijeti tranziciju i osnivanje novih MSP-ova u sektorima koji su poticajni za rast.

                  (19)

                  Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno prednost dati provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi, posebno u digitalnom i zelenom sektoru. Luksemburg je već pokrenuo inicijative kojima se potiču digitalizacija i inovacije, ali tehnološka integracija u poslovnom sektoru, privatna ulaganja te digitalizacija javnih usluga i dalje su na niskoj razini unatoč okružju visoka potencijala i ambiciji zemlje da prijeđe na podatkovno gospodarstvo. Ulaganja u digitalizaciju, napredne digitalne vještine i inovacije bit će neophodna za potporu MSP-ovima te poticanje produktivnosti i konkurentnosti. Oporavak bi trebalo dodatno olakšati ambicioznim zelenim ulaganjima u kratkoročnom razdoblju. Konkretno, ključni sektori mogu obuhvaćati održivi promet, uključujući željeznički, održivu izgradnju, posebno u vezi s energetskom učinkovitosti i postojećih i novih zgrada, te obnovljive izvore energije. Time bi se dao snažan poticaj razvoju zelenog gospodarstva i pomoglo Luksemburgu da premosti jaz i ostvari svoje ciljeve do 2030. u području smanjenja emisija stakleničkih plinova, energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije te da pripremi teren za postizanje klimatske neutralnosti. Nužno je preispitati potrebe za ulaganjima i financijske izvore ulaganja, među ostalim uzimajući u obzir posljedice pandemije bolesti COVID-19 za gospodarstvo i javne financije. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Luksemburgu pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito na područjima iz Priloga D izvješću za Luksemburg za 2020. To bi Luksemburgu omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

                  (20)

                  Luksemburg je izložen znatnim rizicima od pranja novca s obzirom na visoke priljeve izravnih stranih ulaganja i prisutnost složenih pravnih struktura sa stranim sponzorima. Ti su rizici uzeti u obzir u nacionalnoj procjeni rizika, posebno rizici koji se odnose na stručnjake koji pružaju usluge trgovačkim društvima i trustovima ili investicijske usluge. Zbog propusta u primjeni okvira za sprečavanje pranja novca na razini stručnjaka dolazi do neprimjernih analiza rizika i niske razine prijavljivanja sumnjivih aktivnosti. Intenzitet nadzora tih stručnjaka nije dovoljan za uklanjanje tih nedostataka. Kako bi poduzeća ograničila tajnost podataka i identificirala stvarne vlasnike, uveden je nacionalni registar stvarnih vlasnika. Trebat će tijekom vremena pratiti kvalitetu dostavljenih informacija i učinkovitost registra.

                  (21)

                  Rješavanje problema agresivnog poreznog planiranja i dalje je ključno za poboljšanje učinkovitosti i pravednosti poreznih sustava, kako je navedeno u Preporuci o ekonomskoj politici europodručja za 2020. Zbog učinaka prelijevanja među državama članicama koji proizlaze iz strategija agresivnog poreznog planiranja poreznih obveznika zakonodavstvo Unije potrebno je dopuniti koordiniranim djelovanjem na razini nacionalnih politika. Luksemburg je poduzeo mjere za suzbijanje agresivnog poreznog planiranja provedbom prethodno dogovorenih međunarodnih i europskih inicijativa, no visoki iznosi dividendi, kamata i naknada za licencije iskazani u postotku BDP-a upućuju na zaključak da poduzeća iskorištavaju luksemburške porezne propise u svrhu agresivnog poreznog planiranja. Većinu izravnih stranih ulaganja drže subjekti posebne namjene. Zbog nepostojanja poreza po odbitku na kamate i naknade za licencije koje rezidenti Unije isplaćuju rezidentima trećih zemalja te zbog oslobođenja od poreza po odbitku za isplate dividendi u određenim okolnostima, može se dogoditi da te isplate uopće ne budu oporezovane ako se ne oporezuju u jurisdikciji primatelja plaćanja. U skladu sa svojom obvezom uvođenja zaštitnih mjera u odnosu na jurisdikcije s Unijina popisa nekooperativnih jurisdikcija u porezne svrhe Luksemburg je predložio nacrt zakona prema kojem se ne priznaju kao odbitak isplate kamata i naknada za licencije primateljima u tim jurisdikcijama.

                  (22)

                  Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

                  (23)

                  Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Luksemburg će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

                  (24)

                  Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za postizanje brzog oporavka od gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Luksemburg bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebao osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i koordinaciju s politikama drugih država članica čija je valuta euro.

                  (25)

                  Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Luksemburga i objavila je u izvješću za Luksemburg za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Luksemburgu prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Luksemburgu nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (26)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

            PREPORUČUJE da Luksemburg u 2020. i 2021. poduzme djelovanje kojemu je cilj:

                  1.

                  Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Povećati otpornost zdravstvenog sustava osiguravanjem odgovarajuće dostupnosti zdravstvenih radnika. Ubrzati reforme za poboljšanje upravljanja zdravstvenim sustavom i e-zdravstvom.

                  2.

                  Ublažiti posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19 za zaposlenost, posebno vodeći računa o osobama koje su u teškom stanju na tržištu rada.

                  3.

                  Osigurati učinkovitu provedbu mjera kojima se podupire likvidnost poduzeća, posebno MSP-ova i samozaposlenih osoba. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, posebno u održivi promet i održivu izgradnju te čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, i tako doprinijeti postupnoj dekarbonizaciji gospodarstva. Poticati inovacije i digitalizaciju, posebno u poslovnom sektoru.

                  4.

                  Osigurati učinkovit nadzor i provedbu okvira za sprečavanje pranja novca kad je riječ o stručnjacima koji pružaju usluge trustovima i trgovačkim društvima te investicijske usluge. Poduzeti odlučnije mjere za uklanjanje obilježja poreznog sustava koja olakšavaju agresivno porezno planiranje, posebno putem isplata rezidenata prema nerezidentima.

         Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

               Za Vijeće

               Predsjednica

            J. KLOECKNER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.)

         (3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 97.

         (4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

         (5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

         (6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

         (7)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2020. 2020/C 282/17

text:
               26.8.2020

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 282/107

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 20. srpnja 2020.
      o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2020.
      (2020/C 282/17)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je započeo europski semestar 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Mađarska nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

                  (2)

                  Izvješće za Mađarsku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Mađarske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Mađarske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

                  (3)

                  Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

                  (4)

                  Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

                  (5)

                  Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

                  (6)

                  Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

                  (7)

                  Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

                  (8)

                  Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Mađarska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

                  (9)

                  Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će biti neravnomjerno raspoređene u regijama zemlje zbog različitih uzoraka specijalizacije, posebno u regijama kojima nedostaju ulaganja u ključne resurse ili koje se znatno oslanjaju na sektore koji ovise o izravnom poslovanju s potrošačima. To uključuje znatan rizik od povećanja teritorijalnih razlika u Mađarskoj, čime se pogoršava već uočeni trend povećanja nejednakosti između urbanih i ruralnih područja. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

                  (10)

                  Mađarska je 5. svibnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 4. svibnja 2020. svoj Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (11)

                  Mađarska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu.

                  (12)

                  Vijeće je 14. lipnja 2019. preporučilo Mađarskoj da se pobrine da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (7) u 2019. ne premaši 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1,0 % bruto domaćeg proizvoda (BDP). Ukupna ocjena Komisije potvrđuje značajno odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2019. te u 2018. i 2019. kad se zajedno uzmu u obzir. Međutim, s obzirom na aktivaciju opće klauzule o odstupanju, nije opravdano poduzimanje daljnjih mjera u okviru postupka zbog značajnog odstupanja za Mađarsku.

                  (13)

                  Vlada u svojem Programu konvergencije za 2020. planira da će se ukupni saldo s deficita od 2,0 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 3,8 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit smanjiti na 2,7 % BDP-a u 2021. i postupno dosegnuti 1,0 % BDP-a do 2024. Prema Programu konvergencije za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 66,3 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 72,6 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. Pri proračunskim projekcijama treba uzeti u obzir neke rizike, odnosno one povezane s rashodima većima od predviđenih (u skladu s prethodnim trendovima visoke potrošnje na kraju godine), kao i s potencijalno nižim prihodima od predviđenih jer se čini da se predviđanja temelje na određenom povećanju prihoda.

                  (14)

                  Mađarska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava u pogledu intenzivne njege, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu konvergencije za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera u 2020. iznosi 2,8 % BDP-a i one se u potpunosti financiraju preraspodjelom rashoda u proračunu, pričuvama i novim porezima. Uključuju mjere usmjerene na potporu tržištu rada, porezne olakšice za poduzeća i troškove povezane s hitnom medicinskom pomoći. Najavljene su dodatne mjere za potporu oporavku (1,4 % BDP-a) i tržištu rada (0,4 % BDP-a), ali još nisu specificirane. Osim toga, Mađarska je donijela mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu konvergencije za 2020. procjenjuju na 1,5 % BDP-a. Mađarska tijela rade na dodatnim mjerama u iznosu od 0,3 % BDP-a. Te mjere uključuju programe kreditnih jamstava i zajmove za koje jamči država. Ukupan proračunski učinak fiskalnih mjera navedenih u programima konvergencije za 2020. razlikuje se od navedenog u proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. jer je Komisija ocijenila i u obzir uzela samo mjere koje su bile dovoljno precizirane. Mjere koje je Mađarska donijela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Potpuno preciziranje i donošenje svih najavljenih izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

                  (15)

                  Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Mađarskoj saldo opće države iznositi -5,2 % BDP-a u 2020. te -4,0 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 75,0 %.

                  (16)

                  Vijeće je 14. lipnja 2019. u skladu s člankom 121. stavkom 4. Ugovora zaključilo da je u Mađarskoj u 2018. došlo do uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. S obzirom na utvrđeno značajno odstupanje, Vijeće je 14. lipnja 2019. izdalo preporuku (8) u kojoj je preporučilo Mađarskoj da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda ne premaši 3,3 % u 2019. i 4,7 % u 2020., što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1,0 % odnosno 0,75 % BDP-a. Vijeće je 5. prosinca 2019. donijelo Odluku (EU) 2019/2172 (9) kojom se utvrđuje da Mađarska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na njegovu preporuku od 14. lipnja 2019. te je 5. prosinca 2019. izdalo revidiranu preporuku (10). Vijeće je u preporuci od 5. prosinca 2019. od Mađarske zatražilo da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2020. ne premaši 4,7 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,75 % BDP-a u 2020. Na temelju ukupne ocjene Komisije i s obzirom na aktivaciju opće klauzule o odstupanju za 2020., koja omogućuje privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja, smatra se da je Mađarska poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na preporuku od 5. prosinca 2019.

                  (17)

                  Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Mađarska u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

                  (18)

                  Vlada je 11. ožujka 2020. proglasila stanje opasnosti. Granice su zatvorene za putnički promet 12. ožujka, osim za mađarske državljane koji se vraćaju u zemlju, građane zemalja Europskog gospodarskog prostora te za redovite prekogranične radnike. Dopušten je provoz robe. Ustanove za rani i predškolski odgoj i obrazovanje, škole i sveučilišta zatvoreni su 16. ožujka 2020. te je uvedena internetska nastava. Od 17. ožujka 2020. trgovine koje nisu nužne morale su zatvarati u 15 sati, a restorani su mogli pripremati samo jela za konzumaciju izvan objekta. Djelomično ograničenje kretanja uvedeno je 28. ožujka 2020., što znači da su građani mogli napustiti područje boravišta samo iz opravdanih razloga i uz održavanje udaljenosti od drugih ljudi. Prije izbijanja bolesti COVID-19 mađarsko gospodarstvo bilo je na putu prema postupnom usporavanju nakon nekoliko godina izvanrednog rasta. Realni BDP u 2019. porastao je za 4,9 %. Nakon izbijanja virusa mjere za suzbijanje širenja zaraze uvedene su relativno brzo, a službeno zabilježeni broj slučajeva dosad je ostao ograničen. Međutim, očekuje se da će globalna recesija posebno snažno pogoditi izvoz zbog dominantne uloge visoko cikličkih industrija, kao što je automobilska. Očekuje se da će zbog ograničenja putovanja na udaru biti i turističke i prometne usluge. Općenito, predviđa se da će nagla recesija početi u ožujku, nakon čega će uslijediti postupni gospodarski oporavak od druge polovine godine, uz pretpostavku da će se mjere za suzbijanje širenja zaraze postupno ukinuti. Zbog fleksibilnosti tržišta rada nezaposlenost bi mogla naglo porasti. Gospodarski rezultati u 2020. ovisit će o trajanju mjera ograničenja kretanja i odgovoru ekonomske politike. U proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. predviđa se smanjenje realnog BDP-a od 7 % u 2020., nakon čega će uslijediti oporavak od 6 % u 2021.

                  (19)

                  Vlada je od sredine ožujka najavila nekoliko valova mjera za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19. Središnja banka donijela je mjere za osiguravanje likvidnosti financijskog sektora. Druge mjere za povećanje likvidnosti kućanstava i poduzeća obuhvaćaju: (a) moratorij na otplatu kredita i plaćanje naknada po ugovorima o financijskom leasingu za poduzeća i kućanstva do 31. prosinca 2020.; (b) ograničavanje kamatne stope na potrošačke kredite. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Daljnje mjere, uglavnom usmjerene na sektore koji su najteže pogođeni krizom, kao što su turizam i usluge, uključuju privremena smanjenja i oslobađanja od plaćanja poreza, subvencije za ulaganja, infrastrukturne projekte, kredite uz subvencije i jamstva te kapitalne programe. Kako bi sačuvala radna mjesta, Vlada je pokrenula dvije vrste mjera na tržištu rada. Program skraćenog radnog vremena pokriva do 70 % izgubljenih plaća u razdoblju od tri mjeseca pod određenim uvjetima, dok je poseban program subvencija za plaće usmjeren na zaposlenike u području istraživanja i razvoja. Vlada je jedan kvartal ranije uvela prethodno planirano smanjenje doprinosa za socijalno osiguranje i najavila jednokratni dodatak na plaće u zdravstvenom sektoru. Općenito, iako se fiskalnim mjerama nastoji pružiti potpora poduzećima i očuvati radna mjesta, njihovo područje primjene i pokrivenost i dalje su ograničeni u usporedbi s mjerama koje je poduzela većina drugih država članica. Nadalje, planira se da će se financirati preraspodjelom iz drugih proračunskih poglavlja i novoprikupljenim porezima te se stoga očekuje da će iz perspektive makroekonomske stabilizacije imati ograničen učinak.

                  (20)

                  Razni aspekti zdravstvenih ishoda i dalje su lošiji nego u većini država članica, što je posebice odraz visoke učestalosti čimbenika rizika u stanovništvu i ograničene učinkovitosti pružanja zdravstvene skrbi. Udio javne potrošnje za zdravstvo u Mađarskoj bio je znatno niži od prosjeka Unije. Iako su nezadovoljene potrebe za zdravstvenom skrbi niske, broj Mađara koji se oslanjaju na neposredna plaćanja iznad je prosjeka Unije, te su te osobe sve više primorane koristiti se privatnim zdravstvenim uslugama. Time se za mađarska kućanstva povećava rizik od financijskih poteškoća, što utječe na socijalnu jednakost i zdravstvene ishode. Potrebna su dodatna ulaganja i sveobuhvatne reforme kako bi se racionalizirala upotreba resursa u zdravstvenom sustavu, smanjile nejednakosti u pristupu i povećala kvaliteta skrbi. Preventivna i primarna zdravstvena zaštita nedovoljno se financiraju, a njihov potencijal za poboljšanje kvalitete, dostupnosti i troškovne učinkovitosti zdravstvenog sustava i dalje je nedostatno iskorišten. Iako su tijela počela raditi na ublažavanju znatnog nedostatka zdravstvenih radnika u Mađarskoj, regionalne razlike u raspodjeli zdravstvenog osoblja i dalje ometaju pristup skrbi u nekim područjima i za neke ranjive skupine, kao što su marginalizirani Romi, kao i za osobe s invaliditetom, koje se suočavaju s posebnim preprekama. S obzirom na šokove potražnje za zdravstvenim uslugama zbog pandemije bolesti COVID-19, potrebno je brzo djelovati kako bi se započelo s rješavanjem tih strukturnih izazova i povećalo otpornost mađarskog zdravstvenog sustava.

                  (21)

                  Socioekonomske posljedice izbijanja bolesti mogle bi biti velike, a još je potrebno ocijeniti učinak vladine uredbe od 18. ožujka 2020. kojom se dopuštaju bilateralno dogovorena odstupanja od Zakona o radu. Prema prognozi Komisije očekuje se porast nezaposlenosti na 7,0 % u 2020. i oporavak na 6,1 % u 2021. Sektori koji su izrazito pogođeni krizom čine velik udio mađarskog gospodarstva te zapošljavaju niskokvalificirane do srednjekvalificirane radnike s vrlo fleksibilnim ugovorima o radu. Do početka 2020. ukupna stopa zaposlenosti nastavila se poboljšavati zbog snažnog gospodarskog rasta, ali ne jednako u svim skupinama. Razlike u zaposlenosti među skupinama s različitim vještinama te između muškaraca i žena ostale su velike u usporedbi s prosjekom Unije, a potonje je djelomično posljedica ograničene ponude kvalitetne skrbi za djecu. Za program javnih radova, koji se nije pokazao učinkovitim u zapošljavanju sudionika na primarnom tržištu rada, i dalje se odvajaju znatna sredstva, unatoč njegovu smanjenju. Ima prostora za jačanje drugih politika kako bi se nezaposlenim ili neaktivnim osobama učinkovito pomoglo u pronalasku zaposlenja ili omogućilo pristup osposobljavanju čime bi se poboljšala njihova usmjerenost. Razdoblje isplate naknade za nezaposlenost najkraće je u Uniji, najviše tri mjeseca, što je čak i u povoljnim gospodarskim uvjetima znatno kraće od prosječnog vremena potrebnog za pronalazak zaposlenja. U skladu s načelima europskog stupa socijalnih prava, programima i mjerama socijalne zaštite potrebno je zaštititi osobe izložene riziku od gubitka zaposlenja te samozaposlene i nezaposlene osobe. Programi skraćenog radnog vremena, u okviru kojih zaposlenici od države primaju potporu dohotku za neodrađene sate, dobar su način zaštite zaposlenja. Tijekom pandemije programi skraćenog radnog vremena najučinkovitiji su ako se njima upravlja jednostavno i brzo, a prihvatljivost nije ograničena na određene sektore ili vrste poduzeća.

                  (22)

                  Iako se ukupno stanje siromaštva u Mađarskoj poboljšalo prije krize, taj se trend može brzo preokrenuti uslijed gospodarskog pada. Dohodovne nejednakosti povećale su se tijekom proteklog desetljeća, djelomično zbog promjena u sustavu poreza i naknada. Čak i prije izbijanja bolesti COVID-19 bilježile su se visoke razine teške materijalne oskudice te materijalna i socijalna oskudica, posebno u kućanstvima s više djece i među romskim stanovništvom. Nedostatak općinskih stanova za socijalni najam i nedovoljna financijska potpora za unajmljivače koče mobilnost. Zajamčeni minimalni dohodak nominalno je nepromijenjen od 2012. i jedan je od najnižih u Uniji. Očekuje se da će pandemija najteže pogoditi ranjive skupine koje nemaju pristup skrbi i osnovnim uslugama te koje žive u prenapučenim kućanstvima. Kada se gospodarstvo oporavi, bit će potrebno provesti mjere za poticanje aktivacije tih skupina i njihove integracije na tržište rada. Već prije krize obrazovni rezultati bili su ispod prosjeka Unije i snažno određeni socioekonomskim položajem učenika. Stope ranog napuštanja školovanja bile su visoke, posebno među učenicima romskog podrijetla. Slabo sudjelovanje ranjivih skupina u kvalitetnom obrazovanju znači propuštenu priliku za izgradnju ljudskog kapitala i socijalne kohezije. Plaće nastavnika među najnižima su u Uniji. Mali broj studenata u visokom obrazovanju u nesrazmjeru je s velikom potražnjom za visokokvalificiranim radnicima. Neočekivani prelazak na učenje na daljinu vjerojatno će te nejednakosti dodatno povećati. Dokazi iz godišnjih nacionalnih testova kompetencija upućuju na to da digitalno obrazovanje teško može doprijeti do mnogih učenika jer im nedostaju digitalni alati. Učenici u nepovoljnom položaju također se suočavaju s negativnim učincima učenja na daljinu zbog prenapučenih kućanstava i niske razine obrazovanja roditelja. Nedavna i tekuća ulaganja u digitalizaciju obrazovanja važna su i potrebno ih je nastaviti.

                  (23)

                  U kontekstu krize uzrokovane bolešću COVID-19 posebno je važno osigurati funkcioniranje kritične infrastrukture i slobodno kretanje robe na cijelom unutarnjem tržištu te u suradnji sa susjednim zemljama pratiti i omogućiti ispravno funkcioniranje lanaca opskrbe. Mađarska je malo otvoreno gospodarstvo s intenzivnim prekograničnim prometom robe. Osim toga, mnogi Mađari rade u inozemstvu i putuju na posao na tjednoj osnovi. Mađarskoj bi usto mogli trebati sezonski pogranični radnici u poljoprivredi. Aktualna ograničenja putovanja mogu izazvati zastoje u kretanju robe i radnika, ali bi se mogla ublažiti osiguravanjem zelenih traka na granicama.

                  (24)

                  Među uslužnim djelatnostima, maloprodaja je jedan od najpogođenijih sektora zbog mjera koje su mnogim poduzećima potpuno onemogućila rad ili znatno ograničila poslovanje. Regulatorna fleksibilnost doprinijela bi oporavku maloprodaje nakon krize uzorkovane bolešću COVID-19. Mađarska ima najveći broj reguliranih profesija u Uniji. Profesionalne usluge imat će važnu ulogu u olakšavanju izlaska iz krize i oporavka nakon nje. Od ključne su važnosti stoga neometan pristup profesijama i obavljanje profesija, što treba osigurati pojednostavnjenjem regulatornih okvira i povezanih administrativnih postupaka, osobito za mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) i mikropoduzeća, uključujući osobe koje obavljaju samostalnu djelatnost, a koje su osobito pogođene krizom. Potpora likvidnosti poduzeća putem kredita i jamstava od iznimne je važnosti, s naglaskom na MSP-ove, a posrednici trebaju učinkovito i brzo poduzećima distribuirati potporu likvidnosti. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Dopuštanjem odgode plaćanja poreza i socijalnih doprinosa te ubrzanjem ugovornih plaćanja javnih tijela može se također doprinijeti poboljšanju novčanog toka MSP-ova. Novoosnovanim i rastućim poduzećima mogla bi biti potrebna posebna potpora, primjerice poticaji za fondove rizičnoga kapitala kako bi povećala ulaganja u ta poduzeća. Tim mjerama potpore također će se pomoći da se izbjegne hitna prodaja strateški važnih europskih poduzeća.

                  (25)

                  Istraživanje i inovacije ključni su pokretači dugoročnog rasta i konkurentnosti. Mađarska je umjereni inovator. Nedostatak visokokvalificiranih radnika glavna je prepreka inovacijama. Rashodi za istraživanje i razvoj rastu sporo, te se najvećim dijelom mogu pripisati poslovnom sektoru, koji prima najveće javne potpore u Uniji. S druge strane, rashodi za istraživanje i razvoj u javnom sektoru smanjili su se tijekom posljednjeg desetljeća. Ulaganjima u inovativne MSP-ove te jačanjem suradnje poduzeća, istraživača, akademske zajednice i javnog sektora povećavaju se istraživački i inovacijski kapaciteti zemlje koji su potrebni za prevladavanje krize uzrokovane bolešću COVID-19. Za oporavak potrebna su ulaganja u javno istraživanje i inovacije te poticajno okružje za tu djelatnost.

                  (26)

                  Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. U mađarskom nacionalnom energetskom i klimatskom planu utvrđena su ulaganja potrebna za klimatsku i energetsku tranziciju. Zajedno s ulaganjima u digitalizaciju i zelenu tranziciju omogućit će veću održivost i otpornost mađarskog gospodarstva nakon što se zemlja oporavi od krize. Energetska učinkovitost u stambenom sektoru trenutačno je slaba i doprinosi onečišćenju zraka. Stalna kršenja standarda kvalitete zraka imaju ozbiljne posljedice za zdravlje i okoliš. Uporaba krutih goriva u kućanstvima, poljoprivreda i emisije iz prometa glavni su izvori onečišćenja zraka. Samo 1 % bruto nacionalne energetske potrošnje dolazi iz obnovljivih izvora s niskim emisijama ugljika, a biomasa s visokim stupnjem onečišćenja čini otprilike 10 % te potrošnje. Solarne instalacije bilježe nagli rast, iako s niske početne razine. U skladu sa svojim nacionalnim energetskim i klimatskim planom i dugoročnom klimatskom neutralnošću Mađarska se namjerava više oslanjati na obnovljive izvore energije, uglavnom solarnu energiju. U trenutačnoj gospodarskoj situaciji energetska politika može potaknuti zeleni rast i doprinijeti gospodarskom oporavku. Do izbijanja pandemije bolesti COVID-19 zagušenje cestovnog prometa bilo je sve veći izazov s negativnim gospodarskim učincima te je doprinosilo povećanju emisija stakleničkih plinova i onečišćenju zraka. Veće mogućnosti rada na daljinu i privlačniji sustavi javnog prijevoza pomogli bi i u ublažavanju negativnog učinka prometa na okoliš. Kružno gospodarstvo i dalje je u početnoj fazi, recikliranje komunalnog otpada nedovoljno je razvijeno, a ekonomski instrumenti ne pružaju dostatne poticaje. Odlaganje otpada na odlagalištima i dalje je prevladavajuća metoda gospodarenja otpadom. Kvaliteta vode i opskrba vodom i dalje izazivaju zabrinutost. Digitalne vještine stanovnika i korištenje digitalnim tehnologijama u poduzećima i javnim uslugama i dalje su ispod prosjeka Unije. Trebalo bi nastaviti ulagati napore kako bi se građanima i poduzećima ponudile učinkovite digitalne javne usluge. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Mađarskoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Mađarsku za 2020. To bi Mađarskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

                  (27)

                  Trajanje stanja opasnosti proglašenog 11. ožujka 2020. nije unaprijed utvrđeno i Vlada ima diskrecijsko pravo odlučivanja o njegovu nastavku ili prekidu. Konkretne mjere koje Vlada poduzima trajat će do ukidanja stanja opasnosti. Mađarski parlament 30. ožujka 2020. donio je novi zakon kojim se Vladi omogućuje da svojom uredbom ukine bilo koji zakon. Dodijeljene izvanredne ovlasti čine se opsežnijima od onih koje su donesene u drugim državama članicama, uzimajući u obzir kombinirani učinak široko definiranih ovlasti i nepostojanja njihova jasnog vremenskog ograničenja. Određene izvanredne mjere donesene na temelju tih ovlasti otvaraju pitanja u pogledu njihove nužnosti i proporcionalnosti te ometaju poslovne aktivnosti i stabilnost regulatornog okružja. Njima se među ostalim dopuštaju odstupanja od propisa o radu, razmještanje vojnih časnika za vezu u strateškim poduzećima i uvođenje državnog nadzora društva uvrštenog na burzu. Vlada je 26. svibnja 2020. mađarskom parlamentu podnijela nacrt zakona kojim bi se Vladu pozvalo da ukine stanje opasnosti i kojim bi se zakon od 30. ožujka 2020. na kraju stanja opasnosti stavio izvan snage. U skladu s temeljnim pravom, odluka o ukidanju stanja opasnosti ostaje u nadležnosti Vlade. Jačanje neovisnosti pravosuđa ključno je i za učinkovit nadzor dotičnih izvanrednih mjera.

                  (28)

                  Sudjelovanje socijalnih partnera u inicijativama politike i njihovoj provedbi posljednjih godina bilo je nedostatno, što je oslabilo kvalitetu i predvidljivost oblikovanja politika te povećalo mogućnosti za pogreške u politikama. Savjetovanja i ocjene učinka često se zaobilaze primjenom posebnih zakonodavnih postupaka, kao što su prijedlozi zakona koje podnose pojedinačni zastupnici u parlamentu i hitni postupci. Sudjelovanje dionika dodatno je oslabljeno tijekom primjene trenutačnog sustava odlučivanja uredbama Vlade, posebice s obzirom na vladinu uredbu od 18. ožujka 2020. kojom se dopuštaju bilateralno dogovorena odstupanja od Zakona o radu.

                  (29)

                  Nedostatak tržišnog natjecanja u postupcima javne nabave i dalje je važan razlog za zabrinutost jer je šire otvaranje tržišnom natjecanju jedno od ključnih rješenja za suočavanje s krizom, oživljavanje sektora malih poduzeća i potporu ponovnom pokretanju gospodarstva. Unatoč novim zakonodavnim promjenama i digitalizaciji javne nabave, gotovo polovina svih javnih natječaja rezultirala je postupkom sa samo jednom ponudom. Velik broj slučajeva samo jedne ponude ugrožava učinkovitost sustava javne nabave. Profesionalizacija javne nabave mogla bi doprinijeti boljoj usklađenosti s pravilima Unije i omogućiti stratešku nabavu. U revizijama koje je posljednjih godina provela Komisija u području javne nabave povezane s projektima koje sufinancira Unija utvrđeni su sustavni nedostaci i slabosti u sustavu kontrole javne nabave. Komisija je 2019. zbog tih nedostataka Mađarskoj odredila financijske ispravke u iznosu od oko milijarde EUR.

                  (30)

                  Rješavanje problema agresivnog poreznog planiranja ključno je za poboljšanje učinkovitosti i pravednosti poreznih sustava. Zbog učinaka prelijevanja među državama članicama koji proizlaze iz strategija agresivnog poreznog planiranja poreznih obveznika, zakonodavstvo Unije potrebno je dopuniti koordiniranim djelovanjem na razini nacionalnih politika. Mađarska je poduzela mjere protiv agresivnog poreznog planiranja provedbom prethodno dogovorenih međunarodnih i europskih inicijativa, ali bi činjenica da u Mađarskoj nema poreza po odbitku na prihode koji odlaze u offshore financijske centre mogla omogućiti odljev dobiti iz Unije bez plaćanja pravedne stope poreza. Iako su prihodi koji odlaze u offshore financijske centre, kao što su naknade za licencije, kamate i dividende, bili relativno niski u razdoblju 2013. – 2017., Mađarska bilježi nepredvidive i relativno visoke priljeve i odljeve kapitala preko subjekata posebne namjene, što upućuje na moguću ranjivost u odnosu na prakse agresivnog poreznog planiranja.

                  (31)

                  Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na gospodarske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

                  (32)

                  Korupcija, pristup javnim informacijama i sloboda medija izazivali su zabrinutost čak i prije krize. Ta su područja još izloženija daljnjem pogoršanju zbog proglašenja stanja opasnosti jer su kontrolni mehanizmi postali slabiji. Istrage i kazneni progon čine se manje djelotvornima u Mađarskoj nego u drugim državama članicama. Nema odlučnih sustavnih mjera za kazneni progon korupcije na visokoj razini. Odgovornost za odluke o obustavi istraga i dalje izaziva zabrinutost jer ne postoje učinkoviti pravni lijekovi protiv odluka tužiteljstva o odustajanju od kaznenog progona navodnih kaznenih djela. Ograničavanje pristupa informacijama i dalje ometa borbu protiv korupcije. Prakse koje otežavaju pristup javnim informacijama mogu građane i nevladine organizacije odvratiti od ostvarivanja svojih ustavnih prava.

                  (33)

                  Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Mađarska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

                  (34)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Mađarske i objavila je u izvješću za Mađarsku za 2020. Ocijenila je i Program konvergencije za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Mađarskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Mađarskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (35)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje (11) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

            PREPORUČUJE da Mađarska u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održalo gospodarstvo i pružila potpora oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Povećati otpornost zdravstvenog sustava rješavanjem problema nedostatka zdravstvenih radnika i osiguranjem infrastrukture i primjerene opskrbe ključnim proizvodima iz područja medicine. Poboljšati pristup kvalitetnoj preventivnoj i primarnoj zdravstvenoj zaštiti.

                  2.

                  Zaštititi radna mjesta poboljšanjem programa skraćenog radnog vremena i učinkovitim politikama tržišta rada te produljiti razdoblje ispate naknada za nezaposlenost. Poboljšati primjerenost socijalne pomoći i osigurati pristup osnovnim uslugama i kvalitetnom obrazovanju za sve.

                  3.

                  Osigurati potporu likvidnosti MSP-ova. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, održiv promet, upravljanje vodama i gospodarenje otpadom, istraživanje i inovacije te digitalnu infrastrukturu za škole.

                  4.

                  Osigurati da sve izvanredne mjere budu strogo proporcionalne, vremenski ograničene i u skladu s europskim i međunarodnim standardima te da ne ometaju poslovne aktivnosti i stabilnost regulatornog okružja. Osigurati učinkovito sudjelovanje socijalnih partnera i dionika u procesu oblikovanja politika. Poboljšati tržišno natjecanje u javnoj nabavi.

                  5.

                  Ojačati porezni sustav radi smanjenja rizika od agresivnog poreznog planiranja.

         Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

               Za Vijeće

               Predsjednica

            J. KLOECKNER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.)

         (3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 101.

         (4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

         (5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

         (6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

         (7)  Neto primarni državni rashodi uključuju ukupne državne rashode bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti pokriveni prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade u slučaju nezaposlenosti. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

         (8)  Preporuka Vijeća od 14. lipnja 2019. s ciljem ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Mađarskoj (SL C 210, 21.6.2019., str. 4.).

         (9)  SL L 329, 19.12.2019., str. 91.

         (10)  Preporuka Vijeća od 5. prosinca 2019. s ciljem ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Mađarskoj (SL C 420, 13.12.2019., str. 1.).

         (11)  Na temelju članka 9. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 20 srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Malte za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2020. 2020/C 282/18

text:
               26.8.2020

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 282/116

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 20 srpnja 2020.
      o Nacionalnom programu reformi Malte za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2020.
      (2020/C 282/18)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Malta jedna od država članica za koje nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

                  (2)

                  Izvješće za Maltu za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Malte u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Malte u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

                  (3)

                  Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

                  (4)

                  Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

                  (5)

                  Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

                  (6)

                  Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

                  (7)

                  Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

                  (8)

                  Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i racionalizirani postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Malta se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

                  (9)

                  Malta je 30. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 2. svibnja 2020. svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (10)

                  Malta je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (11)

                  Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 0,5 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 7,5 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit smanjiti na 3,6 % BDP-a u 2021. Prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 43,1 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 54,5 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

                  (12)

                  Malta je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 4,1 % BDP-a. Mjere uključuju dodatke na plaću za ugrožene sektore, povećanje kapaciteta zdravstvene skrbi i socijalne mjere povezane s pandemijom bolesti COVID-19. Osim toga, Malta je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka. Programom stabilnosti za 2020. procjenjuje se da će državna jamstva omogućiti bankama da povećaju portfelj novih poslovnih kredita i do 6,1 % BDP-a. Te mjere uključuju kreditna jamstva. Programom stabilnosti za 2020. potvrđuju se i ranije najave odgoda plaćanja poreza na dohodak i poreza na dobit, poreza na dodanu vrijednost i socijalnih doprinosa. Općenito gledano, mjere koje je Malta poduzela u skladu su sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

                  (13)

                  Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Malti saldo opće države iznositi -6,7 % BDP-a u 2020. te -2,5 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u ostati ispod 60 % BDP-a u 2020. i 2021.

                  (14)

                  Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Malta u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

                  (15)

                  Radi sprečavanja širenja pandemije bolesti COVID-19 Malta je organizirala učinkovitu komunikacijsku kampanju o zdravlju, uspostavila mjere fizičke izolacije, karantene i nadzora te provela opsežno testiranje i praćenje kontakata. Malteške vlasti nastoje i povećati bolničke kapacitete, kao i kapacitete jedinica za intenzivno liječenje. Izravna nabava osobne zaštitne opreme provodi se na nacionalnoj razini. Malta se pridružila i Unijinu postupku zajedničke nabave osobne zaštitne opreme, laboratorijskih reagensa te testova i ventilatora pluća. Kad je riječ o lijekovima i aktivnim sastojcima, Malta aktivno prati situaciju kako bi utvrdila i predvidjela moguće nestašice i poduzela hitne korektivne mjere, posebno za slučaj da zemlje iz kojih obično dolaze lijekovi ili aktivni sastojci zatvore granice. Komisija je 12. svibnja 2020. odobrila 11,5 milijuna eura vrijedan program poticanja ulaganja u proizvodnju proizvoda koji su relevantni u kontekstu pandemije bolesti COVID-19, među ostalima i medicinskih proizvoda kao što su cjepiva, bolnička i medicinska oprema, što se odnosi i na ventilatore pluća, te zaštitne odjeće i opreme. Provedeno je i djelotvorno premještanje i dodatno osposobljavanje medicinskog osoblja. Stručnjaci za javno zdravstvo koji su obnašali razne funkcije u regulatornim tijelima i ministarstvima preraspoređeni su i angažirani kao ispomoć u odgovoru na pandemiju.

                  (16)

                  Malteška vlada dala je poduzećima financijsku pomoć za informatičku opremu za rad od kuće te subvencije za radnike u obveznoj karanteni. Poduzećima i samozaposlenim osobama vlada je dala i jamstva i omogućila odgodu plaćanja poreza. Zaposleni u punom radnom vremenu u poduzećima u sektorima kao što su maloprodaja, veleprodaja, turizam i ugostiteljstvo, koji su veoma pogođeni pandemijom bolesti COVID-19, ili u sektorima koji su odlukom javnozdravstvenog nadzornika morali privremeno prekinuti poslovanje imat će pravo na plaću najviše pet dana u tjednu, na temelju plaće od 800 EUR mjesečno. Zaposlenici u manje pogođenim sektorima imaju pravo na plaću jedan do dva dana u tjednu, na temelju plaće od 800 EUR mjesečno. Vlada je najavila i potporu osobama s invaliditetom, obiteljima s djecom u kojima su oba roditelja zaposlena, a ne mogu raditi, radnicima koji su ostali bez posla zbog trenutačne krize te nezaposlenima koji žive u unajmljenom smještaju. Naposljetku, vlada će financirati do 2,5 postotnih bodova kamatnih stopa na bankovne kredite poduzeća pogođenih pandemijom bolesti COVID-19.

                  (17)

                  Zdravstveni ishodi u malteškom zdravstvenom sustavu dobri su. Međutim, zbog pandemije bolesti COVID-19 malteški javnozdravstveni sustav izložen je dosad nezabilježenom pritisku. Jačanje kapaciteta zdravstvenog sustava da učinkovito odgovori na pandemijske krize kao što je COVID-19 poboljšalo bi njegovu otpornost. Sljedeća je područja potrebno posebno pratiti: (a) sve veće oslanjanje na medicinske sestre migrantice u području akutne i dugotrajne skrbi te sve stariji privatni liječnici opće prakse; (b) poteškoće u nabavi novih i inovativnih lijekova; (c) visoka cijena koju pacijenti moraju platiti za primarnu i ambulantnu skrb te neke lijekove; i (d) liste čekanja za ambulantne specijalističke preglede koje su stalno duge, a odnedavno se i produljuju. I dalje je prioritet preusmjeravanje usluga s bolnica na primarnu zdravstvenu zaštitu.

                  (18)

                  Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi iz 2020. očekuje se porast nezaposlenosti na 5,9 % u 2020. i oporavak na 4,4 % u 2021. Kako bi ublažila ozbiljne posljedice krize na zaposlenost, Malta je uz savjetovanje sa socijalnim partnerima poduzela hitne mjere kojima nastoji spriječiti otpuštanja i potiče skraćeno radno vrijeme. Trajnijim prihvaćanjem programa skraćenog radnog vremena zaštitila bi se radna mjesta na putu prema gospodarskom oporavku. Najvažnije je osigurati primjerenu potporu i dostupnost socijalne zaštite za sve radnike, uključujući samozaposlene, te uzeti u obzir mogućnost duljeg trajanja nezaposlenosti. Malteškim sustavom socijalne zaštite mora se na primjeren način pomoći i stranim radnicima u traženju alternativnog zaposlenja, u produljenju radnih dozvola kada je to moguće te u pristupu drugim socijalnim uslugama. Uz relativno velik broj niskokvalificiranih odraslih osoba, stanje pogoršava i velik broj učenika koji prekidaju školovanje. Zbog aktualne krize u nekim sektorima može biti izraženiji nedostatak radnika odgovarajućih znanja i vještina, a u drugima se mogu redefinirati tražene vještine. Zbog toga je još važnije definirati tražene vještine i prekvalificirati radnike, posebno u području digitalnih i zelenih vještina. Malta je nedavno ostvarila napredak u području obrazovanja i osposobljavanja, ali veliki izazovi i dalje postoje, među ostalima to je i velik broj učenika kojima nedostaju osnovne vještine.

                  (19)

                  Zbog krize izazvane bolešću COVID-19 hitna provedba mjera potpore likvidnosti poduzeća postala je malteški prioritet. Nužno je osigurati stalan dotok kredita i pristup financiranju, osobito malim i srednjim poduzećima u najpogođenijim sektorima. Bankarski sustav ima važnu ulogu u učinkovitoj provedbi mjera likvidnosti jer osigurava kredite i usmjerava javna jamstva, čime se prevladava konzervativni pristup kreditiranju koji je postojao prije ove krize. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora.

                  (20)

                  Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Ulaganja radi bržeg oporavka prilika su za uspostavu održivijeg gospodarstva Malte. Za preobrazbu Malte u klimatski neutralno gospodarstvo bit će potrebna znatna privatna i javna ulaganja tijekom duljeg razdoblja. Ulaganja radi smanjenja emisija stakleničkih plinova, opisana u Nacionalnom energetskom i klimatskom planu Malte, te radi rješavanja drugih negativnih vanjskih učinaka na okoliš, posebno u sektorima graditeljstva i prometa, mogu pomoći da se postigne dvostruki cilj gospodarskog oporavka i održivosti. Potpora obnovi postojećeg fonda zgrada i ciljani programi osposobljavanja pomoći će u poboljšanju energetske učinkovitosti zgrada. Daljnjim ulaganjem u održivi prijevoz može se osigurati dobra alternativa upotrebi osobnih automobila. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Malti pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, kako je navedeno u Prilogu D izvješću za 2020. To bi Malti omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

                  (21)

                  Naglašavanjem važnosti istraživanja i inovacija te boljim uključivanjem istraživanja i inovacija u poslovno okruženje poduprijet će se održivost na znanju utemeljenog gospodarskog modela Malte. Malta je razvila usluge e-uprave za građane i poduzeća, uključujući niz mobilnih aplikacija. Međutim, te su usluge i dalje slabo prihvaćene u javnosti. Za lakšu digitalnu tranziciju gospodarstva presudno je potaknuti građane i poduzeća da se služe digitalnim javnim uslugama.

                  (22)

                  Malta se preusmjerila na uslužni sektor orijentiran na međunarodna tržišta, osobito na igre na sreću na daljinu, virtualnu imovinu i programe dodjele državljanstva i prava boravka i to doprinosi njezinu gospodarskom rastu, ali čini je i podložnom riziku od pranja novca, koji tek treba ublažiti. Kako bi se taj rizik spriječio i suzbio, poduzimaju se koraci za jačanje uloge nadzornika za sprečavanje pranja novca. Popravila se i suradnja s drugim nadležnim tijelima. Međutim, zabrinjava običaj malteškog tijela za nadzor financijskih usluga da za nadzorne zadaće angažira privatne konzultante. I dalje su prisutni nedostaci u istrazi i kaznenom progonu pranja novca. Jačanjem nacionalnog nadzora financijskih poduzeća usmjerenih na međunarodno tržište, a licenciranih na Malti, ojačao bi se opći okvir upravljanja. U sektoru osiguranja ključna je suradnja domaćih i vanjskih nadzornih tijela. Također ima prostora za poboljšanje u nadzoru podružnica banaka iz trećih zemalja te pristupu koji uzima u obzir rizike te vrednovanju prikladnosti mjera kojima bankarske institucije upravljaju rizicima.

                  (23)

                  Rješavanje problema agresivnog poreznog planiranja i dalje je ključno za poboljšanje učinkovitosti i pravednosti poreznih sustava. Zbog učinaka prelijevanja među državama članicama koji proizlaze iz strategija agresivnog poreznog planiranja poreznih obveznika, zakonodavstvo Unije potrebno je dopuniti koordiniranim djelovanjem na razini nacionalnih politika. Malta poduzima korake da provedbom prethodno dogovorenih međunarodnih i europskih inicijativa riješi problem agresivnog poreznog planiranja, ali zbog tretmana rezidentnih trgovačkih društava koja nemaju domicil na Malti, kao i programa dodjele državljanstva i prava boravka ulagačima koji čak i ne moraju biti rezidenti Malte u porezne svrhe, postoji rizik od dvostrukog neoporezivanja i poduzeća i pojedinaca.

                  (24)

                  Malta je suočena i s problemom jačanja institucionalnih kapaciteta za borbu protiv korupcije. Najavljene su reforme radi jačanja istražnog postupka i kaznenog progona djela korupcije, a u tijeku su i konzultacije s relevantnim dionicima, posebno s Venecijanskom komisijom, o pravosudnoj reformi. Potrebno je donijeti konkretne mjere kako bi se dovršile sve te reforme i kako bi one počele djelovati.

                  (25)

                  Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

                  (26)

                  Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Malta će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

                  (27)

                  Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka pandemije bolesti COVID-19. Malta bi, kao država članica čija je valuta euro, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro, uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine.

                  (28)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Malte i objavila je u izvješću za Maltu za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Malti prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Malti nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (29)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

            PREPORUČUJE da Malta u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Učiniti zdravstveni sustav otpornijim kad je riječ o zdravstvenim radnicima, ključnim proizvodima iz područja medicine i primarnoj skrbi.

                  2.

                  Konsolidirati programe skraćenog radnog vremena i svim radnicima osigurati adekvatnu zaštitu u slučaju nezaposlenosti. Unaprijediti kvalitetu i uključivost obrazovanja i razvoja vještina.

                  3.

                  Osigurati učinkovitu provedbu mjera potpore likvidnosti pogođenih poduzeća i samozaposlenih osoba. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, prije svega u čistu i učinkovitu proizvodnju i upotrebu energije, održivi promet, gospodarenje otpadom, istraživanje i inovacije.

                  4.

                  Dovršiti reforme kojima se rješavaju postojeći nedostaci u institucionalnim kapacitetima i upravljanju radi jačanja neovisnosti pravosuđa. Nastaviti rad na adekvatnoj procjeni i ublažavanju rizika od pranja novca te osigurati učinkovitu provedbu okvira za sprečavanje pranja novca. Pojačati odlučnije mjere i ukloniti one karakteristike poreznog sustava koje pojedincima i multinacionalnim poduzećima mogu olakšati agresivno porezno planiranje.

         Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

               Za Vijeće

               Predsjednica

            J. KLOECKNER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

         (3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 107.

         (4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

         (5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

         (6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

         (7)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.