title: Preporuka Komisije (EU) 2016/688 оd 2. svibnja 2016. o praćenju i upravljanju prisutnosti dioksina i PCB-ova u ribi i proizvodima ribarstva iz baltičke regije (Tekst značajan za EGP)

text:
                  4.5.2016

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 118/16

            PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2016/688
      оd 2. svibnja 2016.
      o praćenju i upravljanju prisutnosti dioksina i PCB-ova u ribi i proizvodima ribarstva iz baltičke regije
      (Tekst značajan za EGP)
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
      budući da:

                  (1)

                  Uredbom Komisije (EZ) br. 1881/2006 (1) utvrđuju se najveće dopuštene količine za dioksine, za zbroj dioksina i dioksinima sličnih PCB-ova te za PCB-ove koji nisu slični dioksinima u ribi i proizvodima ribarstva. Tom su Uredbom predviđena odstupanja za Finsku, Švedsku i Latviju za stavljanje na domaće tržište lososa, baltičke haringe veće od 17 cm, zlatovčice, riječne paklare, pastrve, ulovljenih u divljini, te proizvoda dobivenih od tih riba, podrijetlom iz baltičke regije, koji su namijenjeni potrošnji na njihovu državnom području, a koji premašuju najveće dopuštene količine.

                  (2)

                  Neke ribe i proizvodi ribarstva iz baltičke regije redovito premašuju najveće dopuštene količine. Nije moguće provjeriti je li svaka pojedinačna serija riba i proizvoda ribarstva u skladu s najvećim dopuštenim količinama. Stoga je, kako bi se osiguralo da se na tržište stavljaju samo ribe i proizvodi ribarstva koji su u skladu sa zakonodavstvom EU-a, utvrđen popis riba iz baltičke regije za koje se može očekivati nesukladnost. Taj je popis sastavljen na temelju raspoloživih podataka te ga treba redovito ažurirati. Za ribe i proizvode ribarstva iz baltičke regije za koje se ne može zajamčiti sukladnost na temelju raspoloživih podataka o prisutnosti, utvrđene su posebne mjere upravljanja rizikom kako bi se osiguralo da se na tržište stavljaju samo ribe i proizvodi ribarstva koji su u skladu sa zakonodavstvom EU-a.

                  (3)

                  Potrebno je nastaviti pratiti prisutnost dioksina i PCB-ova u ribi i proizvodima ribarstva iz baltičke regije. Primjereno je preporučiti najmanji broj uzoraka ribe i proizvoda ribarstva koje je potrebno analizirati na koordinirani način, na temelju količine ulova,

            DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

                  1.

                  Danska, Njemačka, Poljska, Latvija, Estonija, Litva, Finska i Švedska trebale bi, uz aktivno sudjelovanje subjekata u poslovanju s hranom, pratiti prisutnost dioksina, dioksinima sličnih PCB-ova i PCB-ova koji nisu slični dioksinima u ribi i proizvodima ribarstva, kao što su jetra, iz baltičke regije, u skladu s Prilogom I. ovoj Preporuci.

                  2.

                  Kako bi se osigurala reprezentativnost uzoraka za uzorkovanu seriju, države članice i subjekti u poslovanju s hranom trebali bi slijediti postupke uzorkovanja utvrđene u Uredbi Komisije (EU) br. 589/2014 (2).

                  3.

                  Metoda analize koja se upotrebljava za praćenje prisutnosti dioksina, dikosinima sličnih PCB-ova i PCB-ova koji nisu slični dioksinima treba biti u skladu s kriterijima utvrđenima u Uredbi (EU) br. 589/2014.

                  4.

                  Države članice trebale bi osigurati da se analitički rezultati redovito dostavljaju EFSA-i (svakih šest mjeseci) u formatu za podnošenja podataka EFSA-e u skladu sa zahtjevima iz Smjernica EFSA-e za standardni opis uzorka (SSD) za hranu i hranu za životinje (3) te njezinim dodatnim posebnim zahtjevima za izvješćivanje.

                              —

                              Uzorci mogu biti pojedinačne ribe ili skupni uzorci, ali u slučaju skupnih uzoraka ribe moraju biti jednake veličine te ulovljene u istoj zoni ICES-a/području.

                        Za baltičku haringu, losos, (morsku) pastrvu i papalinu primjenjuju se posebni dodatni zahtjevi za izvješćivanje (ako još nisu izričito predviđeni u uobičajenom formatu za izvješćivanje):

                              —

                              zona ulova, po mogućnosti zona ICES-a (ako nije dostupna zona ICES-a, prihvatljive su i druge oznake, primjerice područje FAO-a ili naziv dijela Baltičkog mora). U slučaju ribe iz jezera ili rijeka, potrebno je navesti naziv jezera ili rijeke.
                              Mogu se dostaviti podaci bez točnog navođenja zone u kojoj su ribe ulovljene ako se što je preciznije moguće navede područje u kojemu su ulovljene,

                              —

                              datum ulova,

                              —

                              veličina ribe/starost ribe/težina ribe,

                                          —

                                          Mjerenje veličine ribe treba provesti na način utvrđen u Uredbi (EZ) br. 2187/2005 (4). Veličina i težina najvažniji su parametri. Podaci o starosti mogu se dostaviti ako je ona poznata,

                              —

                              podaci o analiziranoj matrici (mišićno meso, jetra …),

                              —

                              udjel masti ribe/riba u uzorku,

                              —

                              podaci o preradi (obrezana, dimljena ili drukčije prerađena),

                              —

                              svi ostali relevantni podaci (primjerice o vrsti uzorka u slučaju da predviđeni stupci ne sadržavaju dovoljno pojedinosti: primjerice rezultat za pojedinačnu ribu).

                  5.

                  Ako je to moguće, raspoložive podatke iz uzoraka uzetih od 2009. nadalje, koji još uvijek nisu dostavljeni u bazu podataka EFSA-e, potrebno je dostaviti EFSA-i u formatu za podnošenje podataka EFSA-e.

                  6.

                  Na temelju trenutačno raspoloživih podataka u Prilogu II. navode se podaci o prisutnosti dioksina, dioksinima sličnih PCB-ova i PCB-ova koji nisu slični dioksinima u nekim ribljim vrstama određene starosti, veličine i iz određenog zemljopisnog područja (zona ICES-a), a posebno u pogledu njihove sukladnosti s najvećim dopuštenim količinama utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 1881/2006.

                  7.

                  Kako bi se osiguralo da se na tržište stavljaju samo ribe i proizvodi ribarstva koji su u skladu sa zakonodavstvom EU-a, za ribu iz baltičke regije preporučuje se primjena mjera upravljanja rizikom kako su navedene u Prilogu III. Države članice iz točke 1. mogu poduzeti nacionalne mjere za provedbu mjera upravljanja rizikom preporučenih u Prilogu III.

         Sastavljeno u Bruxellesu 2. svibnja 2016.

               Za Komisiju

            Vytenis ANDRIUKAITIS

               Član Komisije

         (1)  Uredba Komisije (EZ) br. 1881/2006 od 19. prosinca 2006. o utvrđivanju najvećih dopuštenih količina određenih kontaminanata u hrani (SL L 364, 20.12.2006., str. 5.).

         (2)  Uredba Komisije (EU) br. 589/2014 od 2. lipnja 2014. o metodama uzorkovanja i analitičkim metodama za kontrolu količina dioksina, dioksinima sličnih PCB-a i PCB-a koji nisu slični dioksinu u određenoj hrani i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 252/2012 (SL L 164, 3.6.2014., str. 18.).

         (3)  http://www.efsa.europa.eu/en/datex/datexsubmitdata.htm

         (4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2187/2005 od 21. prosinca 2005. o tehničkim mjerama za očuvanje ribolovnih resursa u vodama Baltičkog mora, Malog i Velikog Belta i Øresunda, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1434/98 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 88/98 (SL L 349, 31.12.2005., str. 1.).

         PRILOG I.

                     1.

                     Najmanji broj uzoraka baltičke haringe (Clupea harengus membras) koji je preporučeno uzeti u 2016. za analizu prisutnosti dioksina, dioksinima sličnih PCB-ova i PCB-ova koji nisu slični dioksinima, po mogućnosti u zonama ICES-a 28-1, 28-2, 29, 30, 31 i 32.

                                 DE

                                 DK

                                 EE

                                 FIN

                                 LT

                                 LV

                                 PL

                                 SE

                                 Ukupno

                                 Haringa

                                 7

                                 5

                                 7

                                 20

                                 4

                                 4

                                 9

                                 14

                                 70

                     2.

                     Najmanji broj uzoraka papaline (Sprattus sprattus) koji je preporučeno uzeti u 2017. za analizu prisutnosti dioksina, dioksinima sličnih PCB-ova i PCB-ova koji nisu slični dioksinima, po mogućnosti u zonama ICES-a 29, 30, 31 i 32.

                                 DE

                                 DK

                                 EE

                                 FIN

                                 LT

                                 LV

                                 PL

                                 SE

                                 Ukupno

                                 Papalina

                                 5

                                 8

                                 8

                                 5

                                 5

                                 9

                                 18

                                 12

                                 70

                     3.

                     Najmanji broj uzoraka lososa (Salmo salar) i pastrve (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss) koji je preporučeno uzeti u 2018. za analizu prisutnosti dioksina, dioksinima sličnih PCB-ova i PCB-ova koji nisu slični dioksinima.

                                 DE

                                 DK

                                 EE

                                 FIN

                                 LT

                                 LV

                                 PL

                                 SE

                                 Ukupno

                                 Losos/pastrva

                                 5

                                 12

                                 5

                                 15

                                 5

                                 5

                                 11

                                 12

                                 70

                     4.

                     Najmanji broj uzoraka koji je preporučeno uzeti godišnje od 2016. do 2018. za analizu prisutnosti dioksina, dioksinima sličnih PCB-ova i PCB-ova koji nisu slični dioksinima.

                                 DE

                                 DK

                                 EE

                                 FIN

                                 LT

                                 LV

                                 PL

                                 SE

                                 Ukupno

                                 Neke riblje vrste (*)

                                 10

                                 10

                                 10

                                 10

                                 10

                                 10

                                 10

                                 10

                                 80

            (*)  Atlantski bakalar (Gadus morhua), iverak zlatopjeg (Pleuronectes platessa), riječna paklara (Lampetra fluviatilis), zlatovčica (Salvelinus sp.) krupatica (Blicca bjoerkna), jegulja (Anguilla Anguilla), deverika (Abramis brama), iverak (Platichthys flesus), grgeč (Perca fluviatilis), štuka (Esox lucius), smuđ (Sander lucioperca), bodorka (Rutilus rutilus), mala ozimica (Coregonus Albula), iglica (Belone belone), europski snjetac (Osmerus eperlanus), oblić (Psetta maxima), nosara (Vimba vimba), bjelica (Coregonus sp.) i pišmolj (Merlangius merlangus).

         PRILOG II.

            Podaci o prisutnosti dioksina, dioksinima sličnih PCB-ova i PCB-ova koji nisu slični dioksinima u nekim ribljim vrstama određene starosti, veličine i iz određenog zemljopisnog područja (zona ICES-a), a posebno u pogledu njihove sukladnosti s najvećom dopuštenom količinom utvrđenom u Uredbi (EZ) br. 1881/2006.

         1.   Veličina ribe

         Veličina svake ribe iz ovog Priloga mjeri se kako je prikazano na slici ispod, od vrha usta do kraja repne peraje.
         2.   Najmanje veličine određenih ribljih vrsta čiji je ulov dopušten u baltičkoj regiji s obzirom na održivost (Uredba (EZ) br. 2187/2005)

                     —

                     losos (Salmo salar) (cijela baltička regija osim zone ICES-a 31): najmanja veličina je 60 cm (stoga nije dopušten ulov riba < 2 kg),

                     —

                     losos (Salmo salar) (ICES 31): najmanja veličina je 50 cm (stoga nije dopušten ulov riba < 2 kg),

                     —

                     morska pastrva (Salmo trutta) (ICES 22, 23, 24 i 25 te ICES 29, 30, 31 i 32): najmanja veličina je 40 cm (stoga nije dopušten ulov riba < 2 kg),

                     —

                     morska pastrva (Salmo trutta) (ICES 26, 27 i 28): najmanja veličina je 50 cm (stoga nije dopušten ulov riba < 2 kg).

               3.   Podaci o prisutnosti dioksina, dioksinima sličnih PCB-ova i PCB-ova koji nisu slični dioksinima u nekim ribljim vrstama određene starosti, veličine i iz određenog zemljopisnog područja (zona ICES-a)

         3.1.   Baltička haringa

         U zonama ICES-a 22, 23, 24, 25, 26 i 27: za baltičku haringu neovisno o veličini pretpostavlja se da je u skladu s najvećom dopuštenom količinom.
         U zonama ICES-a 28-1, 29, 30, 31 i 32: za baltičku haringu ≤ 17 cm pretpostavlja se da je u skladu s najvećom dopuštenom količinom, dok se za baltičku haringu > 17 cm sumnja da nije u skladu s najvećom dopuštenom količinom.
         U zoni ICES-a 28-2: za baltičku haringu ≤ 21 cm pretpostavlja se da je u skladu s najvećom dopuštenom količinom, dok se za baltičku haringu > 21 cm sumnja da nije u skladu s najvećom dopuštenom količinom.
         3.2.   Losos

         Losos iz zona ICES-a 22 i 23 dolazi iz sjevernog Atlantika, a ne iz baltičke regije, te stoga nije obuhvaćen ovim zaključcima u pogledu prisutnosti dioksina i PCB-ova i zajedničkih mjera upravljanja rizikom.
         Za losos < 2 kg pretpostavlja se da je u skladu s najvećom dopuštenom količinom (ali se njegov ulov ne dopušta zbog razloga održivosti – u skladu s Uredbom (EZ) br. 2187/2005; najmanja veličina 60 cm, a za zonu ICES-a 31: 50 cm).
         U zonama ICES-a 24, 25, 26:

                     —

                     losos težine veće od 2 kg te do 5,5 kg: u skladu nakon obrezivanja (obrezivanjem se sadržaj dioksina/dioksinima sličnih PCB-ova smanjuje za približno 30 % – takav je rezultat dobiven samo u zonama ICES-a 24, 25, 26),

                     —

                     manji losos (2–4 kg), neobrezan: sumnja se u nesukladnost iako je većina lososa u skladu s najvećom dopuštenom količinom,

                     —

                     veći losos (4–5,5 kg): sumnja se u nesukladnost za većinu lososa,

                     —

                     obrezani losos < 5,5 kg: u skladu s najvećom dopuštenom količinom,

                     —

                     losos koji je obrezan i kojem je uklonjen trbušni dio < 7,9 kg: u skladu s najvećom dopuštenom količinom.

               U zonama ICES-a 27, 28, 29, 30, 31 i 32:

                     —

                     losos > 2 kg (veći od 60 cm): sumnja se da nije u skladu s najvećom dopuštenom količinom.

               3.3.   Pastrva

         Za (morsku) pastrvu < 2 kg pretpostavlja se da je u skladu s najvećom dopuštenom količinom (ali se njezin ulov ne dopušta zbog razloga održivosti u skladu s Uredbom (EZ) br. 2187/2005; najmanja veličina za zone ICES-a 22, 23, 24, 25, 29, 30, 31 i 32: 40 cm, a za zone ICES-a 26, 27 i 28: 50 cm).
         U zonama ICES-a 22, 23, 24, 25, 26:

                     —

                     (morska) pastrva težine veće od 2 kg te do 4,5 kg: u skladu nakon obrezivanja i uklanjanja trbušnog dijela,

                     —

                     manja (morska) pastrva (2–4 kg): sumnja se u nesukladnost iako je većina (morske) pastrve u skladu s najvećom dopuštenom količinom,

                     —

                     veća (morska) pastrva: sumnja se u nesukladnost za većinu (morske) pastrve.

               U zonama ICES-a 27, 28, 29, 30, 31 i 32:

                     —

                     za svu (morsku pastrvu) > 2 kg (veća od 40/50 cm) sumnja se da nije u skladu s najvećom dopuštenom količinom.

               3.4.   Papalina

         U zonama ICES-a 22, 23, 24, 25, 26, 27 i 28: pretpostavlja se da je u skladu s najvećom dopuštenom količinom.
         U zonama ICES-a 29, 30, 31 i 32: ako su papaline manje od 12,5 cm te starosti manje od 5 godina, pretpostavlja se da su u skladu s najvećom dopuštenom količinom. Ako su veće od 12,5 cm, sumnja se da nisu u skladu s najvećom dopuštenom količinom.
         3.5.   Jetra bakalara

         Sumnja se u nesukladnost.
         3.6.   Riječna paklara

         U zoni ICES-a 28: sumnja se u nesukladnost.
         U zoni ICES-a 32: pretpostavlja se da je u skladu s najvećom dopuštenom količinom.
         3.7.   Ostale riblje vrste

         Ne trguje se zlatovčicom te se na njezin lokalni ulov primjenjuje odstupanje (Švedska/Finska).
         Za ostale riblje vrste pretpostavlja se da su u skladu s najvećom dopuštenom količinom.

         PRILOG III.

            Preporučene mjere upravljanja rizikom koje trebaju poduzeti nadležna tijela kako bi se osiguralo da je riba iz baltičke regije koja se stavlja na tržište u EU-u u skladu s najvećim dopuštenim količinama kako su utvrđene u Uredbi (EZ) br. 1881/2006.

         1.   Opće preporučene mjere upravljanja rizikom

                     —

                     Sljedivost je od presudne važnosti.

                     —

                     Ako se na trgovinu haringom, lososom, morskom pastrvom i papalinom s drugim državama članicama EU-a ili njihovo stavljanje na domaće tržište ne primjenjuje odstupanje, u popratnim dokumentima potrebno je navesti zonu ICES-a u kojoj je riba ulovljena. Prema potrebi trebalo bi jasno naznačiti da je serija uzorkovana i analizirana na prisutnost dioksina, zbroja dioksina i dioksinima sličnih PCB-ova te PCB-ova koji nisu slični dioksinima, u skladu sa zakonodavstvom EU-a, te da je utvrđeno da je u skladu s tim zakonodavstvom. Izvješće o analizi može se priložiti ili ga je potrebno staviti na raspolaganje na zahtjev.

                     —

                     Ako nije moguće dostaviti precizne podatke o zoni ICES-a u kojoj je riba ulovljena, za trgovinu haringom > 17 cm, lososom, morskom pastrvom i papalinom > 12,5 cm s drugim državama članicama EU-a ili njihovo stavljanje na domaće tržište na koje se ne primjenjuje odstupanje, uvijek je potrebno uzorkovati seriju riba te je analizirati na prisutnost dioksina, zbroja dioksina i dioksinima sličnih PCB-ova i PCB-ova koji nisu slični dioksinima, u skladu sa zakonodavstvom EU-a, radi provjere sukladnosti s tim zakonodavstvom. To je potrebno jasno navesti u popratnim dokumentima. Izvješće o analizi može se priložiti ili ga je potrebno staviti na raspolaganje na zahtjev.

                     —

                     Nadležno tijelo u luci iskrcaja odgovorno je za provođenje potrebnih kontrola radi osiguranja sukladnosti sa zakonodavstvom.

                     —

                     Trebalo bi staviti na raspolaganje dokumentirane dokaze u pogledu sudbine ribe koja se ne može staviti na tržište za prehranu ljudi.

               2.   Posebne preporučene mjere upravljanja rizikom

         2.1.   Baltička haringa

                     —

                     baltička haringa iz zona ICES-a 22, 23, 24, 25, 26 i 27 → može se stavljati na tržište za prehranu ljudi,

                     —

                     baltička haringa iz zona ICES-a 28-1, 29, 30, 31, 32:

                                 —

                                 Švedska i Finska:

                                             —

                                             Bez sortiranja, baltička haringa može se stavljati samo na domaće tržište.

                                             —

                                             Za trgovinu s drugim državama članicama EU-a: obvezno sortiranje haringe na ≤ 17 cm i > 17 cm prije stavljanja na tržište (budući da se sortiranje provodi prema širini, riječ je o približnoj veličini, ali to nije problem):

                                                         —

                                                         baltička haringa ≤ 17 cm može se stavljati na tržište za prehranu ljudi,

                                                         —

                                                         baltička haringa > 17 cm može se stavljati na tržište ili prerađivati za prehranu ljudi samo na domaćem tržištu ili se može stavljati na tržište izvan domaćeg tržišta samo ako je analizom pojedinačne serije utvrđena sukladnost).

                                 —

                                 Njemačka, Danska, Estonija, Latvija, Litva i Poljska:

                                             —

                                             obvezno sortiranje baltičke haringe na ≤ 17 cm i > 17 cm prije stavljanja na tržište (budući da se sortiranje provodi prema širini, riječ je o približnoj veličini, ali to nije problem):

                                                         —

                                                         baltička haringa ≤ 17 cm može se stavljati na tržište za prehranu ljudi,

                                                         —

                                                         baltička haringa > 17 cm ne smije se stavljati na tržište ili prerađivati za prehranu ljudi ako analizom pojedinačne serije nije utvrđena sukladnost.

                     —

                     Baltička haringa iz zona ICES-a 28-2:

                                 —

                                 Švedska i Finska:

                                             —

                                             Bez sortiranja, baltička haringa može se stavljati samo na domaće tržište.

                                             —

                                             Za trgovinu s drugim državama članicama EU-a: obvezno sortiranje baltičke haringe na ≤ 21 cm i > 21 cm (budući da se sortiranje provodi prema širini, riječ je o približnoj veličini, ali to nije problem):

                                                         —

                                                         baltička haringa ≤ 21 cm može se stavljati na tržište ili prerađivati za prehranu ljudi,

                                                         —

                                                         baltička haringa > 21 cm može se stavljati na tržište ili prerađivati za prehranu ljudi samo na domaćem tržištu ili se može stavljati na tržište izvan domaćeg tržišta samo ako je analizom pojedinačne serije utvrđena sukladnost).

                                 —

                                 Njemačka, Danska, Estonija, Latvija, Litva i Poljska:

                                             —

                                             obvezno sortiranje baltičke haringe na ≤ 21 cm i > 21 cm prije stavljanja na tržište (budući da se sortiranje provodi prema širini, riječ je o približnoj veličini, ali to nije problem):

                                                         —

                                                         baltička haringa ≤ 21 cm može se stavljati na tržište za prehranu ljudi,

                                                         —

                                                         baltička haringa > 21 cm ne smije se stavljati na tržište ili prerađivati za prehranu ljudi, ako analizom pojedinačne serije nije utvrđena sukladnost.

               2.2.   Losos

                     —

                     losos iz zona ICES-a 24, 25 i 26:

                                 —

                                 Švedska, Finska i Latvija:

                                             —

                                             losos se može stavljati na domaće tržište (odstupanje),

                                             —

                                             trgovina s drugim državama članicama EU-a: moguća samo ako je analizom pojedinačne serije utvrđena sukladnost sa zakonodavstvom EU-a.

                                 —

                                 Njemačka, Danska, Estonija, Litva i Poljska:

                                             —

                                             losos veći od 2 kg može se stavljati na tržište za prehranu ljudi samo ako je analizom pojedinačne serije utvrđena sukladnost sa zakonodavstvom EU-a,

                                             —

                                             losos težine manje od 5,5 kg u skladu je sa zakonodavstvom nakon obrezivanja (postupak koji se primjenjuje u Danskoj i Poljskoj samo za zone ICES-a 24, 25 i 26), a losos težine veće od 5,5 kg te do 7,9 kg u skladu je sa zakonodavstvom nakon obrezivanja i uklanjanja trbušnog dijela (postupak koji se primjenjuje u Poljskoj za zone ICES-a 24, 25 i 26),

                                             —

                                             obrezani losos > 5,5 kg i obrezani losos kojem je uklonjen trbušni dio > 7,9 kg mogu se stavljati na tržište za prehranu ljudi samo ako je analizom pojedinačne serije utvrđena sukladnost sa zakonodavstvom EU-a.

                     —

                     Losos iz zona ICES-a 27, 28, 29, 30, 31 i 32:

                                 —

                                 Švedska, Finska i Latvija:

                                             —

                                             losos se može stavljati na domaće tržište (odstupanje),

                                             —

                                             trgovina s drugim državama članicama EU-a: moguća samo ako je analizom pojedinačne serije utvrđena sukladnost sa zakonodavstvom EU-a.

                                 —

                                 Njemačka, Danska, Estonija, Litva i Poljska:

                                             —

                                             losos se može stavljati na tržište za prehranu ljudi samo ako je analizom pojedinačne serije utvrđena sukladnost sa zakonodavstvom EU-a.

               2.3.   (Morska) pastrva

                     —

                     (morska) pastrva iz zona ICES-a 22, 23, 24, 25 i 26:

                                 —

                                 Švedska i Finska:

                                             —

                                             (morska) pastrva može se stavljati na domaće tržište (odstupanje),

                                             —

                                             trgovina s drugim državama članicama EU-a: moguća samo ako je analizom pojedinačne serije utvrđena sukladnost sa zakonodavstvom EU-a.

                                 —

                                 Njemačka, Danska, Estonija, Latvija, Litva i Poljska:

                                             —

                                             (morska) pastrva težine veće od 2 kg: pastrva se može stavljati na tržište za prehranu ljudi samo ako je analizom pojedinačne serije utvrđena sukladnost sa zakonodavstvom EU-a,

                                             —

                                             (morska) pastrva koja je obrezana i kojoj je uklonjen trbušni dio < 4,5 kg: u skladu sa zakonodavstvom (postupak koji se primjenjuje u Poljskoj za zone ICES-a 22, 23, 24, 25, 26),

                                             —

                                             (morska) pastrva koja je obrezana i kojoj je uklonjen trbušni dio > 4,5 kg može se stavljati na tržište za prehranu ljudi ako je analizom pojedinačne serije utvrđena sukladnost sa zakonodavstvom EU-a.

                     —

                     (morska) pastrva iz zona ICES-a 27, 28, 29, 30, 31 i 32:

                                 —

                                 Švedska i Finska:

                                             —

                                             (morska) pastrva može se stavljati na domaće tržište (odstupanje),

                                             —

                                             trgovina s drugim državama članicama EU-a: moguća samo ako je analizom pojedinačne serije utvrđena sukladnost sa zakonodavstvom EU-a.

                                 —

                                 Njemačka, Danska, Estonija, Latvija, Litva i Poljska:

                                             —

                                             (morska) pastrva može se stavljati na tržište za prehranu ljudi samo ako je analizom pojedinačne serije utvrđena sukladnost sa zakonodavstvom EU-a.

               2.4.   Papalina

                     —

                     Papalina iz zona ICES-a 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28 može se stavljati na tržište za prehranu ljudi.

                     —

                     Papalina iz zona ICES-a 29, 30, 31, 32:

                                 —

                                 obvezno sortiranje na papaline ≤ 12,5 cm i papaline > 12,5 cm;
                                 papaline ≤ 12,5 cm mogu se stavljati na tržište za prehranu ljudi;
                                 papaline > 12,5 cm ne smiju se stavljati na tržište ili prerađivati za prehranu ljudi ako analizom pojedinačne serije nije utvrđena sukladnost sa zakonodavstvom.

               2.5.   Jetra bakalara

         Sumnja se da jetra bakalara ulovljenoga u baltičkoj regiji nije u skladu sa zakonodavstvom te je stoga prije stavljanja na tržište EU-a potrebno analizirati svaku seriju radi dokazivanja sukladnosti.


title: 2013/711/EU: Preporuka Komisije оd 3. prosinca 2013. o smanjenju prisutnosti dioksina, furana i PCB-ova u hrani za životinje i hrani  Tekst značajan za EGP

text:
               4.12.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 323/37

         PREPORUKA KOMISIJE
   оd 3. prosinca 2013.
   o smanjenju prisutnosti dioksina, furana i PCB-ova u hrani za životinje i hrani
   (Tekst značajan za EGP)
   (2013/711/EU)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               Nekoliko mjera doneseno je kao dio cjelokupne strategije smanjenja prisutnosti dioksina, furana i PCB-ova u okolišu, hrani za životinje i hrani.

               (2)

               Najviše dopuštene razine dioksina i zbroja dioksina i dioksinima sličnih PCB-ova utvrđene su za hranu za životinje Direktivom 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (1), a za hranu Uredbom Komisije (EZ) br. 1881/2006 (2).

               (3)

               U cilju poticanja proaktivnog pristupa za smanjenje prisutnosti dioksina i dioksinima sličnih PCB-ova prisutnih u hrani, Preporukom Komisije 2011/516/EU (3) utvrđeni su pragovi za pokretanje postupka za dioksine i dioksinima slične PCB-ove prisutne u hrani, a Direktivom 2002/32/EZ utvrđeni su pragovi za pokretanje postupka za dioksine i dioksinima slične PCB-ove u hrani za životinje.

               (4)

               Pragovi za pokretanje postupka predstavljaju alat kojim nadležna tijela i gospodarski subjekti utvrđuju slučajeve u kojima je primjereno utvrditi izvor kontaminacije i poduzeti mjere za njezino smanjenje ili uklanjanje.

               (5)

               Budući da su izvori dioksina i dioksinima sličnih PCB-ova različiti, primjereno je da se odrede zasebni pragovi za pokretanje postupka za dioksine s jedne strane i za dioksinima slične PCB-ove s druge strane.

               (6)

               Primjereno je preporučiti pojačano praćenje prisutnosti dioksina, dioksinima sličnih PCB-ova i PCB-ova koji nisu slični dioksinima u jajima iz slobodnog uzgoja, jajima iz ekološkog uzgoja, janjećoj i ovčjoj jetri, kineskom raku (Eriocheir sinensis), sušenom začinskom bilju i glini kao dodatku prehrani.

               (7)

               Osim toga primjereno je navesti da se pragovi za pokretanje postupka navedeni za svaki proizvod odnose na mokru težinu.

               (8)

               Preporuku 2011/516/EU stoga je potrebno zamijeniti novom preporukom,

         DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

               1.

               Države članice trebale bi, razmjerno svojoj proizvodnji, uporabi i potrošnji, nasumično pratiti prisutnost dioksina, dioksinima sličnih PCB-ova i PCB-ova koji nisu slični dioksinima.

               2.

               Osim praćenja iz točke 1., države članice trebale bi posebno pratiti prisutnost dioksina, dioksinima sličnih PCB-ova i PCB-ova koji nisu slični dioksinima u sljedećim proizvodima:

                           (a)

                           jajima iz slobodnog uzgoja i jajima iz ekološkog uzgoja;

                           (b)

                           janjećoj i ovčjoj jetri;

                           (c)

                           kineskom raku (Eriocheir sinensis), u pogledu:

                                       i.

                                       mišićnog mesa iz kliješta (zasebno);

                                       ii.

                                       tamnog mesa (zasebno);

                                       iii.

                                       ukupnog proizvoda (izračunom kojim se uzimaju u obzir količine utvrđene u mišićnom mesu iz kliješta i tamnom mesu te njihov relativan omjer);

                           (d)

                           sušenom začinskom bilju (u hrani za životinje i hrani);

                           (e)

                           glini koja se prodaje kao dodatak prehrani.

               3.

               U slučaju neusklađenosti s odredbama Direktive 2002/32/EZ i Uredbe (EZ) br. 1881/2006 i u slučajevima u kojima se utvrde količine dioksina i/ili dioksinima sličnih PCB-ova više od pragova za pokretanje postupka navedenih u Prilogu ovoj Preporuci u pogledu hrane i u Prilogu II. Direktivi 2002/32/EZ u pogledu hrane za životinje, države članice će u suradnji sa subjektima:

                           (a)

                           pokrenuti istragu radi utvrđivanja izvora kontaminacije;

                           (b)

                           poduzeti mjere radi smanjenja ili uklanjanja izvora kontaminacije.

               4.

               Države članice trebale bi Europskoj agenciji za sigurnost hrane (EFSA) dostaviti sve podatke o prisutnosti dioksina, dioksinima sličnih PCB-ova i PCB-ova koji nisu slični dioksinima u hrani za životinje i hrani. Države članice trebale bi obavijestiti Komisiju i druge države članice o svojim nalazima, rezultatima svojih istraga i poduzetim mjerama za smanjenje ili uklanjanje izvora kontaminacije.

         Ovom se Preporukom zamjenjuje Preporuka 2011/516/EU.

      Sastavljeno u Bruxellesu 3. prosinca 2013.

            Za Komisiju

         Tonio BORG

            Član Komisije

      (1)  Direktiva 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. svibnja 2002. o nepoželjnim tvarima u hrani za životinje (SL L 140, 30.5.2002., str.10.).

      (2)  Uredba Komisije (EZ) br. 1881/2006 od 19. prosinca 2006. o utvrđivanju najvećih dopuštenih količina određenih kontaminanata u hrani (SL L 364, 20.12.2006., str. 5.).

      (3)  Preporuka Komisije 2011/516/EU od 23. kolovoza 2011. o smanjenju prisutnosti dioksina, furana i PCB-ova u hrani za životinje i hrani (SL L 218, 24.8.2011., str. 23.).

      PRILOG
      Za potrebe ovog Priloga primjenjuju se sljedeće definicije:

                  (a)

                  „Dioksini + furani (WHO – TEQ)” znači zbroj polikloriniranih dibenzo-para-dioksina (PCDD) i polikloriranih dibenzofurana (PCDF), izražen u ekvivalentima toksičnosti Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) koristeći faktore ekvivalentne toksičnosti (WHO – TEF);

                  (b)

                  „Dioksinima slični PCB-ovi (WHO – TEQ)” znači zbroj polikloriranih bifenila (PCB), izražen u ekvivalentima toksičnosti WHO-a koristeći WHO – TEF;

                  (c)

                  „WHO – TEF” znači faktor ekvivalentne toksičnosti Svjetske zdravstvene organizacije za ocjenu opasnosti za ljude na temelju zaključaka sa stručnog zasjedanja Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) – Međunarodni program za sigurnost kemikalija (IPCS) održanog u Ženevi u lipnju 2005. (Martin van den Berg i dr., Ponovna ocjena faktora ekvivalentne toksičnosti za dioksine i dioksinima slične spojeve kod ljudi i sisavaca, Svjetska zdravstvena organizacija, 2005. Toksikološke znanosti 93(2), 223–241 (2006) The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds. Toxicological Sciences 93(2), 223–241 (2006)).

                  Hrana

                  Prag za pokretanje postupka za dioksine + furane (WHO – TEQ) (1)

                  Prag za pokretanje postupka za dioksinima slične PCB-ove (WHO – TEQ) (1)

                  Meso i mesni proizvodi (osim jestivih iznutrica) (2) sljedećih životinja:

                              —

                              goveda i ovaca

                  1,75 pg/g masti (3)

                  1,75 pg/g masti (3)

                              —

                              peradi

                  1,25 pg/g masti (3)

                  0,75 pg/g masti (3)

                              —

                              svinja

                  0,75 pg/g masti (3)

                  0,50 pg/g masti (3)

                  Miješane masti

                  1,00 pg/g masti (3)

                  0,75 pg/g masti (3)

                  Mišićno meso riba i ribarskih proizvoda iz uzgoja

                  1,50 pg/g mokre težine

                  2,50 pg/g mokre težine

                  Sirovo mlijeko (2) i mliječni proizvodi (2), uključujući mliječnu mast

                  1,75 pg/g masti (3)

                  2,00 pg/g masti (3)

                  Kokošja jaja i proizvodi od jaja (2)

                  1,75 pg/g masti (3)

                  1,75 pg/g masti (3)

                  Glina kao dodatak prehrani

                  0,50 pg/g mokre težine

                  0,35 pg/g mokre težine

                  Voće, povrće (uključujući svježe začinsko bilje) i žitarice (4)

                  0,30 pg/g mokre težine

                  0,10 pg/g mokre težine

         (1)  Gornje granice koncentracije: gornje granice koncentracije izračunavaju se pod pretpostavkom da su sve vrijednosti različitih kongenera ispod granice kvantifikacije jednake granici kvantifikacije.

         (2)  Hrana navedena u ovoj kategoriji kako je određeno u Uredbi (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o utvrđivanju određenih higijenskih pravila za hranu životinjskog podrijetla (SL L 139, 30.4.2004., str. 55.).

         (3)  Pragovi za pokretanje postupka ne primjenjuju se na prehrambene proizvode koji sadržavaju < 2 % masti.

         (4)  Za sušeno voće i sušeno povrće (uključujući začinsko bilje) prag za pokretanje postupka iznosi 0,5 pg/g za dioksine + furane i 0,35 pg/g za dioksinima slične PCB-ove, izražen na proizvodu u prodaji.


title: Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2016. o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2016.

text:
               18.8.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 299/73

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 12. srpnja 2016.
   o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2016.
   (2016/C 299/18)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2016. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je Rumunjska utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)

               Izvješće za Rumunjsku za 2016. objavljeno je 26. veljače 2016. U njemu je ocijenjen napredak Rumunjske u provedbi preporuka za Rumunjsku koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak Rumunjske u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 8. ožujka 2016. predstavila rezultate detaljnog preispitivanja. U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Rumunjskoj ne postoje makroekonomske neravnoteže.

               (3)

               Rumunjska je 28. travnja 2016. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2016. i svoj Program konvergencije za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera koje povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Treći program financijske pomoći platne bilance (2013. – 2015.) završio je u rujnu 2015. bez dovršenih preispitivanja. Treća službena misija preispitivanja (16. – 30. lipnja 2015.) s ciljem ocjenjivanja provedbe uvjeta programa nije dovršena. Iako je u određenim područjima postignut ograničen napredak, postignuća u okviru tekućeg i prethodnog programa ugrožena su u glavnim područjima politike. Nadzor nakon provedbe programa započeo je 1. listopada 2015. i provodit će se dok se ne isplati barem 70 % kredita odobrenog u okviru prvog programa potpore platne bilance, odnosno barem do proljeća 2018.

               (6)

               Rumunjska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2016. planira odstupanje od ukupnog salda sa – 0,7 % BDP-a u 2015. na – 2,9 % BDP-a u 2016. i 2017. Očekuje se da će se pogoršati i strukturni saldo. Programom se planira odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja, a to je strukturni deficit od 1 % BDP-a, koji je bio ostvaren u 2014. i 2015., i tijekom programskog razdoblja ne planira se povratak na njega. Prema Programu konvergencije očekuje se da će se udio državnog duga u BDP-u zadržati ispod 40 % tijekom trajanja programa. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze uvjerljiv je za 2016. i blago povoljan za 2017. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2016. postoji rizik od znatnog odstupanja u 2016. i, ne bude li promjene u politikama, u 2017. Osim toga, u proljetnoj prognozi Komisije za 2016. predviđa se deficit opće države od 3,4 % BDP-a za 2017., što je iznad referentne vrijednosti od 3 % BDP-a iz Ugovora. Na temelju ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2016. Vijeće smatra da postoji rizik od toga da Rumunjska neće biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će za osiguravanje njihove usklađenosti u 2016. i 2017. biti potrebne dodatne mjere.

               (7)

               Fiskalni okvir u Rumunjskoj ima dobre odredbe, ali se u praksi ne primjenjuje učinkovito. Nijedna nedavna fiskalna mjera za povećanje deficita nije pokrenuta niti donesena kao dio uobičajenog proračunskog postupka. U 2015. prekršen je zahtjev za uključivanje procjene učinka novih zakonodavnih inicijativa kojima bi se povećala javna potrošnja ili smanjili javni prihodi i koju je provjerilo Ministarstvo financija, za poštovanje gornjih granica rashoda te za predlaganje kompenzacijskih mjera za smanjenje prihoda. Konkretno, fiskalno vijeće na raspolaganju ima premalo vremena da bi reagiralo na prijedloge proračuna, a njegova se mišljenja i preporuke nedostatno uzimaju u obzir. Cilj je zakona o proračunu iz 2016. doseći fiskalni deficit od 2,95 % BDP-a, što bi dovelo do znatnog odstupanja od srednjoročnog cilja. Time dolazi do odstupanja od nacionalnog fiskalnog okvira.

               (8)

               Provodi se niz mjera za poboljšanje ubiranja poreza i porezne discipline. To uključuje obvezne registarske blagajne, stroža pravila o plaćanju gotovinom, nov postupak prijave PDV-a, češće revizije u poreznoj upravi (ANAF) i njezinu tekuću reorganizaciju. Međutim, preostaje izazov visoke razine utaje poreza i niska razina porezne discipline. Neprijavljeni rad i prijavljivanje umanjenih primanja i dalje opterećuju porezne prihode i narušavaju gospodarstvo. Učinkovitost mjera, uključujući mjere inspektorata rada za suzbijanje neprijavljenog rada, i dalje je ograničena.

               (9)

               Još od 2013. čeka se da parlament donese zakon o izjednačavanju dobi za umirovljenje muškaraca i žena. Njegovim donošenjem znatno bi se povećalo sudjelovanje starijih žena na tržištu rada, smanjila bi se razlika u mirovinama između muškaraca i žena te bi se ublažio rizik od siromaštva u starijoj dobi.

               (10)

               Uvjeti na tržištu rada poboljšali su se u 2015. Nezaposlenost je niska, a stopa zapošljavanja raste. Dugotrajna nezaposlenost ispod je prosjeka EU-a. Međutim, i dalje postoje znatni izazovi, posebno u odnosu na visoku stopu mladih koji ne rade ili nisu u postupku obrazovanja ili osposobljavanja, a pokušaji njihova učinkovitog aktiviranja tek su ograničeni.

               (11)

               Nacionalna agencija za zapošljavanje zaostaje u pružanju individualiziranih usluga tražiteljima zaposlenja i ima ograničene usluge za poslodavce usprkos obvezi upućivanja slobodnih radnih mjesta toj agenciji. Odobren je postupak pružanja potpore prilagođene raznim kategorijama nezaposlenih, ali se još ne provodi. Suradnja službi za zapošljavanje i socijalnih službi vrlo je ograničena, što još više otežava aktivaciju korisnika socijalne pomoći.

               (12)

               Minimalna plaća, koja je među najnižima u Uniji, znatno se povećala od 2013., a nedostatak objektivnih kriterija za određivanje minimalne plaće stvara nesigurnost. Osnovana je trostrana radna skupina za rad na reformi određivanja minimalne plaće, no još ne postoje jasne smjernice ili kriteriji kojima bi se uzeo u obzir njezin utjecaj na otvaranje novih radnih mjesta, socijalne uvjete i konkurentnost. Općenito, socijalni dijalog i dalje je slab.

               (13)

               Rumunjska je među zemljama s najvećim rizikom od siromaštva i socijalne isključenosti u Uniji. Sudjelovanje osoba koje primaju socijalnu pomoć na tržištu rada vrlo je ograničeno, prije svega u ruralnim područjima. Pokazatelj socijalne referentnosti, na kojem se temelje iznosi socijalnih naknada, ne ažurira se redovito u skladu s gospodarskim kontekstom, što se s vremenom može odraziti na primjerenost naknada. Zakon o minimalnom dohotku za uključivanje, kojim bi se trebali poboljšati usmjerenost i primjerenost naknada te sudjelovanje na tržištu rada primatelja minimalnog dohotka za uključivanje, poslan je u parlament na donošenje. Međutim, cilj je nekoliko mjera u okviru vladina „paketa za suzbijanje siromaštva” riješiti to pitanje uporabom sveobuhvatnog pristupa (obrazovanje, zdravlje, stanovanje, socijalna zaštita, prijevoz).

               (14)

               Rumunjska je i dalje suočena s izazovima u pogledu obrazovanja. Nekoliko strategija obuhvaća cjeloživotno učenje, strukovno obrazovanje i osposobljavanje, visoko obrazovanje te rano napuštanje školovanja. Međutim, stopa ranog napuštanja školovanja i dalje je znatno iznad prosjeka EU-a, djelomično zbog velikih zastoja u provedbi strategije odobrene 2015. Prevencija i programi nadoknade zaostataka ograničeni su. Ranjive skupine poput Roma i djece iz siromašnih obitelji i dalje se suočavaju s preprekama u pristupu kvalitetnom obrazovanju i njegovu završavanju, prije svega u ruralnim područjima. Rumunjska je u području ranog predškolskog obrazovanja i skrbi poduzela mjere za podupiranje upisivanja učenika u nepovoljnom položaju u dječje vrtiće (u dobi od 3 do 6 godina). Pružanje usluga ranog predškolskog odgoja za djecu u dobi od 0 do 3 godine i dalje je ograničeno. Nedavno donesenim zakonima o proširenju propisa o roditeljskom dopustu i nedovoljnim poticajima za rad moglo bi se još više ograničiti sudjelovanje žena na tržištu rada. Sudjelovanje u višem srednje strukovnom obrazovanju i osposobljavanju iznad je prosjeka EU-a, ali stope napuštanja školovanja i dalje su visoke. Stopa stjecanja visokog obrazovanja raste, ali su njegova kvaliteta i važnost za tržište rada i dalje ograničeni. Sudjelovanje u obrazovanju odraslih vrlo je nisko.

               (15)

               Rezultati u zdravstvu u Rumunjskoj loši su. Očekivani životni vijek pri rođenju znatno je ispod prosjeka EU-a i za muškarce i za žene. Glavni razlozi za zabrinutost i dalje su dostupnost zdravstvene skrbi i prekomjerno oslanjanje na bolničku skrb. Zbog učestalosti neformalnih plaćanja smanjuje se dostupnost zdravstvene skrbi osobama s niskim primanjima. Rumunjska je donijela mjere poboljšanja dostupnosti zdravstvene skrbi za umirovljenike s niskim primanjima te osobe u udaljenim i izoliranim područjima. Razvija se mreža socijalnih posrednika i posrednika u području zdravstva te je predložen nacrt zakona o javnim uslugama. Deinstitucionalizacija osoba s invaliditetom i dalje je izazov.

               (16)

               Rumunjska je poduzela mjere za rješavanje slabog financiranja sustava zdravstvene skrbi i svojeg neučinkovitog iskorištavanja javnih sredstava. Te su reforme obuhvatile rješavanje zaostalih dugovanja u zdravstvenom sektoru, povećanje održivosti farmaceutskih troškova, provedbu rješenja e-zdravlja, poboljšanje financiranja zdravstvenog sustava, izradu strategije preusmjeravanja sredstava s bolničke skrbi na preventivnu i primarnu skrb te postupke centralizirane javne nabave. Međutim, zbog nedostatka administrativnoga kapaciteta zaostaje se u provedbi nacionalne strategije zdravstvene skrbi za razdoblje 2014. – 2020. Konkretno, učinkovitost zdravstvenog sustava narušena je zbog kašnjenja u pojednostavnjenju bolničkog sektora i prelasku s bolničke na ekonomičniju izvanbolničku zdravstvenu skrb.

               (17)

               Glavne su nejednakosti u razvoju u Rumunjskoj između urbanih i ruralnih područja. Rezultati zapošljavanja, zdravstvene skrbi, obrazovanja te socijalni rezultati niži su u ruralnim područjima i stanovništvo ima uvelike smanjen pristup obrazovanju, medicinskim uslugama, osnovnim komunalnim uslugama i javnim uslugama zbog niskog i fragmentiranoga kapaciteta lokalne uprave. Isto tako, društveno-gospodarski razvoj ruralnih područja ugrožen je nedovoljno razvijenom prometnom infrastrukturom, ograničenim javnim i privatnim prijevozom te visokim troškovima prijevoza i ograničenim pristupom širokopojasnoj infrastrukturi. Niska dodana vrijednost u poljoprivredi i nedostatak gospodarske diversifikacije u ruralnim područjima ometaju razvoj održivog ruralnoga gospodarstva. Velik udio ruralne radne snage radi u samoopskrbnoj ili djelomično samoopskrbnoj poljoprivredi, što je povezano s prikrivenom nezaposlenošću, neplaćenim obiteljskim radom, niskom produktivnošću i siromaštvom. Paketom za suzbijanje siromaštva, koji će se uglavnom financirati iz fondova EU-a, predviđa se sveobuhvatan pristup borbi protiv siromaštva, među ostalim u ruralnim područjima. Postoje planovi za uspostavljanje integriranih timova koji djeluju unutar zajednica i pružaju razne sveobuhvatne usluge zajednicama u nepovoljnom položaju, ali se još ne provode.

               (18)

               Strateški okvir za reformu javne uprave na snazi je od 2014., ali je njegova provedba u 2015. bila spora. U 2016. donesene su određene ključne inicijative za povećanje transparentnosti i učinkovitosti funkcioniranja javne uprave. Međutim, kašnjenje u donošenju općeg i transparentnog pristupa upravljanju ljudskim resursima, a posebno u području zapošljavanja/imenovanja, ocjenjivanja, plaća i napretka u karijeri za sve kategorije zaposlenika i osposobljavanja ostavlja prostor za proizvoljan pristup ključnim postupcima i odlukama. Sve to, u kombinaciji s nestabilnim organizacijskim strukturama, negativno utječe na neovisnost državne službe i profesionalnost te stoga i na njezinu učinkovitost i djelotvornost. Složeni administrativni postupci, neučinkovit sustav javne nabave i raširena korupcija ometaju pružanje usluga (uključujući usluge e-uprave) u javnom i poslovnom sektoru. Nedostatna je uporaba strateškog planiranja, programske izrade proračuna, praksi savjetovanja i donošenja politika utemeljenih na dokazima. Ti izazovi ometaju provedbu važnih politika u mnogim područjima, uključujući učinkovito iskorištavanje dostupnih fondova EU-a i ostale financijske pomoći.

               (19)

               Poduzeća u državnom vlasništvu koja dominiraju glavnim gospodarskim sektorima ostvaruju slabe rezultate. Ta poduzeća prije svega prevladavaju u glavnim granama privrede usmjerenima na infrastrukturu, pa tako u energetskom sektoru čine 44 % prometa i 77 % zaposlenosti, a u prometnom sektoru 24 % prometa i 28 % zaposlenosti. Izvanredna uredba vlade br. 109/2011 o korporativnom upravljanju poduzećima u državnom vlasništvu pretvorena je 10. svibnja 2016. u zakon, čijim je izmjenama sada bolje usklađena s međunarodnim dobrim praksama. Rumunjska je ponovno počela zapošljavati profesionalne upravitelje koji će zamijeniti privremenu upravu u nekoliko poduzeća u državnom vlasništvu, ali je napredak u tom pogledu sporiji nego što je bilo najavljeno. Brže donošenje godišnjih proračuna te odobravanje i objava revidiranih godišnjih financijskih izvještaja koristili bi transparentnosti i odgovornosti u poduzećima u državnom vlasništvu. U pripremi je novi zakon o privatizaciji. Međutim, mogao bi sadržavati odredbe koje su u sukobu s propisima o korporativnom upravljanju. Posebno su zabrinjavajuća vjerojatna preklapanja u pogledu nadležnosti posebnog upravitelja privatizacije i uprave poduzeća.

               (20)

               Usprkos naporima da pravosudne institucije riješe visoku razinu korupcije, ona je i dalje prisutna u mnogim gospodarskim sektorima te uključuje imenovane i izabrane dužnosnike na svim razinama vlasti te državne službenike i zaposlenike javnih ustanova. Provode se velike reforme pravosuđa, ali i dalje zabrinjavaju veliko radno opterećenje sudova, predvidivost i pravilna provedba sudskih odluka te vanjski pritisak na sudstvo. Rumunjska u okviru mehanizma suradnje i provjere dobiva preporuke u područjima reforme pravosuđa i borbe protiv korupcije. Ta područja stoga nisu obuhvaćena preporukama za Rumunjsku.

               (21)

               Popravlja se stabilnost financijskog sektora. Međutim, taj je sektor i dalje osjetljiv na domaće pravne inicijative. Nedavno donesen zakon o otpustu duga uz retroaktivnu primjenu na postojeće stanje kredita mogao bi biti izazov za nekoliko kreditnih institucija i dovesti do slabije kreditne aktivnosti. Tim bi se zakonom mogli povećati rizici za stabilnost financijskog sektora s posljedicama za cijelo gospodarstvo. Negativne posljedice na banke mogli bi imati i prijedlog konverzije kredita u stranoj valuti u domaću valutu te neke odluke suda u pogledu nepoštenih ugovornih uvjeta u ugovorima o kreditu.

               (22)

               Nedostatnost ili loša kvaliteta infrastrukture jedan je od najvećih problema u poslovanju u Rumunjskoj te sprečava razvoj trgovine i gospodarstva. Usprkos nedavnim manjim poboljšanjima Rumunjska je i dalje na zadnjem mjestu u usporedbi sa zemljama iz regije u pogledu percepcije kvalitete prometne i komunikacijske infrastrukture. Mreža cesta i autocesta mala je u odnosu na ostale zemlje u regiji i veličinu zemlje. Donošenje glavnog prometnog plana i povezane reforme željeznice neprestano se odgađa.

               (23)

               Javna ulaganja smanjuju se od 2008. unatoč dostatnoj raspoloživosti financijskih sredstava, osobito iz fondova EU-a. Taj trend je preokrenut u 2015., ali očekuje se da će se javna ulaganja usporiti od 2016. nadalje jer provedba programa za razdoblje 2014. – 2020. nije u potpunosti pokrenuta i nema dovoljno zrelih projekata u postupku. Rumunjska je nedavno započela napore jačanja suradnje među ministarstvima, reorganizacije sustava javne nabave te poboljšanja planiranja i provedbe investicijskih projekata. Međutim, izrada projekata javnih ulaganja još nije dostatna te je i dalje podložna vanjskim utjecajima. Odabir projekata i dalje ometaju nedostatak srednjoročnog i dugoročnog planiranja i strateških prioriteta, potreba postizanja sporazuma među brojnim donositeljima odluka, ograničena izvršna ovlast odjela za vrednovanje javnih ulaganja u Ministarstvu javnih financija te nedostatak kriterija odabira u nacionalnom programu lokalnog razvoja.

               (24)

               Unatoč znatnim poboljšanjima troškovne konkurentnosti i trgovinskih rezultata netroškovna konkurentnost u Rumunjskoj i dalje je izazov. Strukturne prepreke ometaju prelazak na gospodarstvo s većom dodanom vrijednošću i ograničavaju sposobnost Rumunjske da potiče održiv rast. Složenost upravnih postupaka, nestabilnost fiskalnih i poreznih politika te slabo poslovno okružje i dalje otežavaju odluke o ulaganjima. Zbog visoke razine utaje poreza i neprijavljenog rada smanjuju se porezni prihodi i narušava gospodarstvo. Dostupnost financiranja za mala i srednja poduzeća i dalje je ograničena.

               (25)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Rumunjske i objavila je u izvješću za tu zemlju za 2016. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Rumunjskoj u proteklim godinama. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Rumunjskoj, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog gospodarskog upravljanja EU-om pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

               (26)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje (4) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

         PREPORUČUJE da Rumunjska u 2016. i 2017. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               Ograničiti odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja u 2016. i postići godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a u 2017., osim ako se srednjoročni proračunski cilj ostvari uz niži napor. Osigurati primjenu fiskalnog okvira i dodatno ojačati poreznu disciplinu i ubiranje poreza. Osigurati da se zakonodavnim inicijativama ne ugrožavaju pravna sigurnost i financijska stabilnost. Prema potrebi donijeti mjere ublažavanja tih rizika.

               2.

               Poboljšati usluge nacionalne agencije za zapošljavanje za poslodavce i tražitelje zaposlenja, prije svega prilagođavanjem usluga profilu tražitelja zaposlenja, boljim povezivanjem tražitelja sa socijalnom pomoći, među ostalim socijalnim službama, i uključivanjem neregistriranih mladih osoba. Utvrditi objektivne kriterije za određivanje minimalne plaće u suradnji sa socijalnim partnerima. Poduzeti mjere sprečavanja ranog napuštanja školovanja i povećati dostupnost kvalitetnog obrazovanja, prije svega za Rome. Provesti izjednačavanje dobi za umirovljenje za muškarce i žene.

               3.

               Suzbiti neformalna plaćanja u zdravstvenom sustavu i povećati dostupnost izvanbolničke skrbi. Ojačati neovisnost i transparentnost upravljanja ljudskim resursima u javnoj upravi. Pojednostavniti upravne postupke u poslovnom i javnom sektoru. Ojačati korporativno upravljanje poduzeća u državnom vlasništvu.

               4.

               Poboljšati dostupnost sveobuhvatnih javnih usluga, povećati osnovnu infrastrukturu i potaknuti gospodarsku diversifikaciju, prije svega u ruralnim područjima. Donijeti i provesti glavni prometni plan. Ojačati određivanje prioriteta i pripremu u pogledu projekata javnih ulaganja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 12. srpnja 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. KAŽIMÍR

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

      (3)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (4)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 11. srpnja 2017. o Nacionalnom programu reformi Italije za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Italije za 2017.

text:
               9.8.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 261/46

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 11. srpnja 2017.
   o Nacionalnom programu reformi Italije za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Italije za 2017.
   (2017/C 261/11)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2017. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrdila da je Italija država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 9. i 10. ožujka 2017. Vijeće je 21. ožujka 2017. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”) (3).

               (2)

               Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Italija bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, koja je navedena u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

               (3)

               Izvješće za Italiju za 2017. objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Italije u odnosu na provedbu preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke za tu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Italije u ostvarenju nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, koji su također objavljeni 22. veljače 2017. Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Italiji postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. U kontekstu visoke razine loših kredita i visoke nezaposlenosti, visok državni dug i dugotrajna slaba dinamika produktivnosti upućuju na rizike s prekograničnim učinkom. Osobito je potrebno poduzeti mjere za smanjenje rizika od štetnih učinaka na talijansko gospodarstvo te, s obzirom na njegovu veličinu i prekograničnu važnost, na ekonomsku i monetarnu uniju.

               (4)

               Italija je 27. travnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017. i svoj Program stabilnosti za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. U Nacionalni program reformi Italije za 2017. uključene su kratkoročne i srednjoročne obveze. Kratkoročno se planira završno donošenje zakonâ o tržišnom natjecanju te reforme kaznenog postupka i pravila o zastari, provedba zakona o suzbijanju siromaštva te mjere povezane s pregovaranjem na razini poduzeća, preusmjeravanje oporezivanja i privatizacija. Srednjoročne mjere odnose se na javne financije, oporezivanje, tržište rada, bankarski i kreditni sustav, tržišno natjecanje, javnu upravu i pravosuđe te ulaganja. Nacionalnim programom reformi za 2017. obuhvaćaju se i izazovi iz izvješća za Italiju za 2017. i Preporuke za europodručje, uključujući potrebu za ponovnim pokretanjem ulaganja i osiguravanjem održivosti javnih financija. Ako se u potpunosti provedu u utvrđenom vremenskom okviru, tim bi se mjerama pomoglo Italiji u rješavanju makroekonomskih neravnoteža i provedbi preporuka za tu zemlju. Na temelju ocjene obveza Italije u području politika Komisija potvrđuje svoju prethodnu ocjenu da u ovoj fazi nisu opravdani daljnji koraci u okviru postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže kako je predviđeno Uredbom (EU) br. 1176/2011 i Uredbom (EU) br. 1174/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4). Provedba plana reformi politika pomno će se pratiti s pomoću posebnog praćenja.

               (5)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESI fondovi) za razdoblje 2014.–2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (6)

               Na Italiju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2017. planira poboljšanje ukupnog deficita sa 2,4 % BDP-a u 2016. na 2,1 % u 2017. i 1,2 % u 2018. te nakon toga uglavnom uravnoteženo stanje proračuna do 2019. Planira se da će se srednjoročni proračunski cilj, odnosno uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu, ostvariti do 2019. i održati u 2020. s obzirom na to da ponovno izračunani (6) strukturni saldo u objema godinama upućuje na malen strukturni deficit (0,3 % BDP-a). U Programu stabilnosti predviđa se da će se udio duga opće države u BDP-u, nakon što se dodatno povećao u 2016. (sa 132,1 % u 2015. na 132,6 % BDP-a), uglavnom stabilizirati u 2017., a zatim će se od 2018. smanjivati i doseći 125,7 % u 2020. Nesigurnost u pogledu sadržaja i provedbe srednjoročne proračunske strategije Programa stabilnosti za 2017. podrazumijeva negativne rizike za predviđanja rasta i ostvarivanje proračunskih ciljeva. Konkretno, unatoč znatno većem deficitu, prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2017. očekuje se gotovo jednak rast realnog BDP-a za 2018. kao i u Programu stabilnosti za 2017. Naime, u Komisijinu prognozu nije uključeno povećanje PDV-a (0,9 % BDP-a), koje je propisano kao zaštitna klauzula za postizanje proračunskih ciljeva u 2018., jer se u Programu stabilnosti za 2017. potvrđuje da se ta klauzula namjerava aktivirati samo ako su pružene detaljne informacije o alternativnim kompenzacijskim mjerama. Nadalje, u Programu stabilnosti za 2017. navodi se da se namjerava pronaći dodatan prostor za smanjenje poreznog opterećenja.

               (7)

               U Programu stabilnosti za 2017. upućuje se na znatan učinak iznimnog priljeva izbjeglica i mjera sigurnosti na ukupni proračun u 2016. i 2017. te se pružaju odgovarajući dokazi o opsegu i prirodi tih dodatnih proračunskih troškova. U skladu s podacima Komisije prihvatljivi dodatni rashodi u 2016. za izniman priljev izbjeglica iznosili su 0,06 % BDP-a, a za mjere sigurnosti 0,06 % BDP-a. Prihvatljivi rashodi koji se odnose na izniman priljev izbjeglica za 2017. prethodno su procijenjeni na 0,16 % BDP-a (7). Nadalje, talijanska tijela pozvala su se u 2017. na klauzulu o neuobičajenom događaju za iznimnu seizmičku aktivnost. Prihvatljivi rashodi koji se odnose na iznimnu seizmičku aktivnost prethodno su procijenjeni u 2017. na 0,18 % BDP-a (8). Odredbama iz članka 5. stavka 1. i članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 uzimaju se u obzir ti dodatni rashodi jer su priljev izbjeglica, ozbiljnost terorističke prijetnje i iznimna seizmička aktivnost neuobičajeni događaji, njihov je utjecaj na javne financije Italije znatan, a održivost ne bi bila ugrožena ako se dopusti privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Stoga, kako bi se u obzir uzeli dodatni troškovi povezani s izbjeglicama i mjerama sigurnosti, potrebna prilagodba prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja za 2016. smanjena je za 0,12 % BDP-a. U pogledu 2017. konačna će se ocjena, uključujući prihvatljive iznose, izraditi u proljeće 2018. na temelju zabilježenih podataka koje su dostavila talijanska tijela.

               (8)

               Kako bi se uzele u obzir velike strukturne reforme s pozitivnim učinkom na dugoročnu održivost javnih financija, Italiji je za 2016. odobreno privremeno odstupanje od potrebne prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja od 0,5 % BDP-a, a daljnjih 0,25 % BDP-a odobreno je kako bi se uzeli u obzir nacionalni rashodi za ulaganja u projekte koje sufinancira Unija. Kad je riječ o klauzuli o ulaganjima, jedan je od kriterija prihvatljivosti povećanje javnih ulaganja. Stvarni podaci za 2016. pokazali su da su se javna ulaganja u 2016. u odnosu na 2015. smanjila (za 1,6 milijardi EUR). Međutim Vijeće prima na znanje da su prošle godine javna ulaganja ograničavali posebni čimbenici. Jedan je od njih nesigurnost povezana s prelaskom na novi zakon o javnoj nabavi i koncesijama, koji je revidiran u skladu s preporukama po državama članicama za 2016. Nadalje, što je još i važnije, u 2016. je zbog početka novog programskog razdoblja zabilježen oštar pad ulaganja koja se financiraju sredstvima Unije, dok su se ulaganja koja se financiraju nacionalnim sredstvima neznatno povećala (za 1,1 milijardu EUR). Stoga, s obzirom na to da su ulaganja koja se financiraju iz nacionalnih sredstava u 2016. porasla, a nisu ih nadomjestili rashodi koji se odnose na klauzulu o ulaganjima, Italiji se može odobriti privremeno odstupanje od 0,21 % BDP-a u pogledu klauzule o ulaganjima, što odgovara nacionalnim rashodima koji su prihvatljivi za sufinanciranje, kako je navedeno u Programu stabilnosti za 2017. Kad se uzme u obzir ukupna dodatna fleksibilnost od 0,83 % BDP-a za neuobičajeni događaj, strukturna reforma i klauzule o ulaganjima, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2017. istaknuto je određeno odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2016.

               (9)

               Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Italiji da ostvari godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a ili više prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja 2017. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. postoji rizik od znatnog odstupanja od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2017. i tijekom 2016. i 2017. zajedno. Međutim, da se od zahtjeva u 2017. oduzme privremeno odstupanje za klauzulu o neuobičajenom događaju u vezi s iznimnim priljevom izbjeglica i preventivnim planom ulaganja za zaštitu državnog područja od seizmičkih rizika (prethodno procijenjeno na ukupno 0,34 % BDP-a), taj bi se rizik od znatnog odstupanja tada smatrao rizikom od određenog odstupanja.

               (10)

               S obzirom na njezinu fiskalnu situaciju i posebno razinu njezina duga, očekuje se da Italija u 2018. ostvari dodatnu prilagodbu prema ostvarenju svojeg srednjoročnog proračunskog cilja, a to je uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu. Prema zajednički dogovorenoj matrici prilagodbe u okviru Pakta o stabilnosti i rastu ta prilagodba trebala bi 2018. dovesti do stope nominalnog smanjenja neto primarnih državnih rashoda od najmanje 0,2 %. To bi odgovaralo godišnjoj strukturnoj prilagodbi od najmanje 0,6 % BDP-a. Ne bude li promjene u politikama, postoji rizik od znatnog odstupanja od zahtjeva u 2018. Na prvi se pogled predviđa da Italija 2017. i 2018. neće poštovati pravilo o dugu. Općenito, Vijeće smatra da Italija treba biti spremna poduzeti dodatne mjere kako bi 2017. osigurala usklađenost te da će 2018. biti potrebne dodatne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Međutim, kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1466/97, ocjenom proračunskih planova i rezultata trebao bi se uzeti u obzir proračunski saldo države članice s obzirom na cikličke uvjete. Kako se navodi u komunikaciji Komisije o europskom semestru 2017. koja prati ovogodišnje preporuke za pojedine zemlje, ocjenom nacrta proračunskog plana za 2018. i naknadnom ocjenom proračunskih rezultata za 2018. morat će se uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike kojim se doprinosi i jačanju oporavka koji je u tijeku i osiguravanju održivosti javnih financija Italije. U tom kontekstu Vijeće prima na znanje da Komisija namjerava izvršiti cjelovitu ocjenu u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, posebno s obzirom na cikličku situaciju u Italiji.

               (11)

               Zbog neusklađenosti Italije prima facie s pravilom o dugu u 2015., Komisija je 22. veljače 2017. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. UFEU-a u kojem se zaključuje da se „zasad smatra da kriterij duga utvrđen u Ugovoru i u Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen, osim ako se dodatne strukturne mjere u vrijednosti od najmanje 0,2 % BDP-a, koje se vlada obvezala donijeti najkasnije u travnju 2017., do tada pouzdano provedu kako bi se u 2017. (pa tako i u 2016.) smanjila razlika u odnosu na načelnu usklađenost s preventivnim dijelom Pakta. Međutim, odluka o mogućoj preporuci o pokretanju postupka u slučaju prekomjernog deficita može biti donesena samo na temelju Komisijine proljetne prognoze za 2017. i uzimajući u obzir potvrđene podatke za 2016. i provedbu fiskalnih mjera koje su se talijanska nadležna tijela u veljači 2017. obvezala poduzeti.” Vlada je donijela propisane dodatne mjere konsolidacije u travnju 2017. Stoga se smatra da u ovoj fazi nisu potrebne nikakve daljnje mjere za ispunjavanje kriterija duga. Komisija će u jesen 2017. ponovno ocijeniti usklađenost Italije s kriterijem duga na temelju prijavljenih podataka za 2016. i Komisijine jesenske prognoze 2017., u što će biti uključeni nove informacije o izvršenju proračuna u 2017. i stvarni proračunski planovi za 2018.

               (12)

               Zbog pogoršanja strukturnog primarnog salda i trenutačnih makroekonomskih uvjeta visok udio javnog duga Italije trebao bi se stabilizirati, a ne smanjiti. S obzirom na to da iznosi preko 130 % BDP-a, znatna sredstva namijenjena su pokrivanju troškova servisiranja duga, na štetu više stavki kojima se potiče rast uključujući obrazovanje, inovacije i infrastrukturu.

               (13)

               Talijanski porezni sustav ne potiče gospodarski rast i učinkovitost zbog nekoliko razloga. Unatoč nedavnom neznatnom smanjenju porezno opterećenje na čimbenike proizvodnje i dalje je među najvišima u Uniji. Postoji prostor za dodatno preusmjeravanje prema porezima koji su manje štetni za rast, bez posljedica za proračun. Porez na prvu nekretninu stavljen je izvan snage 2015., što je korak unatrag u postupku ostvarivanja učinkovitije porezne strukture. Unatoč tome što se nacionalnim zakonodavstvom zahtijeva njezino provođenje na godišnjoj osnovi, dugo očekivana revizija poreznih rashoda, posebno u pogledu smanjenih stopa poreza na dodanu vrijednost, dodatno je odgođena. Reforma zastarjelih katastarskih vrijednosti u skladu s trenutačnim tržišnim vrijednostima još je u tijeku. Zbog niske razine porezne discipline i složenog poreznog zakona povećava se opterećenje za poduzeća i kućanstva koja se pridržavaju poreznih obveza. Nedavne mjere, kao što su obvezno elektroničko fakturiranje i „razdvojeno plaćanje” za kupnju koju obavljaju vladina tijela, čine korak u pravom smjeru. Međutim elektroničko fakturiranje nije obvezno za transakcije u privatnom sektoru, a ograničenja povezana s upotrebom gotovine nedavno su ukinuta, tako da je upotreba elektroničkog plaćanja i dalje znatno ispod prosjeka Unije, što nepovoljno utječe na poreznu disciplinu.

               (14)

               Kad je riječ o proračunskom postupku, 2016. je donesena sveobuhvatna reforma. Komisija će i dalje pratiti provedbu reforme, kojom bi analiza rashoda u većoj mjeri postala sastavni dio proračunskog postupka.

               (15)

               Na talijanske okvirne uvjete, javnu upravu i poslovno okruženje i dalje utječe niz strukturnih nedostataka. Ti nedostatci i dalje usporavaju provedbu reformi, nepovoljno utječu na ulaganja, uzrokuju nesigurnost i stvaraju prostor za rente. Reforme sustava građanskog pravosuđa donesene proteklih godina kako bi se povećala učinkovitost pravosudnog sustava, poboljšalo upravljanje predmetima i osigurala postupovna disciplina tek sad počinju sporo pokazivati rezultate. Trajanje građanskih sudskih postupaka i dalje je veliki izazov. Premda se blago smanjuju na nižim instancama, vrijeme potrebno za donošenje odluke i zaostatak u građanskim i trgovačkim parnicama i dalje su na svim instancama među najvišima u Uniji. Reformom građanskih postupaka koja je u tijeku predviđa se daljnje sužavanje kriterija dopuštenosti žalbe, pojednostavnjenje građanskih postupaka na svim instancama i mjere kojima se odvraća od obijesnog parničenja.

               (16)

               Unatoč reformama koje su dosad donesene, nekoliko pokazatelja potvrđuje da je korupcija i dalje velik problem u Italiji. Na donošenje davno očekivane reforme pravila o zastari radi učinkovitije borbe protiv korupcije čeka se od 2014. Zbog pravila o zastari u njihovu trenutačnom obliku za velik udio predmeta nakon prvostupanjske presude nastupa zastara. Nadalje, nacionalno tijelo za borbu protiv korupcije u izvršavanju svojih ovlasti raspolaže s ograničenim financijskim i ljudskim resursima, a okvir za prevenciju i dalje je rascjepkan.

               (17)

               Sveobuhvatan zakon o davanju ovlasti u cilju reforme javne uprave donesen je 2015. Zakon ima potencijal za poboljšanje učinkovitosti i djelotvornosti javne uprave. Međutim zbog presude Ustavnog suda iz studenoga 2016., kojom su postupci koji su primijenjeni za donošenje nekih provedbenih zakonodavnih odluka proglašeni neustavnima, provedba ključnih dijelova reforme još je u tijeku. Presuda se posebno odnosi na tri ključna područja reforme: lokalne javne službe, javne službe za zapošljavanje i poduzeća u javnom vlasništvu. S obzirom na to da je rok za donošenje povezanih odluka istekao u studenome 2016., potrebne su nove zakonodavne inicijative za reformu lokalnih javnih službi i javnih službi za zapošljavanje na razini upravljanja. Kad je riječ o poduzećima u javnom vlasništvu, odluku donesenu prije presude potrebno je izmijeniti. Reformom se nastoji smanjiti broj poduzeća u javnom vlasništvu, povećati njihova učinkovitost i osigurati da posluju u skladu s istim pravilima kao i subjekti u privatnom vlasništvu. Provedbom planirane privatizacije pridonijelo bi se i racionalizaciji poduzeća u javnom vlasništvu.

               (18)

               Okvirni uvjeti za tržišno natjecanje također su i dalje nepovoljni. Naime, godišnji zakon o tržišnom natjecanju iz 2015. još nije donesen. U određenim sektorima, kao što su regulirane profesije, koncesije, javna nabava, sustav odobrenja i lokalne javne službe uključujući prijevoz, i dalje postoje velike prepreke za tržišno natjecanje. Naime, napredak u poticanju učinkovitog i transparentnog funkcioniranja tržišta javnog prijevoza temeljenog na konkurenciji, posebno za željeznice u državnoj koncesiji, i dalje je vrlo ograničen. Prema novim pokazateljima koje je izradila Komisija razina restriktivnosti u Italiji veća je od prosjeka za većinu analiziranih profesija na razini Unije. U okviru paketa mjera za uklanjanje prepreka na tržištima usluga u siječnju 2017. Komisija je u svojoj Komunikaciji o preporukama za reformu regulative u području profesionalnih usluga dala posebne smjernice za rješavanje tog pitanja po profesijama.

               (19)

               Velika količina loših kredita u bankarskom sektoru i dalje predstavlja opterećenje za dobit banaka i njihovu sposobnost unutarnjeg stvaranja kapitala. To čini znatno opterećenje i za ponudu kredita, posebno za mala poduzeća. Dosad poduzetim političkim inicijativama još se nije postiglo znatno smanjenje razine loših kredita. Nadzorne smjernice o upravljanju lošim kreditima na nacionalnoj razini i dalje nisu dovoljno razrađene; srednje i male banke i dalje su ranjivije od velikih kreditnih institucija. Komisija će stoga pratiti provedbu reforme korporativnog upravljanja najvećih popolari banaka i malih uzajamnih banaka, što je ključno za konsolidaciju bankarskog sustava. Nedavno su poduzete reformske mjere, ali stečajni okvir i okvir za naplatu osiguranja i dalje pružaju nedovoljnu potporu za brzo rješavanje i restrukturiranje loših kredita, posebno u pogledu malih poduzeća i mikropoduzeća. Nacrtom zakona o davanju ovlasti u cilju reforme i pojednostavnjenja stečajnih i provedbenih alata, o kojem se trenutačno raspravlja u parlamentu, moglo bi se pridonijeti uklanjanju postojećih nedostataka i razvoju sekundarnog tržišta za dug poduzeća pred bankrotom u Italiji.

               (20)

               Unatoč postupnom poboljšanju na tržištu rada, kojem doprinose reforme, dugotrajna nezaposlenost i nezaposlenost mladih i dalje su visoke (6,7 % odnosno 38 % u 2016.), a više od 1,2 milijuna mladih nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju. Premda je postignut velik napredak u provedbi programa Garancija za mlade (9), i dalje su prisutni određeni izazovi u osiguravanju djelotvornije i sveobuhvatnije provedbe. Postotak korisnika Garancije za mlade koji su još uvijek zaposleni, obrazuju se, u sustavu su naukovanja ili stažiranja šest mjeseci nakon završetka programa iznad je prosjeka Unije. Međutim, stupanj informiranosti ciljane populacije i dalje je nizak, a u rezultatima i dalje postoje znatne regionalne razlike. Reforma aktivnih politika tržišta rada, uključujući njihov sustav upravljanja, i dalje je u ranoj fazi, a učinkovitost službi za zapošljavanje i dalje je niska, s time da su razlike među regijama znatne. Obrazovanje odraslih nije dovoljno razvijeno, što može imati negativan učinak na rezultate tržišta rada niskokvalificiranih osoba.

               (21)

               Sudjelovanje žena na tržištu rada i dalje je nedostatno, a potencijal njihove radne snage uvelike neiskorišten. Stopa zaposlenosti žena jedna je od najnižih u Uniji. Neke značajke poreznog sustava i sustava socijalnih naknada i dalje odvraćaju primatelje drugog dohotka od sudjelovanja na tržištu rada, a pristup povoljnim uslugama skrbi (za djecu i starije osobe) i dalje je ograničen, sa znatnim razlikama među regijama. Stopa očinskog dopusta među najnižima je u Uniji.

               (22)

               Pregovori na drugoj razini nisu u širokoj uporabi. To otežava učinkovitu raspodjelu sredstava i prilagodbu plaća lokalnim gospodarskim uvjetima. Tome su razlog i pravila i praksa povezana s kolektivnim pregovorima iz postojećeg okvira, čime se ostavlja ograničen prostor za pregovore na lokalnoj razini. Još uvijek nisu provedeni sporazumi koje su socijalni partneri potpisali u razdoblju nakon siječnja 2014., a kojima se utvrđuju postupci i kriteriji za mjerenje reprezentativnosti sindikata, čime bi se smanjila nesigurnost u odnosima između poslodavca i radnika. Porezne olakšice na povećanje plaće povezane s produktivnošću nisu se pokazale djelotvornima u znatnom širenju uporabe pregovora na drugoj razini.

               (23)

               Broj osoba suočenih s rizikom od siromaštva i stopa socijalne isključenosti znatno su iznad prosjeka Unije, posebno za djecu i osobe migrantskog podrijetla. Postoje i znatne razlike među regijama. Postignut je određen napredak u pogledu nacionalne strategije za suzbijanje siromaštva. Nedavno donesen program za dohodak za uključivanje pozitivan je korak prema uspostavi jedinstvenog sveobuhvatnog programa za suzbijanje siromaštva. Njegova će djelotvornost ovisiti o njegovoj pravilnoj provedbi uz mobilizaciju odgovarajućih resursa (među ostalim pojednostavnjenjem raznih socijalnih davanja), primjerenom usmjeravanju s pomoću imovinskog cenzusa i prava prvenstva za obitelji s djecom te djelotvornim postupcima na terenu, koji uključuju osiguravanje potpore dohotku i pružanje dobro integriranih usluga. U ovoj fazi nejasno je hoće li financijski resursi biti dostatni za suočavanje s problemom siromaštva u Italiji. Uzimanje u obzir dodatnih sredstava poštujući pritom proračunske ciljeve, smanjenje fragmentacije sustava socijalne pomoći, racionalizacija socijalnih izdataka i suočavanje se s pitanjem njegove trenutačne pristranosti prema mirovinama i dalje su ključni izazovi.

               (24)

               Komisija je u okviru europskog semestra 2017. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Italije i objavila je u izvješću za tu zemlju za 2017. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2017. i Nacionalni program reformi za 2017. te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Italiji u proteklim godinama. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Italiji, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine Unije.

               (25)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2017., a njegovo je mišljenje (10) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (26)

               Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2017. i Program stabilnosti za 2017. Preporuke Vijeća u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku,

         PREPORUČUJE da Italija 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               U 2018. nastaviti s ulaganjem znatnog fiskalnog napora, u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, uzimajući u obzir potrebu za jačanjem oporavka koji je u tijeku i osiguravanjem održivosti javnih financija Italije. Osigurati pravodobnu provedbu programa privatizacije i iskoristiti neočekivane prihode za ubrzanje smanjivanja udjela duga opće države u BDP-u. Preusmjeriti porezno opterećenje s čimbenika proizvodnje na poreze koji su manje štetni za rast bez posljedica za proračun, i to poduzimanjem odlučnih mjera za smanjenje broja i opsega poreznih rashoda, reformom zastarjelog katastarskog sustava i ponovnim uvođenjem poreza na prvu nekretninu za kućanstva s visokim dohotkom. Proširiti obveznu uporabu elektroničkog fakturiranja i plaćanja.

               2.

               Smanjiti trajanje suđenja u građanskom pravosuđu s pomoću učinkovitog upravljanja predmetima i pravila kojima se osigurava postupovna disciplina. Pojačati borbu protiv korupcije, posebno revizijom pravila o zastari. Dovršiti reforme javnih službi za zapošljavanje i povećati učinkovitost poduzeća u javnom vlasništvu. U najkraćem roku donijeti i provesti zakon o tržišnom natjecanju i suočiti se s preostalim ograničenjima za tržišno natjecanje.

               3.

               Ubrzati smanjenje razine loših kredita i pojačati poticaje za sanaciju i restrukturiranje bilance, posebno u segmentu banaka koje su pod nacionalnim nadzorom. Donijeti sveobuhvatnu reformu stečajnog regulatornog okvira i regulatornog okvira za naplatu osiguranja.

               4.

               Ojačati okvir za kolektivne pregovore uz sudjelovanje socijalnih partnera kako bi se omogućilo da se u većoj mjeri uzmu u obzir lokalni uvjeti. Osigurati djelotvorne aktivne politike tržišta rada. Olakšati zapošljavanje primatelja drugog dohotka. Racionalizirati socijalne izdatke i poboljšati njihovu strukturu.

      Sastavljeno u Bruxellesu 11. srpnja 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         T. TÕNISTE

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  SL C 92, 24.3.2017., str. 1.

      (4)  Uredba (EU) br. 1174/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o provedbenim mjerama za ispravljanje prekomjernih makroekonomskih neravnoteža u europodručju (SL L 306, 23.11.2011., str. 8.).

      (5)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (6)  Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

      (7)  Taj se iznos temelji na ukupnim proračunskim troškovima koji su u Programu stabilnosti za 2017. procijenjeni na 0,25 % BDP-a, od čega su oduzeta privremena odstupanja od 0,03 % BDP-a i od 0,06 % BDP-a, koja su već odobrena 2015. odnosno 2016. Komisija je u svojem mišljenju o nacrtu proračunskog plana Italije za 2017. najavila da bi bila spremna razmotriti mogućnost dodatnog odstupanja zbog trajnog iznimnog priljeva izbjeglica u Italiju te s obzirom na priznanje Europskog vijeća od listopada 2016. u pogledu „važnog doprinosa, financijskog i inog, najizloženijih država članica tijekom zadnjih godina”.

      (8)  Komisija je u svojem mišljenju o nacrtu proračunskog plana Italije za 2017. navela da bi se rashodi namijenjeni za upravljanje u izvanrednim situacijama i preventivni plan ulaganja za zaštitu državnog područja od rizika seizmičke aktivnosti mogli smatrati rashodima integrirane prirode. U narednim godinama samo bi se pozitivne dodatne promjene u sredstvima namijenjenima za tu svrhu mogle smatrati prihvatljivima za moguća daljnja privremena odstupanja.

      (9)  Preporuka Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Garancije za mlade (SL C 120, 26.4.2013., str. 1.).

      (10)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.