title: Preporuka Vijeća od 11. srpnja 2017. o Nacionalnom programu reformi Bugarske za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Bugarske za 2017.

text:
               9.8.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 261/7

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 11. srpnja 2017.
   o Nacionalnom programu reformi Bugarske za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Bugarske za 2017.
   (2017/C 261/02)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2017. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je Bugarska utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)

               Izvješće za Bugarsku za 2017. objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Bugarske u rješavanju preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Bugarske u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 22. veljače 2017. U svojoj analizi Komisija je zaključila da u Bugarskoj postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Konkretno, u Bugarskoj i dalje postoje neravnoteže povezane s preostalim slabostima u financijskom sektoru i visokom korporativnom zaduženošću u kontekstu visoke stope dugotrajne nezaposlenosti.

               (3)

               Bugarska je svoj Nacionalni program reformi za 2017. i svoj Program konvergencije za 2017. dostavila 17. svibnja 2017., nakon isteka roka.

               (4)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESI fondovi) za razdoblje 2014.–2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Bugarska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2017., nadovezujući se na uravnoteženo stanje proračuna iz 2016., planira ukupni deficit od 0,6 % BDP-a u 2017. Predviđa se blago poboljšanje ukupnog deficita u 2018., na 0,5 %BDP-a, a nakon toga mali suficit. Tijekom programskog razdoblja planira se ispunjavanje srednjoročnog proračunskog cilja, strukturnog deficita od 1 % BDP-a. Prema Programu konvergencije za 2017. očekuje se da će se udio državnog duga u BDP-u postupno smanjiti s 29,5 % BDP-a u 2016. na 23,8 % u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je.

               (6)

               Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Bugarskoj da 2017. ostvari godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Stvarni podaci upućuju na to da je Bugarska 2016. nadmašila svoj srednjoročni proračunski cilj. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2017. predviđa se promjena strukturnog salda sa suficita od 0,1 % BDP-a u 2016. na deficit od 0,4 % BDP-a u 2017. i 0,3 % BDP-a u 2018., uz pretpostavku da ne dođe do promjene politike. Usprkos tom pogoršanju predviđa se da će strukturni saldo ostati iznad srednjoročnog proračunskog cilja za obje godine. Općenito, Vijeće smatra da se predviđa da će Bugarska 2017. i 2018. ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (7)

               Ulažu se napori na poboljšanju ubiranja poreza. Unatoč poboljšanjima porezna disciplina i dalje je izazov. Siva ekonomija i neprijavljeni rad još su vrlo prisutni. Administrativno opterećenje povezano s porezom je smanjeno, ali je i dalje veliko. Čini se da su mjerama za smanjenje birokracije dosad postignuti ograničeni rezultati, a nema naznaka bitnih poboljšanja u pogledu dobrovoljnog ispunjavanja poreznih obveza. U tim okolnostima čini se da je provedba pravila ključna ne samo za provedbu kontrola nego i za bolje sprečavanje kršenja poreznih propisa. Čini se da je akcijski plan povezan s jedinstvenom nacionalnom strategijom za poboljšanje ubiranja poreza za razdoblje 2015.–2017. koristan alat, osobito u pogledu ocjenjivanja i poboljšavanja koordinacije i učinkovitosti niza administrativnih tijela u području poreza. Ex post analizom učinka posebnih mjera moglo bi se doprinijeti odgovarajućoj ocjeni, planiranju i usmjeravanju budućih mjera porezne discipline. Te će mjere biti uključene u sveobuhvatnu jedinstvenu nacionalnu strategiju i zamijeniti postojeću strategiju koja istječe krajem 2017.

               (8)

               U dogovoru i suradnji s relevantnim europskim tijelima bugarska tijela provela su preispitivanja kvalitete imovine i testove otpornosti na stres bankarskog sektora i sektora osiguranja te preispitivanje imovine privatnih mirovinskih fondova. Iako je rezultatima potvrđena opća otpornost tih sektora, utvrđene su određene slabosti, među ostalim i u određenim sustavno važnim institucijama. Budući da daljnje mjere još nisu u potpunosti provedene, uzroci slabosti i dalje su prisutni. Osim toga, tim trima preispitivanjima nisu u potpunosti obuhvaćena određena pitanja, uključujući procjenu nelikvidnih financijskih instrumenata i imovine te izloženosti povezanih strana. Nadzorna tijela mogla bi pri rješavanju tih pitanja primijeniti konzervativniji pristup. Neriješeni problemi u sektoru osiguranja uključuju i postupanje s određenim ugovorima o reosiguranju, određena potraživanja povezana s osiguranjem i nadzor na razini grupe.

               (9)

               Kako bi se spriječilo ponovno pojavljivanje sličnih neravnoteža u budućnosti, potrebno je dovršiti mjere za poboljšanje nadzora bankarskog sektora i uložiti dodatne napore u poboljšanje nadzora nebankarskog sektora. Imovina čiju je vrijednost teško procijeniti i neprimjerene poslovne prakse, uključujući kreditiranje između povezanih društava i na temelju poznanstava i dalje su ključni izazovi za bugarska tijela. Bugarska nacionalna banka pokrenula je plan reforme i razvoja nadzora bankarskog sektora, koji se među ostalim temelji i na nalazima Svjetske banke i MMF-a. Plan se provodi, ali možda će biti potrebne izmjene s obzirom na rezultate programa procjene financijskog sektora. Manjkavosti nadzora utvrđene preispitivanjem sektora osiguranja i mirovinskog fonda upućuju na potrebu da Povjerenstvo za financijski nadzor izradi i provede sveobuhvatan plan za jačanje nadzora, među ostalim i poboljšanjem svojeg unutarnjeg upravljanja i funkcioniranja. Kako bi se osigurala potpuna vjerodostojnost, taj bi se plan trebao temeljiti na najboljim međunarodnim praksama u tom području, a trebalo bi ga izraditi i provesti u bliskoj suradnji s relevantnim europskim tijelima, uključujući, prema potrebi, u njega i doprinos trećih pružatelja usluga.

               (10)

               Korporativni dug i dalje je visok (znatno veći nego u usporedivim zemljama), što opterećuje bilance poduzeća i može ograničiti kreditnu potražnju i ulaganja u srednjem roku. Kako bi se smanjila i dalje visoka razina loših kredita poduzećima, bugarska nadležna tijela bankama bi trebala olakšati postupak rješavanja duga s pomoću opsežnog skupa alata. Primjerice, ubrzavanjem reforme stečajnog okvira poboljšalo bi se pravno okružje za rješavanje problema loših dugova i omogućilo izvansudsko restrukturiranje. Izvan stečajnog okvira alatima bi se moglo obuhvatiti preporuke nadzornih tijela bankama s osobito visokim razinama loših kredita. To bi također moglo uključivati mjere kojim je cilj da podaci o kvaliteti imovine budu transparentniji kako bi se doprinijelo produbljivanju sekundarnog tržišta loših kredita.

               (11)

               Nedavna kretanja na tržištu rada pozitivna su, ali strukturni problemi i dalje su prisutni. Radna snaga i dalje se smanjuje zbog starenja stanovništva i iseljavanja. S obzirom na strukturne promjene u gospodarstvu bitno je iskoristiti neiskorišteni potencijal radne snage. Trenutačno je tržište rada obilježeno velikim udjelom dugotrajno nezaposlenih u ukupnom broju nezaposlenih i visokom stopom neaktivnosti, ograničenom uključenosti mladih na tržište rada i nedostatkom vještina i neusklađenošću postojećih i traženih vještina. Iako je stopa nezaposlenosti 2015. pala ispod prosjeka Unije, udio dugotrajne nezaposlenosti, stopa mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se niti osposobljavaju i niska stopa zaposlenosti niskokvalificiranih radnika i dalje su veliki izazovi. S obzirom na te izazove, aktivne politike tržišta rada nedovoljno su usmjerene na skupine u nepovoljnom položaju i njihove potrebe, što otežava njihovu zapošljivost. Osim toga, kada je riječ o primateljima socijalnih naknada, njihovo sudjelovanje na tržištu rada može biti ograničeno zbog nedovoljne integracije službi za zapošljavanje i socijalnih službi.

               (12)

               Bolji obrazovni rezultati i veća dostupnost kvalitetnog uključivog redovnog obrazovanja i dalje su izazovi, a tim se promjenama može pridonijeti smanjenju siromaštva. Iako se rizik od siromaštva ili socijalne isključenosti djece blago smanjio, i dalje je jedan od najviših u Uniji i čvrsto je povezan s razinom obrazovanja roditelja. Stjecanje osnovnih vještina prema rezultatima OECD-ova Programa za međunarodnu procjenu učenika (PISA) iz 2015. upućuje na činjenicu da je udio učenika koji postižu ispodprosječne rezultate u čitanju, matematici i prirodnim znanostima jedan od najviših u Uniji. Planiranu metodologiju za poboljšanje financiranja školstva tek treba izraditi. Cilj joj je poduprijeti ostvarivanje ravnomjernijih rezultata pružanjem dodatne pomoći školama koje postižu slabe rezultate. Djeci iz obitelji nižeg socioekonomskog statusa, a osobito romskih obitelji, ne nude se de facto jednake mogućnosti obrazovanja, među ostalim u ranom djetinjstvu. Provodi se reforma strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, ali njegova kvaliteta i suradnja s poduzećima i socijalnim partnerima nisu dovoljne. I dalje se postupno uvodi dvojno obrazovanje. Financiranjem na temelju rezultata nastoji se poboljšati kvaliteta visokog obrazovanja i njegova relevantnost za tržište rada.

               (13)

               Ograničena dostupnost, niska razina financiranja, iseljavanje stručnjaka i loši ishodi zdravstvene zaštite i dalje su ključni izazovi u zdravstvenom sustavu. Loše pokriće obveznog zdravstvenog osiguranja, uključujući loše pokriće izvanbolničkih medicinskih usluga i visoka izravna plaćanja, pojedincima otežavaju pristup zdravstvenoj skrbi. Ako se provedu u cijelosti, nedavne mjere, kao što je selektivno ugovaranje bolničkih usluga na temelju nacionalnog plana za zdravstvo, imaju potencijal za poboljšanje pristupa zdravstvenoj skrbi i osiguranje jednakosti.

               (14)

               Iako je i dalje je najniža u Uniji, razina minimalne plaće u Bugarskoj znatno je porasla od 2011. Usprkos dogovoru koji su poslodavci i sindikati postigli u pogledu kriterija, u uspostavi objektivnog mehanizma ostvaren je ograničeni napredak. Nedostatak transparentnog mehanizma kojim se u obzir uzimaju gospodarski i socijalni kriteriji, uvjeti na tržištu rada i institucionalni aspekt njihove primjene može ugroziti pravilnu ravnotežu između ciljeva pružanja potpore zapošljavanju i konkurentnosti te zaštite dohotka od rada. Usprkos određenim neslaganjima među socijalnim partnerima tijekom neuspjelih pregovora o minimalnim pragovima u pogledu socijalne zaštite za 2017., socijalni dijalog u zemlji i dalje postoji.

               (15)

               Visok udio osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti i dalje je velik gospodarski i društveni izazov. Bugarska je i dalje najsiromašnija država članica u Uniji, a skupine u nepovoljnom položaju, primjerice Romi, djeca, starije osobe i stanovnici ruralnih područja, time su nerazmjerno pogođene. Nakon nekoliko godina stalnog poboljšanja stopa rizika od siromaštva za starije osobe znatno se pogoršala. Starije žene izložene su osobito visokom riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti zbog njihova obično kraćeg razdoblja uplaćivanja doprinosa za mirovinsko osiguranje. Iako se stanje u pogledu relativnog siromaštva djece poboljšalo, razina siromaštva u toj skupini i dalje je vrlo visoka. Deinstitucionalizacija djece nastavlja se zahvaljujući donošenju novog akcijskog plana. Međutim, kada je riječ o odraslim osoba i osobama s invaliditetom, s time se i dalje zaostaje. Dohodovna nejednakost važan je rastući problem. Omjer dohotka 20 % najbogatijih i 20 % najsiromašnijih kućanstava narastao je sa 6,1 u 2012. na 7,1 u 2015. te je sada među najvišima u Uniji. Razlika u dohodovnoj nejednakosti prije i poslije oporezivanja i socijalnih transfera u Bugarskoj među najnižima je u Uniji. Sustavom socijalne zaštite, uključujući opći program minimalnog dohotka, ne pružaju se odgovarajuće razine potpore. Pokrivenost stanovništva socijalnim naknadama i dalje je niska zbog vrlo strogih uvjeta za njezino dobivanje. Razina minimalnog dohotka i dalje je niska i nije ažurirana od 2009., a ne postoji ni transparentan mehanizam prilagodbe.

               (16)

               Mjere za unapređenje sustava javne nabave uspostavljene su, ali njihova stvarna dodana vrijednost tek se treba pokazati. Potrebno je osigurati odgovarajuću i učinkovitu provedbu novog sustava ex ante kontrola koji se temelji na riziku. Provedba preporuka danih u okviru preispitivanja sustava žalbi i dalje je izazov jer su učinkoviti pravni lijekovi ključni za provedbu važnih projekata. Administrativne kapacitete Agencije za javnu nabavu nakon procjene trebalo bi prilagoditi kako bi odražavali funkcije te agencije. Nadalje, potrebno je ojačati administrativne kapacitete ugovornih tijela, među ostalim na temelju metodološke podrške koju pruža Agencija za javnu nabavu te centraliziranih i/ili pomoćnih aktivnosti nabave koje središnja tijela za javnu nabavu pružaju središnjoj upravi, općinama i sektoru zdravstva. Rad na uvođenju e-javne nabave kako bi se povećala transparentnost javne nabave još je u tijeku. Jamčenje nepristranosti javnih ponuda i sprečavanje mogućih sukoba interesa i dalje su važna pitanja. Usprkos nedavnim reformama za osuvremenjenje javne uprave učinkovitost i djelotvornost javnih institucija i dalje je ograničena. U 2016. dovršene su brojne pravne izmjene radi uspostave odgovarajućeg pravnog okvira, ali njihova učinkovita i sustavna provedba predstavljaju izazov.

               (17)

               Bugarska je 2016. donijela važne reforme za rješavanje dugotrajnog problema neovisnosti i kvalitete pravosuđa. Međutim, budući da su reforme donesene tek nedavno, još je prerano za procjenu njihova učinka. Potrebne su dodatne mjere u brojim područjima. Korupcija je u Bugarskoj i dalje velik problem koji otežava ulaganja na nacionalnoj i lokalnoj razini. Nadležna tijela predstavila su 2015. ambicioznu strategiju za borbu protiv korupcije, ali je njezina provedba još u ranoj fazi. Slabe i fragmentirane institucije, loši rezultati u području kaznenog progona u slučajevima na visokoj razini i sve slabija parlamentarna potpora reformi i dalje negativno utječu na bugarsku politiku borbe protiv korupcije. Bugarskoj se u okviru mehanizma suradnje i provjere (4) dostavljaju preporuke u području reforme pravosuđa i borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala. Ta područja stoga nisu obuhvaćena preporukama za Bugarsku.

               (18)

               Komisija je u okviru europskog semestra 2017. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Bugarske i objavila je u izvješću za Bugarsku za 2017. Ocijenila je i odgovor na preporuke upućene Bugarskoj u proteklim godinama.

               (19)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće smatra da se očekuje da će Bugarska ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (20)

               Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, preporuke Vijeća u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 2. i 3. u nastavku,

         PREPORUČUJE da Bugarska 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               Dodatno poboljšati ubiranje poreza i poreznu disciplinu, među ostalim sveobuhvatnim skupom mjera nakon 2017. Poboljšati izvršenje mjera za smanjenje opsega neformalnoga gospodarstva, osobito neprijavljenog rada.

               2.

               Poduzeti dodatne mjere nakon preispitivanja financijskog sektora, osobito u pogledu ugovora o reosiguranju, nadzora na razini grupe, imovine koju je teško procijeniti i izloženosti povezanih strana. Poboljšati nadzor bankarskog i nebankarskog sektora provedbom sveobuhvatnih akcijskih planova, u bliskoj suradnji s europskim tijelima. Olakšati smanjenje još visokih loših kredita poduzećima na temelju sveobuhvatnog skupa alata, među ostalim ubrzanjem reforme stečajnog okvira i promicanjem funkcionalnog sekundarnog tržišta loših kredita.

               3.

               Poboljšati usmjerenost aktivnih politika tržišta rada i integraciju službi za zapošljavanje i socijalnih službi za skupine u nepovoljnom položaju. Povećati dostupnost kvalitetnog redovnog obrazovanja, prije svega za Rome. Povećati pokriće zdravstvenog osiguranja, smanjiti izravna plaćanja i riješiti problem manjka zdravstvenih djelatnika. U suradnji sa socijalnim partnerima uspostaviti transparentan mehanizam za utvrđivanje minimalne plaće. Povećati pokriće i primjerenost minimalnog dohotka.

               4.

               Osigurati učinkovitu provedbu strategije nacionalne javne nabave za razdoblje 2014.–2020.

      Sastavljeno u Bruxellesu 11. srpnja 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         T. TÕNISTE

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (4)  Odluka Komisije 2006/929/EZ od 13. prosinca 2006. o uspostavi mehanizma suradnje i provjere napretka Bugarske u ispunjavanju posebnih mjerila u području reforme pravosuđa i borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala (SL L 354, 14.12.2006., str. 58.).


title: Preporuka Vijeća od 16. lipnja 2017. s ciljem ispravljanja uočenog znatnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju u Rumunjskoj

text:
               6.7.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 216/1

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 16. lipnja 2017.
   s ciljem ispravljanja uočenog znatnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju u Rumunjskoj
   (2017/C 216/01)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 10. stavak 2. drugi podstavak,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 121. Ugovora o funkcioniranju Europske unije države članice promiču zdrave javne financije u srednjoročnom razdoblju koordinacijom ekonomskih politika i multilateralnim nadzorom kako bi se izbjegli prekomjerni državni deficiti.

               (2)

               Pakt o stabilnosti i rastu temelji se na cilju zdravih državnih financija kao sredstvu jačanja uvjeta za stabilnost cijena i snažan održiv rast koji pogoduje stvaranju radnih mjesta.

               (3)

               Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo da Rumunjska ograniči odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja u 2016. i postigne godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a u 2017., osim ako se srednjoročni proračunski cilj ostvari uz niži fiskalni napor (2).

               (4)

               Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2017. i stvarnih podataka za 2016. koje je potvrdio Eurostat, strukturni se saldo u 2016. pogoršao sa –0,6 % BDP-a, odnosno razine veće od srednjoročnog proračunskog cilja od –1 % BDP-a, na –2,6 % BDP-a, što upućuje na znatno odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja (odnosno odstupanje od 1,6 % BDP-a). Rast državnih rashoda, bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i jednokratnih mjera, bio je daleko veći od referentne vrijednosti za rashode, što također upućuje na znatno odstupanje (odnosno odstupanje od –2 % BDP-a). Razlika između pokazatelja postoji uglavnom zbog različitih godišnjih stopa rasta potencijalnog nominalnog BDP-a koje se koriste u izračunu. Neovisno o toj razlici, oba pokazatelja potvrđuju znatno odstupanje od zahtjevâ preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu u 2016.

               (5)

               Komisija je 22. svibnja 2017. nakon sveobuhvatne ocjene zaključila da u Rumunjskoj postoji uočeno znatno odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja te je Rumunjskoj uputila upozorenje u skladu s člankom 121. stavkom 4. Ugovora i člankom 10. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1466/97.

               (6)

               U skladu s člankom 10. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1466/97, Vijeće u roku od mjesec dana od dana donošenja upozorenja, dotičnoj državi članici upućuje preporuku za poduzimanje potrebnih mjera politike. Uredbom (EZ) br. 1466/97 predviđa se da se u preporuci određuje rok za državu članicu od najdulje pet mjeseci za rješavanje odstupanja. U skladu s time čini se da je rok od 15. listopada 2017. primjeren kako bi Rumunjska riješila odstupanje. U tom bi roku Rumunjska trebala podnijeti izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na ovu Preporuku.

               (7)

               Procjenjuje se da je strukturni saldo Rumunjske u 2016. odstupao 1,6 % BDP-a od njezina srednjoročnog proračunskog cilja. Na temelju projekcija jaza outputa iz proljetne prognoze Komisije za 2017. Rumunjska se u 2017. nalazi u uobičajenoj ekonomskoj situaciji. Udio duga opće države u Rumunjskoj manji je od granične vrijednosti od 60 % BDP-a. Minimalan potreban strukturni napor propisan Uredbom (EZ) br. 1466/97 i matricom prilagodbi, u kojoj se u obzir uzimaju prevladavajuće ekonomske okolnosti i mogući problemi u pogledu održivosti, iznosi 0,5 % BDP-a. U proljetnoj prognozi Komisije za 2017. predviđa se dodatno pogoršanje strukturnog salda za 1,3 % BDP-a u 2017. Stoga, minimalno strukturno poboljšanje od 0,5 % BDP-a u 2017. znači da je potrebno donijeti mjere u ukupnom iznosu od 1,8 % BDP-a u usporedbi s trenutačnim osnovnim scenarijem iz proljetne prognoze Komisije za 2017. Zbog velikog napora u pogledu potrebne strukturne konsolidacije koja je rezultat minimalne prilagodbe koja se zahtijeva Paktom o stabilnosti i rastu, primjereno je ne zahtijevati dodatne prilagodbe povrh minimalnih zahtjeva od 0,5 % BDP-a.

               (8)

               Potrebno poboljšanje strukturnog salda za 0,5 % BDP-a u 2017. odgovara stopi nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda koja nije veća od 3,3 % u 2017. (3).

               (9)

               U proljetnoj prognozi Komisije za 2017. predviđa se deficit opće države od 3,5 % BDP-a u 2017., što je iznad referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđene Ugovorom. Čini se da je potrebna strukturna prilagodba primjerena i da bi se osiguralo da Rumunjska u 2017. poštuje graničnu vrijednost od 3 % BDP-a za deficit opće države.

               (10)

               Primjereno je javno objaviti ovu Preporuku.

               (11)

               Radi ostvarenja preporučenih proračunskih ciljeva ključno je da Rumunjska donese i strogo provede potrebne mjere te pomno prati kretanja tekućih rashoda,

         PREPORUČUJE:
   DA RUMUNJSKA

               1.

               poduzme potrebne mjere kojima će osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2017. ne bude veća od 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a i Rumunjsku stavlja na odgovarajući put prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja;

               2.

               iskoristi sve neočekivane prihode za smanjenje deficita; mjerama konsolidacije proračuna trebalo bi osigurati trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast;

               3.

               Vijeću do 15. listopada 2017. podnese izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na ovu Preporuku.

      Ova je Preporuka upućena Rumunjskoj.
      Sastavljeno u Luxembourgu 16. lipnja 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         E. SCICLUNA

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2016. o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2016. (SL C 299, 18.8.2016., str. 73.).

      (3)  Neto državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na strani prihoda ili povećanja prihoda propisana zakonom. Jednokratne mjere na strani prihoda i rashoda netirane su.


				|

		52014PC0437

			Preporuka za ODLUKU VIJEĆA o stavljanju izvan snage Odluke 2010/283/EU o postojanju prekomjernog deficita u Belgiji /* COM/2014/0437 final */

			   	Preporuka za
ODLUKU VIJEĆA
o stavljanju izvan snage Odluke 2010/283/EU o
postojanju prekomjernog deficita u Belgiji
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 126. stavak 12.,
uzimajući u obzir preporuku Komisije,
budući da:
(1)       Odlukom Vijeća
2010/283/EU od 2. prosinca 2009.[1]
na temelju preporuke Komisije odlučeno je da u Belgiji postoji prekomjerni
deficit. Vijeće je utvrdilo da je predviđeni deficit opće države
za 2009. iznosio 5,9 % BDP-a, što je iznad referentne vrijednosti iz
Ugovora u iznosu od 3 % BDP-a, dok se predviđa da će bruto dug
opće države dosegnuti 97,6 % BDP-a u 2009., što je iznad referentne
vrijednosti iz Ugovora u iznosu od 60 % BDP-a[2].
(2)       U skladu s člankom 126.
stavkom 7. Ugovora i člankom 3. stavkom 4. Uredbe Vijeća (EZ)
br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka
u slučaju prekomjernog deficita[3],
Vijeće je na temelju preporuke Komisije uputilo preporuku Belgiji u cilju
okončanja stanja prekomjernog državnog deficita najkasnije do 2012.
Preporuka je objavljena.
(3)       Na temelju preporuke Komisije
Vijeće je u skladu s člankom 126. stavkom 8. Ugovora 21.
lipnja 2013. odlučilo da Belgija nije poduzela učinkovite mjere u
skladu s Preporukom Vijeća od 2. prosinca 2009. kako bi smanjila svoj
prekomjerni deficit do 2012. te je, u skladu s člankom 126.
stavkom 9. Ugovora, Belgiju odlučilo pozvati da okonča stanje
prekomjernog deficita do 2013. Belgija je do 15. rujna morala izvijestiti o
mjerama koje je poduzela kako bi se uskladila s tom Odlukom u skladu s
člankom 5. točkom 1.a Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97.
Komisija je 15. studenoga 2013. zaključila da je Belgija poduzela
učinkovite mjere i da u tom trenutku nisu bili potrebni daljnji koraci u
postupku u slučaju prekomjernog deficita.
(4)       U skladu s člankom 4.
Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženog Ugovorima,
Komisija osigurava podatke za provedbu postupka. U okviru primjene navedenog
Protokola države članice dostavljaju podatke o državnom deficitu i dugu i
drugim povezanim varijablama dvaput godišnje, odnosno do 1. travnja i do 1.
listopada, u skladu s člankom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 479/2009
od 25. svibnja 2009. o primjeni Protokola o postupku u slučaju
prekomjernog deficita priloženog Ugovora o osnivanju Europske zajednice[4].
(5)       Pri odlučivanju o tome
je li odluku o postojanju prekomjernog deficita potrebno staviti izvan snage,
Vijeće bi trebalo donijeti odluku na temelju dostavljenih podataka.
Nadalje, odluku o postojanju prekomjernog deficita trebalo bi staviti izvan
snage samo ako prognoze Komisije pokažu da tijekom razdoblja obuhvaćenog
prognozom deficit neće biti veći od praga od 3 % BDP-a[5].
(6)       Na temelju podataka koje je
osigurala Komisija (Eurostat) u skladu s člankom 14. Uredbe (EZ) br.
479/2009, slijedom obavijesti Belgije prije 1. travnja 2014. i na temelju
programa stabilizacije iz 2014. i Komisijine proljetne prognoze 2014.,
opravdano je donijeti sljedeće zaključke:
–
Nakon što je dosegnuo vrhunac od 5,6 % BDP-a u
2009., od kojih je oko 0,7 % BDP-a posljedica jednokratnih čimbenika,
belgijski je deficit opće države smanjen na 2,6 % BDP-a u 2013. u
skladu s Odlukom Vijeća od 21. lipnja 2013. Poboljšanje je potaknuto
znatnom fiskalnom konsolidacijom i boljim cikličkim uvjetima.
–
U programu stabilizacije za 2014. – 2017., koji je
belgijska vlada dostavila 30. travnja 2014., predviđa se da će
deficit pasti na 2,15 % BDP-a u 2014., a nakon toga i na 1,4 % BDP-a
u 2015. Ako ne dođe do promjene politike, u Komisijinoj proljetnoj prognozi
2014. predviđa se deficit od 2,6 % BDP-a u 2014. i 2,8 % BDP-a u
2015. Stoga bi tijekom razdoblja obuhvaćenog prognozom deficit trebao
ostati ispod referentne vrijednosti iz Ugovora u iznosu od 3 % BDP-a.
–
Nakon poboljšanja za 0,7 % BDP-a u 2013.,
predviđa se da će strukturni saldo, odnosno saldo prilagođen na
temelju gospodarskog ciklusa i bez jednokratnih i drugih privremenih mjera, u
2014. ostati stabilan, dok će se u 2015. blago pogoršati ako ne dođe
do promjene politike. U tom se kontekstu čini da se trenutačno
pojavljuje jaz od 0,5 % BDP-a u odnosu na potrebnu prilagodbu strukturnog
salda prema ostvarenju srednjoročnog cilja u 2014., što upućuje na to
da postoji potreba za učvršćivanjem proračunskih mjera kako bi
se osigurala potpuna usklađenost s preventivnim dijelom pakta s obzirom na
novi rizik znatnog odstupanja od potrebnog puta prilagodbe i kršenja
referentnog mjerila za dug.
–
Udio duga u BDP-u povećao se za približno 5
postotnih bodova između 2009. i 2013. dosegavši 101,5 %,
djelomično i zbog belgijskog doprinosa financijskoj pomoći državama
članicama u europodručju. Predviđa se da će bruto javni dug
ostati otprilike na toj razini u 2014. i 2015.
(7)       Vijeće podsjeća na
to da je počevši od 2014., što je godina koja slijedi nakon smanjenja
prekomjernog deficita, Belgija podložna preventivnom dijelu Pakta o stabilnosti
i rastu te bi odgovarajućom brzinom trebala napredovati prema ostvarenju
svojeg srednjoročnog cilja, što uključuje poštovanje referentnog
mjerila za rashode, te dostatno napredovati prema sukladnosti s kriterijem duga
u skladu s člankom 2. stavkom 1.a Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 iz
srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju
prekomjernog deficita.
(8)       U skladu s člankom 126.
stavkom 12. Ugovora Odluka Vijeća o postojanju prekomjernog deficita
stavlja se izvan snage ako Vijeće smatra da je u predmetnoj državi
članici prekomjerni deficit smanjen.
(9)       Vijeće smatra da je
prekomjerni deficit u Belgiji smanjen i stoga je Odluku 2010/283/EU potrebno
staviti izvan snage,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Iz sveobuhvatne procjene proizlazi da je
stanje prekomjernog deficita u Belgiji ispravljeno.
Članak 2.
Stoga se Odluka 2010/283/EU stavlja izvan
snage.
Članak 3.
Ova je Odluka upućena Kraljevini Belgiji.
Sastavljeno u Bruxellesu,
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 125, 21.5.2010., str. 34.
[2]               Deficit opće države za 2009. nakon toga je
revidiran na 5,6 %, a dug opće države na 95,7 % BDP-a.
[3]               SL L 209, 2.8.1997., str. 6.
[4]               SL L 145, 10.6.2009., str. 1.
[5]               U skladu sa „Specifikacijama za provedbu Pakta o
stabilnosti i rastu i smjernicama u pogledu oblika i sadržaja programa
stabilnosti i konvergencije” od 3. rujna 2012. Vidi: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


title: 2014/662/EU: Preporuka Komisije оd 10. rujna 2014. o dobrim praksama za sprečavanje i smanjenje prisutnosti alkaloida opijuma u sjemenu maka i proizvodima od sjemena maka  Tekst značajan za EGP

text:
               12.9.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 271/96

         PREPORUKA KOMISIJE
   оd 10. rujna 2014.
   o dobrim praksama za sprečavanje i smanjenje prisutnosti alkaloida opijuma u sjemenu maka i proizvodima od sjemena maka
   (Tekst značajan za EGP)

      (2014/662/EU)

   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               Sjeme maka dobiva se iz opijumskog maka (Papaver somniferum L.). Upotrebljava se u pekarskim proizvodima, za posipanje jela, u nadjevima za kolače i deserte te za proizvodnju jestivog ulja. Biljka opijumskog maka sadržava opojne alkaloide kao što su morfij i kodein. Sjeme maka ne sadržava alkaloide opijuma ili ih sadržava u vrlo malim količinama, ali se može onečistiti alkaloidima kao posljedica štete od insekata ili vanjskim onečišćenjem sjemena tijekom žetve kada čestice prašine od slame (uključujući stijenku kapsule) prijanjaju na sjeme.

               (2)

               Znanstveni odbor za kontaminante u prehrambenom lancu (CONTAM) Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) dao je znanstveno mišljenje o opasnosti za javno zdravlje povezanoj s prisutnošću alkaloida opijuma u sjemenu maka namijenjenom prehrani ljudi (1).

               (3)

               Procjene prehrambene izloženosti morfiju preko hrane koja sadržava sjeme maka pokazale su da se akutna referentna doza (ARD) u Uniji može premašiti u određenih potrošača, posebno djece, unosom jednog obroka.

               (4)

               Stoga je primjereno primjenjivati dobre prakse za sprečavanje i smanjenje prisutnosti alkaloida opijuma u sjemenu maka i proizvodima od sjemena maka,

         DONIJELA JE OVU PREPORUKU:
   Državama članicama preporučuje se poduzimanje potrebnih mjera kako bi se osiguralo da dobre prakse za sprečavanje i smanjenje prisutnosti alkaloida opijuma u sjemenu maka i proizvodima od sjemena maka, kako je opisano u Prilogu ovoj Preporuci, provode svi subjekti uključeni u proizvodnju i preradu sjemena maka.

      Sastavljeno u Bruxellesu 10. rujna 2014.

            Za Komisiju

         Tonio BORG

            Član Komisije

      (1)  Znanstveni odbor EFSA-e za kontaminante u prehrambenom lancu (CONTAM); Znanstveno mišljenje o opasnosti za javno zdravlje povezanoj s prisutnošću alkaloida opijuma u sjemenu maka. EFSA Journal 2011.; 9(11):2405. (150 str.) doi:10.2903/j.efsa.2011.2405. Dostupno na internetu: www.efsa.europa.eu/efsajournal

      PRILOG
      I.   Dobre poljoprivredne prakse za sprečavanje prisutnosti alkaloida opijuma tijekom uzgoja, žetve i skladištenja

      Morfij i drugi spojevi alkaloida prisutni su uglavnom zbog onečišćenja izvana, osobito zbog neprimjerenih postupaka u području zaštite bilja te tijekom žetve i čišćenja. Ostali čimbenici koji utječu na onečišćenje sjemena maka i proizvoda od sjemena maka alkaloidima primjerice su sorta maka i uvjeti rasta, poput suše i gljiva, kao čimbenici stresa. I insekti imaju veliku ulogu u onečišćenju sjemena maka.

         Izbor sorte maka

      Sorte maka mogu se svrstati u dvije kategorije:

                  (a)

                  sorte maka koje se uzgajaju za proizvodnju sjemena maka samo za uporabu u prehrani. Te sorte sadržavaju nisku razinu alkaloida opijuma.

                  (b)

                  sorte maka koje se uzgajaju u farmaceutske svrhe, ali čije se sjeme kao nusproizvod upotrebljava u prehrani. U usporedbi s mahunom i slamom sjeme maka sadržava relativno male razine alkaloida opijuma.

         Odgovarajuća zaštita od štetočina i bolesti

      Ne pojavljuju se sve štetočine i bolesti iz ovog odjeljka u svim proizvodnim regijama u Uniji. Stoga se mjere za zaštitu od navedenih štetočina i bolesti odnose samo na proizvodne regije u kojima se pojavljuju.
      Dvije su važne bolesti u biljaka maka: Peronospora arboresces (peronospora) i Pleospora papaveracea. Micelij tih gljiva prodire u čahure, slabeći tako kvalitetu priroda, što dovodi do prijevremeno dozrelog tamnog do crnog sjemena. Bolesti pogoršavaju i senzorna svojstva maka, tj. okus i boju, te se takvo pljesnivo sjeme, koje se razlikuje po boji, u liniji čišćenja ne može u cijelosti odvojiti.
      Znatan pad kvalitete hrane uzrokuju i štetočine maka koje mak napadaju tijekom rasta u kasnijim fazama razvoja. Najčešće se to odnosi na pipu (Neoglycianus maculalba) i mušicu (Dasineura papaveris). Pipa polaže jaja unutar mladih zelenih čahura. Ličinke koje su se izlegle unutar čahura maka hrane se sadržajem iz njihove unutrašnjosti (sjemenom maka u razvoju) te ih prljaju, oštećuju sjeme maka i naposljetku ih napuštaju kroz proglodane otvore. Tim otvorima koristi se mušica za polaganje jaja. Zrela čahura sadržava do 50 narančastih ličinki koje naposljetku uništavaju čahuru. Sjemena su crna, nezrela i nejestiva.
      Još je važnija činjenica da prodiranje micelija i pipe uzrokuje „pucanje maka”, a mliječni sok koji istječe onečišćuje sjeme. Ti problemi svojstveni su cjelokupnoj proizvodnji maka.
      Stoga se u slučaju pojave tih bolesti i štetočina preporučuje odgovarajuća zaštita.

         Sprečavanje slabih uvjeta žetve uzrokovanih polijeganjem biljaka

      Polijeganje se u velikoj mjeri može izbjeći sijanjem maka na odgovarajućoj gustoći.
      U razdoblju elongacijskog rasta mogu se upotrebljavati regulatori rasta maka za uporabu u prehrani kako bi se ograničilo produljenje stabljike. Regulatori rasta uglavnom se ne upotrebljavaju u proizvodnji maka za farmaceutsku uporabu jer se njihovom primjenom mijenja biosintetski put alkaloida. Reguliranjem rasta ne osigurava se samo skraćivanje stabljike već i jačanje njezina donjeg dijela. Kratke i čvrste stabljike otporne su na polijeganje, osobito u razdoblju zelenih čahura i njihova zrenja.
      Polijeganje uzrokuje neravnomjerno zrenje i tijekom žetve dovodi do onečišćenja alkaloidima. Polegnute biljke većinom se opet počinju granati. Čahure na tim mladim granama dozrijevaju kasnije. Tijekom žetve maka trebalo bi regulirati postupak zrenja s obzirom na to da nezrele čahure maka sadržavaju sok. Tijekom žetve te se čahure drobe te sok istječe iz mliječnih vodova uzrokujući izravno onečišćenje površine sjemena maka alkaloidima opijuma koji se poslije suše na površini sjemena. Osim toga, sjeme iz nazrelih čahura, koje je rđaste boje, slabi kvalitetu maka te osobito njegov izgled i senzorna svojstva.
      U skladu s nacionalnim pravilima o odobrenju proizvoda za zaštitu bilja i uvjetima njihove uporabe može se upotrijebiti sušilo kako bi se osiguralo da su tijekom žetve sve čahure u potpunosti zrele.

         Žetva

      Mak za uporabu u prehrani žanje se pri stopi vlage koja nije veća od 10 %. Vlažnost sjemena tijekom žetve obično je oko 6 – 10 %. Ako se sjeme maka zbog klimatskih razloga ne može žeti pod navedenim uvjetima, mak bi trebalo žeti s makovom slamom te ga odmah posušiti na zraku s pomoću topline od najviše 40 °C. Međutim, u tim okolnostima svako kašnjenje dovodi do rizika štetnog učinka na kvalitetu sjemena, u smislu njegovih senzornih svojstva te fizikalnih, kemijskih i mikrobioloških parametara sjemena kao hrane za prehranu ljudi.
      Mak koji se uzgaja za farmaceutsku uporabu ponekad se žanje pri višim razinama sadržaja vlage, ali se nakon žetve odmah suši i, što je još važnije, hladi. Nakon sušenja i hlađenja sjeme sadržava oko 8 – 9 % vlage.
      Mak za uporabu u prehrani žanje se kombajnima za žetvu koji su prilagođeni žetvi sitnog sjemena. Mak zahtijeva posebnu prilagodbu pojedinih dijelova strojeva jer je sjeme maka izuzetno osjetljivo na mehanička oštećenja. Sjeme maka za uporabu u prehrani sadržava 45 – 50 % ulja. Kada se sjeme maka ošteti, na površini sjemena pojavljuje se ulje koje privlači prašinu iz zdrobljenih kapsula. Prionula prašina povećava koncentraciju alkaloida opijuma na sjemenu maka. Osim toga, ulje maka kratke je trajnosti te oksidira vrlo brzo. Stoga oštećeno sjeme znatno slabi senzornu kvalitetu maka za uporabu u prehrani i njegovu trajnost, uzrokujući onečišćenje i povećanje razina alkaloida opijuma.
      Tijekom žetve maka za farmaceutsku uporabu ključno je da se uberu samo mahuna i dio slame. Stoga bi trebalo upotrebljavati silažni kombajn s posebno prilagođenom glavom koja žanje samo gornji dio biljke. Upotrebom silažnog kombajna osigurava se žetva samo potrebnog dijela biljke, umanjujući tako mogućnost onečišćenja.

         Obrada nakon žetve

      Sjeme maka ne sadržava alkaloide opijuma ili ih sadržava u relativno malim količinama. Razine alkaloida opijuma prisutne su na sjemenu maka zbog sitnih čestica prašine koje potječu od slame (stijenke kapsule). Stoga je nakon žetve ključno čišćenje ili prerada, bez obzira na visoku ili nisku razinu navedene prašine u alkaloidima opijuma.
      Nakon žetve, a prije uporabe sjemena maka u prehrani, sjeme treba očistiti, čestice prašine ukloniti s pomoću usisnog stroja te ukloniti i sve druge nečistoće kako bi se naposljetku dosegla čistoća veća od 99,8 %.

         Skladištenje

      Ako se sjeme maka skladišti prije konačne obrade, ono bi trebalo biti požeto makovom slamom, a požnjevenu mješavinu trebalo bi primjereno sušiti na rešetkama s aktivnim prozračivanjem kako bi se osiguralo da sadržaj vlage ne premašuje 8 – 10 %.
      Za dugoročno skladištenje s prozračivanjem trebalo bi upotrebljavati neobrađen zrak, tj. zrak koji prethodno nije bio zagrijavan.Sjeme maka koje je obrađeno na taj način može se lako skladištiti u razdoblju od 12 mjeseci bez znatne promjene u kvaliteti.
      Nakon što je sjeme maka očišćeno, trebalo bi ga skladištiti u prozračivanim spremnicima, velikim vrećama ili vrećama koje su certificirane za pakiranje hrane u rasutom stanju, bez izravnog doticaja s podom skladišnog prostora.

         Označivanje

      U slučaju da je sjeme maka potrebno dodatno obraditi radi smanjenja prisutnosti alkaloida opijuma prije uporabe za prehranu ljudi ili uporabe kao sastojka u hrani, to bi sjeme maka trebalo primjereno označiti i to tako da se ukaže na to da je sjeme maka potrebno podvrći fizikalnoj obradi radi smanjenja sadržaja alkaloida opijuma prije uporabe za prehranu ljudi ili uporabe kao sastojka u hrani.
      II.   Dobre prakse za sprečavanje prisutnosti alkaloida opijuma tijekom prerade

      Sadržaj alkaloida opijuma u sjemenu maka može se smanjiti uz pomoć nekoliko načina prethodne obrade i prerade hrane. Pokazalo se da se tijekom prerade hrane sadržaj alkaloida može smanjiti za do otprilike 90 %, a postupkom prethodne obrade i toplinskom preradom gotovo u potpunosti ukloniti.
      Najučinkovitije metode uključuju pranje i namakanje, toplinsku obradu pri čemu se upotrebljava temperatura od najmanje 135 °C, po mogućnosti viša od 200 °C, niže temperature (npr. 100 °C) u kombinaciji s vlagom ili pranjem te mljevenje i kombinacije više obrada.
      Hrana koja sadržava sjeme maka obično se više puta prerađuje prije krajnje potrošnje.
      U slučaju kruha i peciva često se upotrebljava cijelo, neobrađeno sjeme maka, uglavnom kao ukras, a jedini primijenjeni postupak jest pečenje.
      U drugoj hrani sjeme maka obično se prije posipanja jela ili prije uporabe u pekarskim proizvodima samelje. Sjeme maka upotrebljava se i kao nadjev, koji je kombinacija mljevenog sjemena maka, šećera, tekućine (vode ili mlijeka) i mogućih dodatnih sastojaka i začina. Nadjev od sjemena maka obično se prije uporabe u pripremi hrane toplinski obrađuje. U određenim kulinarskim tradicijama sjeme maka, kao važan dio obroka, upotrebljava se sirovo, cijelo ili samljeveno bez toplinske obrade.
      Stoga sjeme maka u hrani često prolazi kroz različite faze prerade, uključujući mljevenje, miješanje s tekućinom, toplinsku obradu, a ponekad čak i nekoliko koraka toplinske obrade. Iako jedan postupak prerade ne mora imati znatan utjecaj na smanjenje sadržaja alkaloida u sjemenu maka, kombinacijom prethodne obrade (npr. obrada nadjeva od maka), nakon koje slijedi toplinska obrada (npr. pečenje), sadržaj alkaloida u sjemenu maka može se smanjiti na nemjerljive količine. Kombinacijom pranja i sušenja na tehničkoj razini koncentracije morfija smanjene su i u vrlo onečišćenim serijama sirovog sjemena maka (prvotne koncentracije od 50 do 220 mg morfija/kg) na koncentracije manje od 4 mg morfija/kg bez gubitka kvalitete i organoleptičkih svojstava.
      Preporučena prethodna obrada i metode prerade kojima se smanjuje sadržaj alkaloida u sjemenu maka i proizvodima od sjemena maka prikazani su u tablici u nastavku.
      Međutim, potrebno je obratiti pozornost na sljedeće:

                  —

                  Ne preporučuje se toplinska obrada prije konačne prerade hrane jer se njome pridonosi uništenju masti te može prouzročiti užeglost i gubitak tipičnog okusa sjemena maka.

                  —

                  Ako je pranje ili namakanje u vodi potrebno radi smanjenja sadržaja alkaloida u sjemenu maka, ono se treba obaviti neposredno nakon žetve. Međutim, potrebno je uzeti u obzir da bi se time mogla smanjiti kvaliteta i/ili rok trajanja sjemena maka.

         Tablica

         Preporučena prethodna obrada i metode prerade kojima se smanjuje sadržaj alkaloida u sjemenu maka i proizvodima od sjemena maka.

                  Prethodne obrade i metode prerade

                  Dodatni uvjeti

                  Učinak

                  Količina učinka

                  Pranje ili namakanje u vodi

                  Vrijeme (5 min)
                  Povećanje vremena i temperature (30 s – 2 min – 30 min) u vodi temperature

                  Smanjenje sadržaja alkaloida

                  46 % ↓

                  15 °C
                  60 °C
                  100 °C

                  60 % – 75 % ↓
                  80 % – 95 % ↓
                  80 % – 100 % ↓

                  Jedno pranje, neznatno kiseli uvjeti

                  40 % ↓

                  Temperatura/toplinska obrada

                  Pečenje kruha
                  135 °C
                  220 °C
                  200 °C + mljevenje

                  Smanjenje sadržaja alkaloida

                  ~10 – 50 % ↓
                  ~30 % ↓
                  ~80 – 90 % ↓
                  ~90 % ↓

                  Mljevenje

                  Kisik (velika aktivna površina)
                  Povećan pH

                  Povećana brzina razgradnje morfija, stvaranje pseudomorfija, poboljšana aroma proizvoda

                  ~25 – 34 % ↓

                  Svjetlo

                  Manji utjecaj na brzinu razgradnje

                  Kombinacija prethodnih obrada

                  Pranje, 100 °C, 1 min + prženje 200 °C, 20 min

                  Smanjenje sadržaja alkaloida

                  98 – 100 % ↓

                  Pranje, 100 °C, 1 min + sušenje (90 °C, 120 min)

                  99 % ↓

                  Vlaga s parom 100 °C, 10 min + sušenje (90 °C, 120 minuta)

                  50 – 75 % ↓

                  Vlaga 100 °C, 10 min + mljevenje + sušenje (90 °C, 120 minuta)

                  90 – 98 % ↓

                  Prethodna obrada + pečenje

                  Mljevenje + pečenje

                  Znatno smanjenje sadržaja alkaloida u kombinaciji s vlagom i prethodnom toplinskom obradom nakon čega slijedi suha toplinska obrada

                  80 – 95 % ↓

                  Kombinacija prethodne obrade parom + mljevenje + pečenje

                  90 – 95 % ↓

                  Kombinacija prethodnog pranja + mljevenje + pečenje

                  100 % ↓


title: 2014/118/EU: Preporuka Komisije оd 3. ožujka 2014. o praćenju tragova bromiranih usporivača gorenja u hrani  Tekst značajan za EGP

text:
               5.3.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 65/39

      PREPORUKA KOMISIJE

   оd 3. ožujka 2014.
   o praćenju tragova bromiranih usporivača gorenja u hrani
   (Tekst značajan za EGP)
   (2014/118/EU)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               Bromirani usporivači gorenja organobromni su spojevi koji se nanose na proizvode radi sprečavanja ili usporavanja zapaljenja zapaljivih materijala u slučaju požara. Uobičajeno se koriste u širokom asortimanu robe široke potrošnje, npr. elektroničkim aparatima, automobilima, namještaju i građevinskim materijalima kako bi se smanjila zapaljivost proizvoda. Bromirani usporivači gorenja mogu se otopiti ili ispariti iz proizvoda u kojima su korišteni. S obzirom na to da se roba široke potrošnje odbacuje na kraju njezina životnog vijeka, te su tvari tijekom vremena zagadile okoliš i prehrambeni lanac.

               (2)

               Mnogi bromirani usporivači gorenja postojani su, bioakumulativni i toksični za ljude i okoliš. Sumnja se da izazivaju neurološke poremećaje u ponašanju i endokrine poremećaje te su pronađeni u bioti u okolišu.

               (3)

               Stoga je Komisija od Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) zatražila pripremu znanstvenog mišljenja o rizicima za javno zdravlje povezanima s prisutnosti bromiranih usporivača gorenja u hrani.

               (4)

               U razdoblju od rujna 2010. do rujna 2012. Znanstveni odbor EFSA-e za kontaminante u prehrambenom lancu donio je šest znanstvenih mišljenja (1) o različitim razredima bromiranih usporivača gorenja.

               (5)

               EFSA je preporučila da je za više tih razreda potrebno prikupiti dodatne podatke o razinama u hrani i kod ljudi.

               (6)

               Razine bromiranih usporivača gorenja u hrani životinjskog podrijetla mogle bi biti povezane sa prisutnosti tih tvari u hrani za životinje, stoga bi na temelju prvih rezultata praćenja hrane u 2014., preporuka u pogledu praćenja hrane za životinje mogla uslijediti u 2015.,

         DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

               1.

               Države članice trebaju provesti praćenje prisutnosti bromiranih usporivača gorenja u hrani u razdoblju od 2014. do 2015. Praćenje treba obuhvatiti vrlo raznoliku pojedinu hranu koja odražava potrošačke navike kako bi se dala točna procjena izloženosti te treba obuhvatiti različite prehrambene proizvode za različite razrede bromiranih usporivača gorenja.

               2.

               Države članice trebale bi slijediti postupke uzorkovanja propisane u Prilogu II. Uredbe Komisije (EU) br. 252/2012 (2) kako bi se osigurala reprezentativnost uzoraka u seriji.

               3.

               Države članice trebale bi obaviti analizu različitih razreda bromiranih usporivača gorenja kako bi otkrile prisutnost sljedećih tvari u tim prehrambenim proizvodima:

                           (a)

                           Za razred polibromiranih difenil etera (PBDE): 2,2′,4-tribromodifenil eter (BDE-28, CAS br. 41318-75-6); 2,2′,4,4′-tetrabromodifenil eter (BDE-47, CAS br. 5436-43-1); 2,2′,4,5′-tetrabromodifenil eter (BDE-49, CAS br. 243982-82-3); 2,2′,4,4′,5-pentabromodifenil eter (BDE-99, CAS br. 60348-60-9); 2,2′,4,4′,6-pentabromodifenil eter (BDE-100, CAS br. 189084-64-8); 2,2′,3,4,4′,5′-hexabromodifenil eter (BDE-138, CAS br. 67888-98-6); 2,2′,4,4′,5,5′-heksabromodifenil eter (BDE-153, CAS br. 68631-49-2); 2,2′,4,4′,5,6′-heksabromodifenil eter (BDE-154, CAS br. 207122-15-4); 2,2′,3,4,4′,5′,6-heptabromodifenil eter (BDE-183, CAS br. 207122-16-5); 2,2′,3,3′,4,4′,5,5′,6,6′-dekabromodifenil eter (BDE-209, CAS br. 1163-19-5), u jajima i proizvodima od jaja, mlijeku i mliječnim proizvodima, mesu i mesnim proizvodima, životinjskim i biljnim mastima i uljima, ribi i drugim plodovima mora, proizvodima za posebne prehrambene uporabe i hrani za dojenčad i malu djecu, korištenjem metoda analize s granicom kvantifikacije od 0,01 ng/g mokre težine ili nižom;

                           (b)

                           Za razred heksabromociklododekana (HBCDD): (+/–)-α-HBCD (1,2,5,6,9,10-heksabromo-(1R,2R,5S,6R,9R,10S)-rel-ciklododekan, CAS br. 134237-50-6); (+/–)-β-HBCD (1,2,5,6,9,10-heksabromo-(1R,2S,5R,6R,9R,10S)-rel-ciklododekan, CAS br. 134237-51-7) i (+/–)-γ-HBCD (1,2,5,6,9,10-heksabromo-(1R,2R,5R,6S,9S, 10R)-rel-ciklododekan, CAS br. 134237-52-8) u ribi i drugim plodovima mora, mesu i mesnim proizvodima, mlijeku i mliječnim proizvodima, jajima i proizvodima od jaja te u početnoj i prijelaznoj hrani za dojenčad. Metode analize koje se koriste za utvrđivanje HBCDD-ova uključuju utvrđivanje stereoizomera i trebaju imati granicu kvantifikacije od 0,01 ng/g mokre težine ili nižu;

                           (c)

                           Za razred tetrabromobisfenola A i njegovih derivata: tetrabromobisfenol A (TBBPA, CAS br. 79-94-7) i moguće TBBPA bismetil eter (TBBPA-bME, CAS br. 70156-79-5); TBBPA bis(2-hidroksietil) eter (TBBPA-bOHEE, CAS br. 4162-45-2); TBBPA bisalil eter (TBBPA-bAE, CAS br. 25327-89-3); tetrabromobisfenol A bis(glicidil eter) (TBBPA-bGE, CAS br. 3072-84-2) i TBBPA bis(2,3-dibromopropil)eter (TBBPA-bDiBPrE, CAS br. 21850-44-2) u ribi i drugim plodovima mora, mesu i mesnim proizvodima, mlijeku i mliječnim proizvodima i jajima i proizvodima od jaja. Metode analize koje se koriste za utvrđivanje tetrabromobisfenola A i njegovih derivata trebaju imati granicu kvantifikacije od 0,1 ng/g mokre težine ili nižu;

                           (d)

                           Za razred bromiranih fenola i njihovih derivata: 2,4,6-tribromofenol (2,4,6-TBP, CAS br. 118-79-6); 2,4-dibromofenol (2,4-DBP, CAS br. 615-58-7); 4-bromofenol (4-BP, CAS br. 106-41-2); 2,6-dibromofenol (2,6-DBP, CAS br. 608-33-3); tetrabromirani bisfenol S (TBBPS, CAS br. 39635-79-5); tetrabromobisfenol S bismetil eter (TBBPS-BME, CAS br. 70156-79-5) u ribi i drugim plodovima mora. Metode analize koje se koriste za utvrđivanje bromiranih fenola i njihovih derivata trebaju imati granicu kvantifikacije od 0,1 ng/g mokre težine ili nižu;

                           (e)

                           Za nove bromirane usporivače gorenja i one u nastajanju: tris (2,3-dibromopropil) fosfat (TDBPP, CAS br. 126-72-7); N,N′-etilenbis(tetrabromoftalimid) (EBTEBPI, CAS br. 32588-76-4); heksabromociklodekan (HBCYD, CAS br. 25495-98-1); bis(2-etilheksil) tetrabromoftalat (BEH-TEBP, CAS br. 26040-51-7); 2-etilheksil 2,3,4,5-tetrabromobenzoat (EH-TBB, CAS br. 183658-27-7) i dibromoneopentil glikol (DBNPG, CAS br. 3296-90-0) u ribi i drugim plodovima mora, mesu i mesnim proizvodima (uključujući jestive iznutrice), životinjskim i biljnim mastima i uljima, mlijeku i mliječnim proizvodima, jajima i proizvodima od jaja i hrani za dojenčad i malu djecu. Metode analize koje se koriste za utvrđivanje novih bromiranih usporivača gorenja i onih u nastajanju trebaju imati granicu kvantifikacije od 1 ng/g mokre težine ili nižu.

               4.

               Države članice trebaju izvršiti analizu bromiranih usporivača gorenja u skladu s Prilogom III. Uredbi (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (3) koristeći metodu analize za koju je dokazano da daje pouzdane rezultate.

               5.

               Države članice trebaju redovito dostavljati EFSA-i podatke o praćenju izražene na temelju ukupne težine ili na temelju masti s informacijama i u formatu elektroničkog izvješćivanja kako je utvrdila EFSA radi kompilacije u jednu bazu podataka. Trebaju uključiti dostupne podatke koji su dobiveni prethodnih godina koristeći metode analize za koje je dokazano da proizvode pouzdane rezultate kako bi se pratili trendovi izloženosti.

      Sastavljeno u Bruxellesu 3. ožujka 2014.

            Za Komisiju

         Tonio BORG

            Član Komisije

      (1)  Znanstveni odbor EFSA-e za kontaminante u prehrambenom lancu (CONTAM); Znanstveno mišljenje o polibromiranim bifenilima (PBB) u hrani. EFSA Journal 2010.; 8(10):1789. [151. str.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1789.
   Znanstveno mišljenje o polibromiranim difenil eterima (PBDE) u hrani. EFSA Journal 2011.; 9(5):2156. [274. str.]. doi:10.2903/j.efsa.2011.2156.
   Znanstveno mišljenje o heksabromociklododekanima (HBCDD) u hrani. EFSA Journal 2011.; 9(7):2296. [118. str.]. doi:10.2903/j.efsa.2011.2296.
   Znanstveno mišljenje o tetrabromobisfenolu A (TBBPA) i njegovim derivatima u hrani. EFSA Journal 2011.; 9(12):2477. [61. str.]. doi:10.2903/j.efsa.2011.2477.
   Znanstveno mišljenje o bromiranim usporivačima gorenja (BFR) u hrani: bromirani fenoli i njihovi derivati. EFSA Journal 2012.; 10(4):2634. [42. str.]. doi:10.2903/j.efsa.2012.2634.
   Znanstveno mišljenje o novim bromiranim usporivačima gorenja (BFR) i onima u nastajanju u hrani. EFSA Journal 2012.; 10(10):2908. [125. str.] doi:10.2903/j.efsa.2012.2908.

      (2)  Uredba Komisije (EU) br. 252/2012 od 21. ožujka 2012. o metodama uzorkovanja i analitičkim metodama za službenu kontrolu količina dioksina, dioksinima sličnih PCB-a i PCB-a koji nisu slični dioksinu u određenoj hrani i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1883/2006 (SL L 84, 23.3.2012., str. 1.).

      (3)  Uredba (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o službenim kontrolama koje se provode radi provjeravanja poštivanja propisa o hrani i hrani za životinje te propisa o zdravlju i dobrobiti životinja (SL L 165, 30.4.2004., str. 1.).


title: Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2016. o Nacionalnom programu reformi Belgije za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Belgije za 2016.

text:
               18.8.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 299/36

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 12. srpnja 2016.
   o Nacionalnom programu reformi Belgije za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Belgije za 2016.
   (2016/C 299/09)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2016. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Belgija utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. Tu je Preporuku Europsko vijeće potvrdilo 18. i 19. veljače 2016., a Vijeće donijelo 8. ožujka 2016. (3) Kao zemlja čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost gospodarstava u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Belgija bi trebala osigurati punu i pravovremenu provedbu te Preporuke.

               (2)

               Izvješće za Belgiju za 2016. objavljeno je 26. veljače 2016. Njime je ocijenjen napredak Belgije u odnosu na preporuke za Belgiju koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te je uključivao detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 8. ožujka 2016. predstavila rezultate detaljnog preispitivanja. U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Belgiji ne postoje makroekonomske neravnoteže. Slabiji vanjski rezultati u kombinaciji s visokom javnom zaduženosti mogli bi predstavljati rizike u budućnosti. Međutim, nedavna kretanja upućuju na poboljšanje konkurentnosti. Korektivne mjere, uključujući ograničavanje plaća i smanjenje doprinosa za socijalno osiguranje, dovele su do usporavanja rasta cijene rada. Javni dug se ne smanjuje, ali čini se da su kratkoročni rizici ograničeni.

               (3)

               Belgija je 29. travnja 2016. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2016. i Program stabilnosti za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro gospodarsko upravljanje.

               (5)

               U Programu stabilnosti za 2016. upućuje se na znatan učinak iznimnog priljeva izbjeglica u 2015. i 2016. i iznimnih sigurnosnih mjera u 2016. na proračun te pružaju odgovarajući dokazi o opsegu i prirodi tih dodatnih proračunskih troškova. Prema Komisiji, prihvatljivi dodatni rashodi za izbjeglice iznosili su 0,03 % BDP-a u 2015., dok je učinak povećanja u 2016. procijenjen na 0,17 % BDP-a za rashode povezane s izbjeglicama te 0,12 % BDP-a za sigurnosne mjere. Odredbama iz članka 5. stavka 1. i članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 uzimaju se u obzir ti dodatni rashodi jer su priljev izbjeglica te ozbiljnost terorističke prijetnje izvanredni događaji, a njihov je utjecaj na javne financije Belgije znatan te održivost ne bi bila ugrožena ako se dopusti privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju. Stoga, kako bi se u obzir uzeli dodatni troškovi povezani s izbjeglicama, smanjena je potrebna prilagodba prema srednjoročnom proračunskom cilju za 2015. U pogledu 2016., konačna će se ocjena, uključujući prihvatljive iznose, izraditi u proljeće 2017. na temelju zabilježenih podataka koje su dostavila belgijska nadležna tijela.

               (6)

               Na Belgiju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo o dugu. Komisija je 18. svibnja 2016. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. UFEU-a jer Belgija nije ostvarila dovoljan napredak prema usklađenosti s pravilom o dugu u 2015. U analizi je zaključeno da bi se trebalo smatrati da je kriterij duga ispunjen. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2016. planira postupno poboljšanje ukupnog salda s deficita od 2,6 % BDP-a u 2015. na -0,2 % BDP-a u 2019. Očekuje se da će se revidirani srednjoročni proračunski cilj, odnosno uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu, ostvariti do 2018. Međutim ponovno izračunani strukturni saldo (5) još uvijek upućuje na strukturni deficit od 0,4 % BDP-a u 2018. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti vrhunac od 106,2 % BDP-a u 2016. te da će pasti na 99,6 % BDP-a do 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije uvjerljiv je. Međutim, mjere potrebne za podupiranje planiranog ciljanog deficita od 2017. nadalje nisu dovoljno određene. Na temelju Komisijine proljetne prognoze za 2016. postoji rizik od znatnog odstupanja od preporučene prilagodbe u 2016. te, ne bude li promjene u politikama, u 2016. i 2017. uzetima zajedno. Kad bi se iz procjene isključio učinak iznimnog priljeva izbjeglica i iznimnih sigurnosnih mjera na proračun, predviđeno odstupanje u 2016. više ne bi bilo relevantno. Predviđa se da Belgija u 2016. neće ispuniti zahtjeve prijelaznog pravila o dugu i, nakon završetka prijelaznog razdoblja, referentno mjerilo za smanjenje duga u 2017. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2016., Vijeće smatra da postoji rizik da Belgija neće biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će za osiguravanje njihova ispunjavanja u 2016. i 2017. biti potrebne dodatne mjere.

               (7)

               Uz visoku javnu zaduženost prisutni su slabi rezultati u području izvoza i konkurentnosti. Kao što pokazuju gubici udjela na svjetskom tržištu, vanjski rezultati pogoršali su se od 2000., a njihovo je stanje dodatno pogoršano činjenicom da je izvoz uglavnom usmjeren na manje dinamična tržišta. Iako je proteklih godina zaustavljen negativan trend u udjelima tržišta, akumulirani gubici i dalje su vrlo veliki. Specijalizacija u segmentima tržišta koji su više izloženi cjenovnom natjecanju također ograničava kapacitet izvoza Belgije. To je osobito teško pomiriti s visokim troškovima rada u toj zemlji. Jedinični troškovi rada do nedavno brzo su rasli zbog sporog rasta produktivnosti i, osobito, brzog rasta plaća. Rast plaća može se pripisati određenim značajkama sustava određivanja plaća. S jedne strane, neprestano su se utvrđivale previsoke marže za realan rast plaća. S druge strane, inflacija je neprestano bila iznad očekivane i iznad inflacije u susjednim zemljama. Uzrok strukturne razlike u ključnim stopama inflacije između Belgije i susjednih zemalja uglavnom su veći rast cijena usluga i neoptimalno funkcioniranje maloprodajnog tržišta. Općom praksom automatske indeksacije plaća ta se inflacija prenijela na rast plaća. Ti su čimbenici zajedno narušili učinkovitost visokokoordiniranog sustava određivanja plaća. Kako bi zaustavila pad konkurentnosti i njegov negativan učinak na izvozne rezultate i zaposlenost, belgijska su nadležna tijela proteklih godina intervenirala u postupku određivanja plaća. Nametnute su mjere za ograničavanje plaća, uključujući ograničenja realnog rasta plaća i obustavu programâ indeksacije plaća. Osim toga, uvedeno je smanjenje doprinosa za socijalno osiguranje. Međutim, kako bi se osiguralo trajno ispravljanje neravnoteža, potrebne su strukturne reforme okvira za određivanje plaća u skladu s preporukama Vijeća iz proteklih godina. Iako vlada planira izmjenu Zakona iz 1996. za promicanje zaposlenosti i preventivnu zaštitu konkurentnosti u kojem je navedena osnova na temelju koje socijalni partneri svake dvije godine određuju „normu za plaće”, dosad nije ostvaren velik napredak. Osiguravanjem formalnije povezanosti plaća i produktivnosti omogućilo bi se zadržavanje nedavnih dobitaka i spriječila ponovna pojava prijašnjih problema.

               (8)

               Ostvaren je određeni napredak u sveukupnom funkcioniranju tržišta rada. Poticaji na rad pojačani su mjerama za smanjenje poreznog klina i promjenama u sustavu naknade za nezaposlenost. Međutim, znatne razlike u zaposlenosti među posebnim skupinama stanovništva i dalje dovode do kroničnog nedostatka iskorištenosti radne snage, osobito među niskokvalificiranim radnicima, mladim i starijim osobama te osobama migrantskog podrijetla. Osim toga, zbog graničnih poreznih stopa prilikom ulaska ili ponovnog ulaska na tržište rada dolazi do neaktivnosti i zamki niske plaće kod osoba koje ostvaruju drugi dohodak u kućanstvu te posebnih vrsta kućanstava kao što su samci i samohrani roditelji. Stoga je važno prilagoditi i provoditi politike čiji je cilj potaknuti prijelaz iz neaktivnosti ili nezaposlenosti u zaposlenost. Nejednakosti u obrazovanju povezane sa socioekonomskim stanjem među najvišima su u Uniji te se lošim obrazovnim rezultatima djelomično mogu objasniti uočeni slabi rezultati osoba s migrantskim podrijetlom na tržištu rada. Reforme obrazovanja koje se trenutačno uvode posebno su osmišljene za rješavanje problema ranog napuštanja škole te za poboljšanje pružanja skrbi o djeci predškolske dobi i njihova obrazovanja. Nadležna tijela žele unaprijediti kvalitetu i važnost sustava strukovnog obrazovanja. Tim bi se reformama mogao omogućiti lakši prijelaz na gospodarstvo temeljeno na znanju i koje je sve više usmjereno na usluge te smanjiti neusklađenost ponuđenih i traženih vještina te trajni manjak radne snage u određenim zanimanjima. Osim toga, zbog vrlo niskih stopa aktivnosti i zaposlenosti starijih radnika potrebne su politike za promicanje aktivnog starenja i podupiranje potražnje na tržištu rada za starijim radnicima. Konačno, postoje opravdani razlozi i za dodatne porezne mjere za olakšavanje porasta zaposlenosti.

               (9)

               Još postoji znatan prostor za poboljšanje netroškovne dimenzije vanjske konkurentnosti. Kako bi se očuvala i povećala postojeća razina socijalne skrbi, potrebno je staviti veći naglasak na povećanje produktivnosti i ulaganje u kapital koji se temelji na znanju. Zato je potrebno stalno stavljati naglasak na proizvode i povezane usluge na višem položaju u vrijednosnom lancu na temelju boljih rezultata u inovacijama te primjenom rezultata istraživanja i razvoja. Unatoč svojem visokokvalitetnom javnom istraživačkom sustavu Belgija ima relativno mali broj brzorastućih poduzeća u inovativnim sektorima. Osim toga, poslovnu klimu sputavaju administrativna i regulatorna opterećenja koja onemogućuju stvaranje i širenje trgovačkih društava. Zahtjevi u pogledu vlasničke strukture i ograničenja prava na glasovanje, pravnog oblika i multidisciplinarnih aktivnosti usporavaju dinamiku tržišta za poslovne usluge. Operativna ograničenja i ograničenja u pogledu mjesta poslovnog nastana trgovaca na malo imaju isti učinak u sektoru maloprodaje. Osim toga, postoje nedostaci u učinkovitosti pravosudnog sustava u kojem su slabo prisutne informacijske i komunikacijske tehnologije. Zajedno ti čimbenici čine znatne prepreke privatnom ulaganju. Nedovoljno kvalitetna infrastruktura i dugi zastoji također onemogućuju rast produktivnosti i ulaganja. U prometnoj mreži postoji najkritičniji investicijski jaz. Zahvaljujući zemljopisnom položaju Belgije i prisutnosti međunarodnih organizacija ta je zemlja privukla mnoge distribucijske centre, logističke baze i međunarodna sjedišta raznih društava. Međutim, postoji sve veći problem zagušenja prometa u najprometnijim satima, što umanjuje privlačnost te zemlje za strane ulagače te dovodi do velikih gospodarskih troškova i troškova u pogledu okoliša. Isto tako, očekuje se da Belgija neće ispuniti svoj cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2020., a u toj zemlji postoje i ozbiljni problemi onečišćenja zraka. Uzevši u obzir visoku koncentraciju gospodarske aktivnosti u okolici glavnoga grada i luka, najhitniji su izazovi unapređenje osnovne infrastrukture željezničkog i cestovnog prometa te rješavanje nepostojećih veza između glavnih gospodarskih čvorišta. Istodobno je važno riješiti problem zagušenja u najprometnijim satima poboljšanjem usluga javnog prijevoza, optimiziranjem upravljanja prometom i uklanjanjem narušavanja tržišta i nepovoljnih poreznih poticaja, kao što je povlašteni tretman poslovnih automobila.

               (10)

               Postoji i izazov u pogledu prikladnosti domaće proizvodnje energije i općenite sigurnosti opskrbe. Zbog neplaniranih prekida djelovanja nekoliko nuklearnih postrojenja pojavila se zabrinutost u vezi s načinom ostvarivanja ravnoteže ponude i potražnje električne energije, dok višekratno izmijenjeni raspored za postupno ukidanje nuklearnih postrojenja stvara klimu koja nije pogodna za donošenje odluka o dugoročnom ulaganju. To se održava u većem uvozu energije i sve slabijoj sigurnosti opskrbe. Iako su se kratkoročni rizici opskrbe smanjili, još postoji znatna potreba za dugoročnijim ulaganjem. Uz znatan novi kapacitet domaće proizvodnje i daljnje povećanje međusobne povezanosti potrebno je razviti pametne mreže kako bi se razvilo upravljanje potražnjom. Uzimajući u obzir dugačak rok za velike projekte u energetskom sektoru i veliku potrebu za zamjenskim kapacitetom u tijeku sljedećih deset godina, bit će potrebno brzo djelovati, osobito u obliku odgovarajućeg pravnog okvira kojim se promiče povećanje kapaciteta proizvodnje.

               (11)

               Belgija je ostvarila određeni napredak u reformiranju poreznog sustava, osobito preusmjeravanjem oporezivanja s rada na druge porezne osnovice, čime će se postupno smanjiti porezni klin na rad. Smanjenjem oporezivanja osobnog dohotka i doprinosa poslodavaca za socijalno osiguranje također će se pomoći u premošćivanju jaza. Ipak, porezni sustav i dalje je složen, a porezne osnovice narušene su posebnim oslobođenjima, olakšicama i smanjenim stopama. Neki od tih postupaka dovode do gubitka prihoda, gospodarskih poremećaja i velikog administrativnog opterećenja. Osim toga, čini se da preusmjeravanje poreza nije bez posljedica u pogledu proračuna. Još postoji znatan prostor za poboljšanje poreznog sustava daljnjim proširenjem poreznih osnovica, čime bi se omogućile niže zakonske stope i smanjili poremećaji. Postoji i znatan potencijal za „zeleno” preusmjeravanje poreza koje proizlazi, među ostalim, iz povlaštenog poreznog tretmana poslovnih automobila i kartica za gorivo, koji doprinose onečišćenju, zagušenju prometa i emisijama stakleničkih plinova.

               (12)

               Belgija je proteklih godina ostvarila važan napredak u reformiranju svojeg mirovinskog sustava. Zakonom od 10. kolovoza 2015. o povećanju dobi za umirovljenje, uvjetima za prijevremeno umirovljenje i minimalnoj dobi za obiteljske mirovine utvrđeni su novi kriteriji za minimalnu dob i trajanje radnog vijeka za uobičajene mirovine. Međutim, čak i nakon nedavnih reformi predviđeno povećanje udjela rashoda za mirovine i dalje je vrlo veliko. Automatskom vezom s promjenama u očekivanom životnom vijeku, kao što se prije predlagalo, smanjili bi se srednjoročni i dugoročni rizici za održivost. Vlada je u tom smislu najavila da namjerava uvesti mirovinski sustav na temelju bodova kojim bi se omogućili mehanizmi automatske prilagodbe kao odgovor na demografska kretanja. Ta će se pitanja i dalje pomno pratiti u okviru europskog semestra.

               (13)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Belgije i objavila je u izvješću za tu zemlju za 2016. Ocijenila je i Program stabilnosti, Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Belgiji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Belgiji, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog gospodarskog upravljanja EU-om pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 3. u nastavku.

               (14)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

         PREPORUČUJE da Belgija u 2016. i 2017. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               Ostvariti godišnju fiskalnu prilagodbu od najmanje 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2016. i 2017. Iskoristiti neočekivane prihode kako bi ubrzala smanjivanje udjela duga opće države. Usuglasiti se u pogledu provedive raspodjele fiskalnih ciljeva među svim državnim razinama. Pojednostavniti porezni sustav i ukinuti štetne porezne rashode.

               2.

               Provesti planiranu izmjenu „Zakona iz 1996.” o promicanju zapošljavanja i zaštite konkurentnosti u dogovoru sa socijalnim partnerima. Osigurati da razvoj plaća prati produktivnost. Osigurati učinkovitost politika aktivacije tržišta rada. Nastaviti s reformama obrazovanja i strukovnog osposobljavanja i podupirati osposobljavanje skupina u nepovoljnom položaju, osobito osoba s migrantskim podrijetlom.

               3.

               Povećati kapacitet za inovacije, osobito poticanjem ulaganja u kapital temeljen na znanju. Povećati tržišno natjecanje u sektoru poslovnih usluga i sektoru maloprodaje ukidanjem neopravdanih operativnih ograničenja i ograničenja u pogledu poslovnog nastana. Riješiti manjak ulaganja u prometnu infrastrukturu i kapacitet proizvodnje energije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 12. srpnja 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. KAŽIMÍR

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

      (3)  SL C 96, 11.3.2016., str. 1.

      (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (5)  Strukturni saldo, prema novom izračunu Komisije, na temelju informacija u Programu stabilnosti, prema usuglašenoj metodologiji.

      (6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Komisije (EU) 2016/193 оd 10. veljače 2016. upućena Helenskoj Republici o hitnim mjerama koje Grčka mora poduzeti radi ponovne uspostave transfera u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

text:
               13.2.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 38/9

         PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2016/193
   оd 10. veljače 2016.
   upućena Helenskoj Republici o hitnim mjerama koje Grčka mora poduzeti radi ponovne uspostave transfera u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               Države članice obustavile su 2011. transfer podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu iz Uredbe (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) (dalje u tekstu „Dublinska uredba”) nakon dviju presuda Europskog suda za ljudska prava i Suda Europske unije (2) u kojima su utvrđeni sustavni nedostaci u grčkom sustavu azila koji bi mogli predstavljati povredu temeljnih prava podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu premještenih iz država članica u Grčku u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 343/2003 (3).

               (2)

               Otkako je 2011. Europski sud za ljudska prava donio presudu M.S.S protiv Belgije i Grčke Odbor ministara Vijeća Europe prati stanje u Grčkoj na temelju izvješća o napretku koja je Grčka obvezna dostaviti kao dokaz o izvršenju presude i na temelju dokaza nevladinih organizacija i međunarodnih organizacija, kao što je visoki povjerenik Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR), koje djeluju u Grčkoj.

               (3)

               Grčka se kao rezultat presude u predmetu M.S.S obvezala reformirati svoj sustav azila na temelju nacionalnog akcijskog plana o reformi azila i upravljanju migracijama predstavljenog u kolovozu 2010. i revidiranog u siječnju 2013. (dalje u tekstu „grčki akcijski plan”).

               (4)

               Osim toga, radi uklanjanja ozbiljnih nedostataka u grčkom sustavu azila grčke su vlasti 2011. zatražile od Europskog potpornog ureda za azil (EASO) pružanje hitne potpore Grčkoj. EASO je operativnu potporu pružao od 1. travnja 2011. do 31. prosinca 2014. Tijekom tog razdoblja timovi za potporu u pitanjima azila pomogli su Grčkoj pri osnivanju triju novih službi, prihvatu ranjivih osoba, obradi neriješenih zahtjeva za međunarodnu zaštitu (osobito u drugom stupnju) i izgradnji kapaciteta za apsorpciju sredstava Europske unije. Grčka je 4. prosinca 2014. podnijela EASO-u dodatni zahtjev za posebnu potporu te će se potpora osigurati do kraja svibnja 2016.

               (5)

               Komisija je zbog situacije u Grčkoj pokrenula brojne postupke zbog povrede, uključujući, među ostalim, zbog nedostatnog pristupa postupku azila, nedovoljnih kapaciteta za prihvat i loših uvjeta za prihvat, uključujući u objektima za zadržavanje, neuzimanja otisaka prstiju nezakonitih migranata i podnositelja zahtjeva za azil, neodgovarajućeg postupanja s maloljetnicima bez pratnje i nepostojanja odgovarajuće pravne pomoći u žalbenim postupcima. Ovom se preporukom ne dovode u pitanje tekući ili budući postupci zbog povrede koje Komisija može pokrenuti u vezi s pitanjima iz ove preporuke.

               (6)

               Istodobno, Komisija je poduzela usklađene mjere kako bi pomogla pri uklanjanju nedostataka u grčkom sustavu azila. Komisija je pratila kako Grčka provodi mjere predviđene u grčkom akcijskom planu i pružila financijsku i tehničku potporu, s posebnim naglaskom, među ostalim, na mjere za uklanjanje problema utvrđenih u postupcima zbog povrede pokrenutima protiv nje. Radni dokument službi Komisije u kojem je ocijenjena provedba grčkog akcijskog plana i istaknuti preostali nedostaci u grčkom sustavu azila kojima se trebalo hitno pozabaviti upućen je Vijeću u listopadu 2014. (4)

               (7)

               Komisija je blisko surađivala sa svim zainteresiranim državama članicama i Norveškom na redovnim ad hoc sastancima skupine „prijatelji Grčke” (Friends of Greece) te njima predsjedala. Ta je skupina, koja se zadnji puta sastala 27. veljače 2015., forum za razmjenu informacija o provedbi grčkog akcijskog plana koji zainteresiranim državama članicama omogućuje, među ostalim, predlaganje praktičnih mjera suradnje. Osim toga, sudjelovanjem EASO-a, Frontexa, UNHCR-a i Međunarodne organizacije za migracije (IOM) želi se osigurati dostupnost najnovijih informacija o situaciji na terenu.

               (8)

               Grčkoj su dodijeljena znatna financijska sredstva Europske unije za razdoblje 2014. – 2020. kao pomoć za nacionalne mjere u području azila i migracija. Iz Fonda za azil, migracije i integraciju dodijeljeno je ukupno 294,5 milijuna EUR, a iz Fonda za unutarnju sigurnost – granice i vize ukupno 214,8 milijuna EUR. Dodatnih 133 milijuna EUR dodijeljeno je Grčkoj od 2014. u okviru pomoći za hitne slučajeve. U razdoblju 2008.–2013. znatna financijska sredstva osigurana su Grčkoj i iz Europskog fonda za izbjeglice, uključujući sredstva za hitne slučajeve u ukupnom iznosu od više od 50,6 milijuna EUR.

               (9)

               Situacija s kojom se Grčka suočava znatno se pogoršala zbog naglog porasta dolazaka migranata tijekom 2015. što iznimno opterećuje grčka sredstva i kapacitete potrebni da bi se Grčka mogla nositi s velikim priljevima migranata iz zemalja izvan EU-a, među kojima je vjerojatno velik broj osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita. Više od 868 000 nezakonitih migranata pristiglo je na grčke otoke 2015. te je uzrokovalo dotad nezabilježenu migracijsku i humanitarnu krizu za koju su potrebne hitne mjere.

               (10)

               U svibnju 2015. Komisija je iznijela svoj Europski migracijski program (5), a 14. rujna 2015. Vijeće je donijelo Odluku o premještanju 40 000 osoba kojima je očito potrebna međunarodna zaštita iz Italije i Grčke, od kojih 16 000 iz Grčke (6). Vijeće je 22. rujna 2015. donijelo Odluku o premještanju dodatnih 120 000 osoba iz Italije i Grčke, među kojima najmanje 50 400 iz Grčke (7). Na temelju tih dviju odluka Vijeća najmanje 66 400 osoba treba premjestiti iz Grčke u druge države članice tijekom razdoblja od dvije godine (8).

               (11)

               U rujnu 2015. u Grčkoj i Italiji počeo se provoditi pristup putem „žarišnih točaka” (hotspots) uz potporu iz Komisije, Frontexa, EASO-a i agencija Europola. Komisija je 29. studenoga 2015. donijela Komunikaciju u kojoj se navode hitne operativne, proračunske i pravne mjere Europskog migracijskog programa te zahtijeva potpuna provedba programa premještanja i pokretanje timova za potporu upravljanju migracijama u područjima „žarišnih točaka”. Stoga je Grčka 1. listopada 2015. podnijela Vijeću plan provedbe programa premještanja i žarišnih točaka u kojem se iznose određene mjere kojima treba dati prednost kako bi se osigurala provedba dogovorenih neprovedenih mjera u području azila i prihvaćanja.

               (12)

               Nakon sastanka na vrhu europskih čelnika 25. listopada 2015. Grčka se obvezala povećati kapacitete za prihvat na 30 000 mjesta do kraja 2015. te osigurati, uz potporu UNHCR-a, subvencije za najam i programe smještaja u obiteljima za najmanje 20 000 dodatnih osoba. Cilj je tim iznosom od ukupno 50 000 mjesta za smještaj zadovoljiti prihvatne potrebe nezakonitih migranata i tražitelja azila u Grčkoj, uključujući onih koji bi mogli imati pravo na premještanje u druge države članice.

               (13)

               Na sastanku 8. i 9. prosinca 2015. Odbor ministara Vijeća Europe ocijenio je izvršenje presude u predmetu M.S.S. Pozdravio je uspostavljanje novog upravnog tijela za imigracije; zabilježio povećanje kapaciteta za smještaj tražitelja azila te planirano dodatno povećanje i pozvao vlasti da osiguraju održiv i neprekinut rad otvorenih prihvatnih objekata i pružanje usluga koje ispunjavaju odgovarajuće standarde. Snažno je potaknuo vlasti da se nastave truditi oko poboljšanja životnih uvjeta tražitelja azila općenito, a posebice maloljetnika bez pratnje (9).

               (14)

               Komisija je 15. prosinca 2015. donijela Komunikaciju o napretku djelovanja žarišnih točaka u Grčkoj u kojoj je iznesen razvoj događaja u Grčkoj u vezi s uspostavom programa žarišnih točaka na egejskim otocima (10). U tom su izvješću istaknute nove obveze Grčke i UNHCR-a za povećanje kapaciteta prihvata, ali je i naglašena potreba da Grčka poboljša kapacitete za prihvat u žarišnim točkama i na kopnu, posebice u pogledu maloljetnika bez pratnje i ranjivih osoba.

               (15)

               U okviru grčkih reformi na temelju akcijskog plana (2010.–2014.) ostvarena su znatna poboljšanja u grčkom sustavu azila. Uspostavljene su tri nove upravne službe neovisne o grčkoj policiji: služba za prvi prihvat, žalbeno tijelo (osnovano 2011. ali trenutačno ne djeluje) te služba za azil (od 2013.). Materijalni su se uvjeti u centrima za prihvat i zadržavanje od 2011. poboljšali, a neki su objekti za zadržavanje s najlošijim uvjetima zatvoreni. Međutim, Grčka treba poduzeti daljnje korake kako bi osigurala da njezin sustav azila funkcionira potpuno u skladu sa zahtjevima prava Unije.

               (16)

               Grčka služba za azil ima sedam operativnih regionalnih ureda u Atici, na Lezbosu, u sjevernom Evrosu, južnom Evrosu, na Rodosu i u Solunu, uključujući novootvoreni regionalni ured za azil na otoku Samosu 2016. Postoje i tri jedinice za azil u područjima Amygdaleze, Patre i Ksantija koje obrađuju zahtjeve za međunarodnu zaštitu nezakonitih migranata u centrima za zadržavanje. Potrebno je osigurati odgovarajuće osoblje kako bi ti uredi i jedinice bili u punoj funkciji. Grčke su se vlasti obvezale otvoriti i ukupno 13 regionalnih ureda za azil. Grčka treba još dovršiti uspostavu svih preostalih regionalnih ureda za azil i osigurati odgovarajuće osoblje za njih kao što je predviđeno u planu premještanja iz 2015. kako bi omogućila učinkovit pristup postupku azila u cijeloj državi.

               (17)

               Kapaciteti su se za prihvat tražitelja azila u Grčkoj povećali, ali još nedovoljno. Grčka bi trebala osigurati da su uvjeti za prihvat u otvorenim i zatvorenim prihvatnim smještajima, uključujući psihosocijalne usluge i pristup potrebnoj zdravstvenoj zaštiti i liječenju, u skladu sa standardima propisanima mjerodavnim zakonodavstvom Unije, posebice Direktivom o uvjetima prihvata 2013/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća (11) i da ih se stalno održava. Grčka bi trebala osigurati i održivost uvjeta za prihvat prikladnim sredstvima iz državnog proračuna ili, ako su dostupna, dodijeljenim sredstvima EU-a.

               (18)

               Kako bi se osigurala dostupnost učinkovitog pravnog sredstva za tražitelje azila, Grčka je osnovala žalbeno tijelo odgovorno za rad žalbenih odbora koji su nadležni za razmatranje žalbi na prvostupanjske odluke o odbijanju službe za azil. Krajem rujna 2015. žalbeni odbor prestao je djelovati zbog isteka mandata te se stoga žalbe na prvostupanjske odluke o odbijanju mogu uložiti ali ne i obraditi. Stoga u praksi nije dostupan sustav učinkovitih pravnih sredstava. Tom se situacijom ugrožava i učinkovita provedba postupka premještanja u slučaju da podnositelj zahtjeva podnese žalbu na odluku o premještanju ili transferu.

               (19)

               Mnogim tražiteljima azila trenutačno nije dostupna potrebna besplatna pravna pomoć kojom bi im se omogućilo da podnesu žalbu na prvostupanjsku odluku o azilu u skladu s pravilima EU-a. Odgovarajuće odredbe Direktive 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća (12) nisu još prenesene u nacionalno zakonodavstvo ili provedene.

               (20)

               Poboljšani su postupci identificiranja ranjivih osoba u Grčkoj. Služba za azil uspostavila je u suradnji s EASO-om i UNHCR-om postupak provjere u cilju identificiranja ranjivih podnositelja zahtjeva, kao što su maloljetnici bez pratnje, kako bi im se osigurala potpora tijekom postupka. Grčka je izvijestila da se u okviru postupka prvog prihvata i azila provodi postupak identificiranja i procjene dobi maloljetnika bez pratnje. Osim toga, trenutačno se uspostavlja postupak za grčku policiju, službu za prvi prihvat i službu za azil pri postupanju s maloljetnicima bez pratnje.

               (21)

               Sustavu skrbništva za maloljetnike bez pratnje trebalo bi pridati dodatnu pozornost jer javni tužitelji imenovani za zastupanje maloljetnika nemaju potrebne resurse za obradu velikog broja predmeta koji su im upućeni, a ne postoji ustanova ili tijelo kojima bi se tužitelji mogli obratiti za imenovanje trajnih skrbnika. Trebale bi se poduzeti konkretne mjere kako bi se sve maloljetnike bez pratnje odmah uputilo u posebne centre za smještaj te kako bi im se pružila pomoć stručnog osoblja.

               (22)

               Obustavom transfera u skladu s Dublinskom uredbom u Grčku od 2011. znatno je oslabljeno učinkovito funkcioniranje dublinskog sustava u Europskoj uniji. Nemogućnost obavljanja tih transfera dovodi u pitanje i učinkovitost mjera premještanja donesenih u korist Grčke u rujnu 2015., posebice jer se uklanja jedan od glavnih poticaja za migrante da se obeshrabre sekundarna kretanja u druge države članice.

               (23)

               Grčka je poduzela važne korake za bolje funkcioniranje svojeg sustava azila, no nedostaci ostaju. Grčka bi trebala stoga hitno poduzeti sve potrebne korake kako bi omogućila ponovno uspostavljanje transfera u skladu s Dublinskom uredbom, posebice kako bi osobe premještene u skladu s Dublinskom uredbom uživale sva prava koja im pripadaju iz pravne stečevine EU-a o azilu, uključujući dostupnost učinkovitog pravnog sredstva protiv negativnih odluka o zahtjevu za međunarodnu zaštitu i odgovarajuće uvjete prihvata.

               (24)

               Ovom preporukom utvrđuju se glavne mjere koje bi Grčka trebala poduzeti u pogledu preostalih nedostataka.

               (25)

               Redovna izvješća Grčke o napretku u provedbi ovih mjera te drugi odgovarajući elementi, uključujući sva buduća izvješća UNHCR-a i drugih odgovarajućih organizacija, trebali bi omogućiti da se ocijeni postoje li uvjeti kojima se državama članicama omogućuje ponovno uspostavljanje pojedinačnih transfera u Grčku u skladu s Dublinskom uredbom, uzimajući u obzir da bi obujam transfera i kategorije osoba koje se premješta trebali odgovarati konkretnom napretku.

               (26)

               Pri ponovnom uspostavljanju transfera u Grčku trebalo bi se uzeti u obzir i da Grčka i dalje svakodnevno prima velik broj mogućih tražitelja azila te bi trebalo izbjeći neizdrživo opterećenje za Grčku.

               (27)

               Za odlučivanje o ponovnom uspostavljanju transfera isključivo su nadležna tijela država članica pod nadzorom sudova koja mogu Sudu Europske unije uputiti zahtjeve za odluku o prethodnom pitanju u pogledu tumačenja Dublinske uredbe,

         DONIJELA JE OVU PREPORUKU:
   1.   Grčka bi trebala osigurati da su uvjeti prihvata dostupni podnositeljima zahtjeva za međunarodnu zaštitu u Grčkoj u skladu sa standardima iz Direktive 2013/33/EU.
   2.   Grčka bi trebala poduzeti potrebne mjere radi osiguranja učinkovitog pristupa postupku azila na cijelom svojem državnom području uspostavljanjem i održavanjem svih 13 regionalnih ureda za azil. Regionalni uredi službe za azil trebali bi posebice imati dovoljno osoblja kako bi mogli biti potpuno operativni i sposobni obrađivati sve zahtjeve za azil. Potrebne ljudske resurse trebalo bi izračunati na temelju broja zahtjeva za azil podnesenih u Grčkoj tijekom prošle godine. U tu bi svrhu potrebne postupke zapošljavanja trebalo što prije dovršiti.
   3.   Grčka bi trebala osigurati da su žalbeni odbori potpuno operativni i da raspolažu odgovarajućim osobljem kako bi se osiguralo učinkovito pravno sredstvo protiv svih novih upravnih odluka o zahtjevima za međunarodnu zaštitu te kako bi se obradili svi neriješeni zahtjevi za sudsko preispitivanje upravnih odluka o zahtjevima za međunarodnu zaštitu što je prije moguće, a u svakom slučaju do kraja 2016.
   4.   Grčka bi trebala osigurati da se svim tražiteljima azila pruži potrebna pravna pomoć u postupcima sudskog preispitivanja upravnih odluka o zahtjevima za međunarodnu zaštitu u skladu sa zahtjevima prava EU-a te da se zakonodavni okvir za pružanje pravne pomoći brzo uspostavi i počne provoditi.
   5.   Grčka bi trebala osigurati da se postojeće strukture za identificiranje i obradu ranjivih podnositelja zahtjeva, uključujući maloljetnike bez pratnje, usklade sa standardima propisanima u pravnoj stečevini EU-a o azilu i navedenima posebice u člancima od 21. do 25. Direktive 2013/33/EU i članku 25. Direktive 2013/32/EU. To znači da bi Grčka trebala osigurati uspostavljanje potrebnog pravnog okvira i njegovu potpunu provedbu kako bi se osiguralo da su ispunjene potrebe ranjivih osoba, uključujući maloljetnike bez pratnje, posebice u pogledu smještaja i skrbništva.
   6.   Grčka bi trebala osigurati da je svih 50 000 prihvatnih mjesta koje se obvezala osigurati u suradnji s UNHCR-om do kraja 2015. potpuno operativno što je prije moguće te da su dostupna odgovarajuća financijska sredstva za stalno osnovno održavanje i pružanje usluga kao što su opskrba hranom i sanitarne usluge.
   7.   Grčka bi trebala osigurati da se programiranjem sredstava iz fondova EU-a i državnog proračuna omogući provedba ovih preporuka.

      Izvješćivanje o poduzetim mjerama

               8.

               Od Grčke se zahtijeva da do 4. ožujka 2016. izvijesti Komisiju o napretku u provedbi mjera iz ove Preporuke te da je o tome nastavi izvješćivati na mjesečnoj osnovi.

      Sastavljeno u Bruxellesu 10. veljače 2016.

            Za Komisiju

         Dimitris AVRAMOPOULOS

            Član Komisije

      (1)  Uredba (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva (SL L 180, 29.6.2013., str. 31.).

      (2)  M.S.S protiv Belgije i Grčke (br. 30696/09) i NS protiv Secretary of State for the Home Department, spojeni predmeti C-411/10 i C-493/10.

      (3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 343/2003 od 18. veljače 2003. o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje SL L 50, 25.2.2003., str. 1.), zamijenjena Uredbom (EU) br. 604/2013.

      (4)  SWD(2014) 316 završna verzija.

      (5)  COM(2015) 240 završna verzija

      (6)  SL L 239, 15.9.2015., str. 146.

      (7)  SL L 248, 24.9.2015., str. 80.

      (8)  SL L 248, 24.9.2015., str. 80. i SL L 239, 15.9.2015., str. 146.

      (9)  1 243. sastanak Odbora ministara Vijeća Europe (8. i 9. prosinca 2015.).

      (10)  COM(2015) 678 završna verzija, 15. prosinca 2015.

      (11)  Direktiva 2013/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o utvrđivanju standarda za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu (SL L 180, 29.6.2013., str. 96.) i SL L 348, 24.12.2008., str. 98..

      (12)  Direktiva 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o zajedničkim postupcima za priznavanje i oduzimanje međunarodne zaštite (SL L 180, 29.6.2013., str. 60.).