               8.4.2020

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 118/165

      P8_TA(2018)0312
      73. zasjedanje Opće skupštine UN-a
      Preporuka Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018. Vijeću o 73. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (2018/2040(INI))
      (2020/C 118/26)

         Europski parlament,

                  —

                  uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda,

                  —

                  uzimajući u obzir Rezoluciju UN-a kojom je Opća skupština 3. travnja 2006. Osnovala Vijeće za ljudska prava,

                  —

                  uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegove članke 21., 34. i 36.,

                  —

                  uzimajući u obzir Godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2016. te politiku Europske unije o tom pitanju,

                  —

                  uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, njezinu preambulu i članak 18. te konvencije UN-a o ljudskim pravima i njihove neobavezne protokole,

                  —

                  uzimajući u obzir svoju Preporuku Vijeću od 5. srpnja 2017. o 72. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (1),

                  —

                  uzimajući u obzir Rezoluciju UN-a koju je Opća skupština donijela 3. svibnja 2011. o sudjelovanju Europske unije u radu Ujedinjenih naroda kojom se EU-u jamči pravo interveniranja u Općoj skupštini UN-a, pravo podnošenja usmenih prijedloga i amandmana o kojima se glasuje na zahtjev država članica i pravo odgovora,

                  —

                  uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 17. srpnja 2017. o prioritetima EU-a na 72. sjednici Opće skupštine UN-a,

                  —

                  uzimajući u obzir Deklaraciju iz New Yorka o izbjeglicama i migrantima od 19. rujna 2016.,

                  —

                  uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a (VSUN), 1325 (2000), 1820 (2009), 1888 (2009), 1889(2010), 1960 (2011), 2106 (2013), 2122 (2013) i 2242 (2015) o ženama, miru i sigurnosti,

                  —

                  uzimajući u obzir ključna načela sadržana u globalnoj strategiji Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku iz lipnja 2016., posebice ona koja se odnose na suverenitet, teritorijalni integritet i nepovredivost državnih granica, koja jednako poštuju sve države sudionice,

                  —

                  uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. prosinca 2017. o godišnjem izvješću o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike (2),

                  —

                  uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. i ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda,

                  —

                  uzimajući u obzir članak 113. Poslovnika,

                  —

                  uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0230/2018),

                  A.

                  budući da su EU i njegove države članice i dalje u potpunosti posvećene multilateralizmu, globalnom upravljanju, promicanju temeljnih vrijednosti UN-a kao sastavnog dijela vanjske politike EU-a i trima stupovima sustava UN-a: ljudskim pravima, miru i sigurnosti te razvoju; budući da je multilateralni sustav koji se temelji na univerzalnim pravilima i vrijednostima najprikladniji za rješavanje kriza, izazova i prijetnji; budući da je sama budućnost tog multilateralnog sustava suočena s dosad nezabilježenim izazovima;

                  B.

                  budući da je u Globalnoj strategiji EU-a odražena težina današnjih globalnih izazova, koji zahtijevaju snažniji i učinkovitiji UN i produbljivanje suradnje na razini država članica unutar EU-a, kao i unutar UN-a;

                  C.

                  budući da je nužno da države članice EU-a poduzmu sve moguće napore kako bi koordinirale svoja djelovanja u organima i tijelima sustava UN-a i zauzele zajednički stav na temelju međunarodnog prava u području ljudskih prava i temeljnih vrijednosti EU-a; budući da se ta suradnja treba temeljiti na zajedničkim naporima u cilju sprječavanja daljnjeg pogoršanja aktualnih sukoba i njihovog rješavanja, promicanja djelotvornog razoružanja i kontrole oružja, posebno nuklearnih arsenala, provođenja ciljeva održivog razvoja i Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama te doprinošenja međunarodnom poretku utemeljenom na pravilima, na temelju mandata iz članka 34.1 UEU-a;

                  D.

                  budući da se globalni politički poredak i sigurnosno okružje brzo mijenjaju te iziskuju hitne reakcije na globalnoj razini; budući da su Ujedinjeni narodi i dalje u srži multilateralnog sustava suradnje njegovih zemalja članica za suočavanje s tim izazovima i najprimjereniji za rješavanje međunarodnih kriza, globalnih izazova i prijetnji;

                  E.

                  budući da je svijet suočen s brojnim globalnim izazovima povezanim s postojećim i novim sukobima i njihovim posljedicama, kao što su klimatske promjene i terorizam, koji se trebaju rješavati na globalnoj razini; budući da se trenutačna struktura VSUN-a i dalje temelji na zastarjelom političkom scenariju, a njegov postupak donošenja odluka nije u skladu s promjenljivim globalnim okruženjem; budući da su EU i njegove države članice bile ključne u oblikovanju globalnog Programa UN-a do 2030., a EU ostaje posvećen svojoj ulozi predvodnika u mobilizaciji svih vrsta provedbe i snažnog mehanizma daljnjeg praćenja, nadzora i kontrole u cilju jamčenja napretka i odgovornosti; budući da se to očituje u vanjskom djelovanju EU-a i ostalim politikama u okviru financijskih instrumenata EU-a;

                  F.

                  budući da su tri stupa UN-a: mir i sigurnost, ljudska prava i razvoj, neodvojivi i uzajamno se osnažuju; budući da je prvotna svrha UN-a koja se odnosi na očuvanje mira ugrožena zbog neprekidnih složenih kriza;

                  G.

                  budući da su opterećujući birokratski postupci te složena i kruta struktura UN-a ponekad bili smetnja pravilnom funkcioniranju te institucije i njezinoj sposobnosti da brzo reagira na krize i globalne izazove;

                  H.

                  budući da je za uspješan odgovor na globalne krize, prijetnje i izazove potreban učinkovit multilateralni sustav utemeljen na univerzalnim pravilima i vrijednostima;

                  I.

                  budući da više nacionalističkih i protekcionističkih pokreta diljem svijeta dovodi u pitanje međunarodni poredak koji se temelji na suradnji, dijalogu i ljudskim pravima;

                  J.

                  budući da je zbog sve većeg broja zadaća u okviru sustava UN-a potrebno osigurati odgovarajuće financiranje od strane njegovih zemalja članica; budući da postoji sve veći nesklad između potreba te organizacije i financiranja koje joj se pruža; budući da, s obzirom na namjeru SAD-a da smanji doprinose proračunu UN-a, EU i njegove države članice zajedno nastavljaju pružati najveći financijski doprinos UN-u i trebali bi aktivno podupirati glavnog tajnika UN-a u njegovim naporima da osigura pravilno funkcioniranje i financiranje UN-a, prvenstveno u cilju iskorjenjivanja siromaštva, promicanja dugoročnog mira i stabilnosti, zaštite ljudskih prava, borbe protiv socijalne nejednakosti te pružanja humanitarne pomoći stanovništvu, državama i regijama suočenima sa svim oblicima kriza, bilo prirodnima, bilo onima prouzročenima ljudskim djelovanjem; budući da bi doprinosi EU-a UN-u trebali biti vidljiviji; budući da su agencije UN-a, uključujući Agenciju Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA), pretrpjele znatne financijske rezove; budući da je trenutačna ukupna razina financiranja UN-a i dalje nedovoljna da bi organizacija mogla izvršavati svoj mandat i suočiti se s trenutačnim globalnim izazovima;

                  K.

                  budući da su demokracija, ljudska prava i vladavina prava pod sve većom prijetnjom u raznim regijama svijeta i da se prostor djelovanja civilnog društva u mnogim državama članicama UN-a sve više smanjuje; budući da se borci za ljudska prava i aktivisti civilnog društva suočavaju sa sve više prijetnji i rizika diljem svijeta zbog svojeg legitimnog djelovanja;

                  L.

                  budući da su promicanje i zaštita ljudskih prava u središtu multilateralizma i središnji stup sustava UN-a; budući da EU snažno podupire sva ljudska prava, koja su univerzalna, nedjeljiva, međuovisna i međusobno povezana; budući da je EU jedan od najvećih zaštitnika i promicatelja ljudskih prava, temeljnih sloboda, kulturnih vrijednosti i raznolikosti, demokracije i vladavine prava; budući da su te vrijednosti pod sve većom prijetnjom u raznim regijama svijeta; budući da se borci za ljudska prava i aktivisti civilnog društva suočavaju sa sve više prijetnji i rizika zbog svojeg legitimnog djelovanja i da im sve češće prijeti odmazda zbog suradnje s tijelima i mehanizmima UN-a; budući da međunarodna zajednica i EU moraju pojačati svoje napore kako bi pružili zaštitu i potporu borcima za ljudska prava te očuvali međunarodne standarde demokracije, ljudskih prava i vladavine prava, posebno u pogledu prava manjina ili ugroženih osoba, uključujući žene, djecu, mlade ljude, etničke, rasne ili vjerske manjine, migrante, izbjeglice i interno raseljene osobe, osobe s invaliditetom, lezbijke, homoseksualce, biseksualne, transrodne i interseksualne osobe (LGBTI) i autohtone narode;

                  1.

                  predlaže Vijeću sljedeće:

                        Reforma sustava UN-a, uključujući reformu Vijeća sigurnosti

                              (a)

                              da aktivno podupire plan reformi glavnog tajnika UN-a, koji se sastoji od triju stupova, kako bi sustav UN-a postao doista koordiniran, učinkovit, djelotvoran, integriran, transparentan i odgovoran; da podupre racionalizaciju mirovne i sigurnosne strukture, koja mora postati učinkovitija, usredotočenija, primjerenije financirana i operativnija, s uravnoteženijom podjelom ovlasti i raznolikijom regionalnom reprezentacijom u svim njegovim tijelima;

                              (b)

                              da podrži smanjenje birokracije, pojednostavljenje postupaka i decentralizirano odlučivanje, uz veću transparentnost i odgovornost tijekom misija i rada osoblja UN-a, posebno u pogledu njihovih operacija na terenu;

                              (c)

                              da podupre napore glavnog tajnika UN-a da uvede znatnu izmjenu kojom bi se razvojni sustav UN-a uskladio s prioritetima Programa održivog razvoja do 2030., ciljevima održivog razvoja i načela odgovornosti za pružanje zaštite (R2P) i kako bi mogao na bolji način podupirati njihovu provedbu;

                              (d)

                              da pozove države članice UN-a da glavnom tajniku i zamjeniku glavnog tajnika UN-a i njihovim tijelima daju veće ovlasti u procesu racionalizacije sustava upravljanja UN-om u svrhu promicanja veće učinkovitosti, fleksibilnosti, sposobnosti za pružanje odgovora i vrijednosti za uloženi novac UN-a i njegovih agencija;

                              (e)

                              da sve države članice UN-a podsjeti na njihovu odgovornost da nastave pružati financijska sredstva svim agencijama UN-a i da ispune svoje obveze u pogledu izdataka za razvojnu pomoć, pritom povećavajući djelotvornost i učinkovitost te pozivajući vlade na odgovornost za provedbu globalnih ciljeva održivog razvoja;

                              (f)

                              da aktivno podupre napore glavnog tajnika UN-a u provedbi strategije UN-a o rodnoj jednakosti kao ključnog alata za osiguravanje jednake zastupljenosti žena u sustavu UN-a; da imenuje veći broj žena, a osobito pripadnica manjina, na funkcije višeg rukovodstva u sjedištu UN-a te da donese rodno osviještene politike i provodi načela jednakosti spolova pri donošenju proračuna; da pozove EU i UN da u misijama i operacijama angažiraju više policajki i vojnikinja; da ustraje na savjetnicima za rodna pitanja među različitim sektorima u pojedinačnim misijama i operacijama te na konkretnim akcijskim planovima kojima se utvrđuje provedba rezolucija VSUN-a 1325 i 2242 na razini svake misije i operacije; da osigura da sve snage UN-a zadovoljavaju jednake minimalne uvjete obrazovanja i vještina te da to mora uključivati jasnu rodnu i antirasističku perspektivu te onu koja uključuje pripadnike LGBTI zajednice, s nultom stopom tolerancije za sve oblike seksualnog iskorištavanja i nasilja, uključujući učinkovitu funkciju zviždača u UN-u kako bi se anonimno mogli prijavljivati prekršaji koje je osoblje UN-a počinilo nad osobljem UN-a ili lokalnim stanovništvom;

                              (g)

                              da istakne važnost koju države članice EU-a pridaju koordiniranju svojega djelovanja u okviru organa i tijela sustava UN-a;

                              (h)

                              da pozove na sveobuhvatnu reformu VSUN-a kako bi se poboljšala njegova reprezentativnost na temelju širokog konsenzusa i zajamčilo njegovo brže i djelotvornije reagiranje na prijetnje međunarodnom miru i sigurnosti; da promiče revitalizaciju rada Opće skupštine te poboljšanu koordinaciju i dosljednost djelovanja svih institucija UN-a;

                              (i)

                              da udvostruči napore posebice u reformi Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda, ponajprije znatnim ograničenjem ili regulacijom korištenja prava na veto, posebno u slučajevima kada postoje dokazi o ratnim zločinima i zločinima protiv čovječnosti, što je ometalo proces donošenja odluka, i izmjenom njegova sastava kako bi bolje odražavao današnje globalno stanje, među ostalim uvođenjem stalnog mjesta za Europsku uniju;

                              (j)

                              da pozove EU i njegove države članice da zauzmu zajednički stav; da podupre napore Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD), delegacija EU-a u New Yorku i Ženevi te država članica u poboljšanju usklađenosti stajališta EU-a i postizanju zajedničkog stajališta EU-a prilikom glasovanja kako bi se povećala dosljednost i vjerodostojnost EU-a u UN-u;

                              (k)

                              da ponovno istakne svoju potporu radu odjela posebnih postupaka Vijeća za ljudska prava UN-a, uključujući rad posebnih izvjestitelja, kao i drugih tematskih mehanizama i mehanizmima za ljudska prava za pojedine zemlje, te da ponovno pozove sve države stranke UN-a da upute otvoreni poziv svim posebnim izvjestiteljima da posjete njihove zemlje;

                              (l)

                              da podrži uspostavu međuvladinog otvorenog i uključivog pripremnog procesa pod pokroviteljstvom Opće skupštine UN-a za sastanak na vrhu UN-a 2020., povodom 75. obljetnice Ujedinjenih naroda, u kojem će se razmatrati opsežne mjere reformi za obnovu i jačanje Ujedinjenih naroda;

                              (m)

                              da zagovara uspostavu Parlamentarne skupštine Ujedinjenih naroda (UNPA) u okviru sustava UN-a kako bi se povećala demokratska obilježja, demokratska odgovornost i transparentnost globalnog upravljanja, kako bi se omogućilo povećano sudjelovanje građana u aktivnostima UN-a te posebno kako bi se doprinijelo uspješnoj provedbi UN-ovog Programa razvoja do 2030. i ciljeva održivog razvoja;

                        Mir i sigurnost

                              (n)

                              da pozove EU i UN da se nadopunjavaju i međusobno podupiru svaki put kada su mir i sigurnost ugroženi; da pokrene strukturiranu političku suradnju između EU-a i UN-a;

                              (o)

                              da promiče veće obveze država članica prema miru i sigurnosti, kako na međunarodnoj tako i na unutarnjoj razini; da pruži podršku glavnom tajniku UN-a u njegovim naporima za povećanje uključenosti UN-a u mirovnim pregovorima; da od UN-a traži da prednost da sprečavanju, posredovanju i političkim rješenjima sukoba, istodobno rješavajući njihove temeljne uzroke i pokretače; da nastavi pružati podršku radu, djelovanju i inicijativama posebnog izaslanika UN-a u cilju rješavanja tih sukoba; da poveća podršku država članica mirovnim operacijama i operacijama za izgradnju mira koje provodi UN, posebno što se tiče doprinosa u vidu osoblja i opreme, te da u tom smislu naglasi posredničku ulogu EU-a; da osigura bolju vidljivost za tu podršku i doprinos; da zajamči da sve mirovne operacije i operacije za izgradnju mira koje provodi UN imaju mandat za ljudska prava i odgovarajuće osoblje za izvršavanje te funkcije;

                              (p)

                              da produbi suradnju s UN-om u okviru strateškog partnerstva za očuvanje mira i upravljanje kriznim situacijama; da potiče suradnju između EU-a i UN-a u pogledu reforme sigurnosnog sektora (SSR); da od UN-a traži da mirovne operacije učini vjerodostojnijima i transparentnijima uspostavom i jačanjem učinkovitih mehanizama za sprečavanje moguće zlouporabe od strane osoblja UN-a te da ga pozove na odgovornost; da tijekom cijelog razdoblja trajanja misija zauzme multilateralni pristup; da poveća interakciju s lokalnim zajednicama, jamčeći im zaštitu i pomoć; da osigura da je zaštita civila u samom središtu njegovih mirovnih zadaća; da ojača potporu lokalnim dionicima tako što će najugroženijim skupinama omogućiti da djeluju kao nositelji promjena i stvoriti prostor za njihovo uključivanje u sve faze humanitarnog rada i izgradnje mira; da od UN-a traži da smanji ukupni utjecaj na okoliš svojih mirovnih operacija te da ostvari poboljšanje troškovne učinkovitosti, sigurnosti i zaštite kako za svoje postrojbe, tako i za civile u zemljama domaćinima;

                              (q)

                              da naglasi da globalne i regionalne prijetnje te zajednički globalni problemi zahtijevaju brži odgovor i preuzimanje odgovornosti cijele međunarodne zajednice; da naglasi da u slučaju nemogućnosti ili nespremnosti države da ispuni svoju odgovornost za pružanje zaštite, tu odgovornost preuzima međunarodna zajednica, uključujući sve stalne članice Vijeća sigurnosti UN-a, uz sudjelovanje svih ostalih velikih gospodarstava u nastajanju i zemalja u razvoju, kao i da one odgovorne za kršenje međunarodnog zakona treba u skladu s time privesti pravdi; da ojača kapacitete Plavih kaciga; da od EU-a traži da potakne zemlje u usponu i zemlje u razvoju da se pridruže međunarodnoj zajednici u poduzimanju mjera u okviru njezine odgovornosti pružanja zaštite;

                              (r)

                              da pozdravi suradnju između EU-a, UN-a i drugih međuvladinih organizacija, kao što je trilateralna suradnja između Afričke unije (AU), EU-a i UN-a, kao snažno sredstvo jačanja multilateralizma i globalnog upravljanja te pružanja pomoći onima kojima je potrebna međunarodna zaštita, istodobno osiguravajući poštovanje ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava, te da u tom smislu od EU-a, UN-a i AU-a traži da poduzmu zajedničke napore za izgradnju kapaciteta;

                              (s)

                              da nastavi promicati široku definiciju koncepta ljudske sigurnosti i načela odgovornosti za pružanje zaštite (R2P) te da nastavi promicati snažnu ulogu UN-a u njihovoj provedbi; da dodatno ojača ulogu načela odgovornosti za pružanje zaštite kao važnog načela za rad država članica UN-a na rješavanju sukoba, ljudskim pravima i razvoju; da i dalje podržava napore za nastavak operacionalizacije načela odgovornosti za pružanje zaštite i da podržava UN u njegovoj ključnoj ulozi pružanja pomoći državama u provedbi načela odgovornosti za pružanje zaštite kako bi se poduprla ljudska prava, vladavina prava i međunarodno humanitarno pravo; da podsjeti na predanost EU-a provedbi načela odgovornosti za pružanje zaštite te sprječavanju i zaustavljanju povreda ljudskih prava u kontekstu teških zločina;

                              (t)

                              da upotrijebi sve raspoložive instrumente za poboljšanje usklađenosti djelovanja državnih i nedržavnih dionika s međunarodnim humanitarnim pravom; da podrži napore pod vodstvom Međunarodnog odbora Crvenog križa usmjerene na uspostavu učinkovitog mehanizma za jačanje usklađenosti s međunarodnim humanitarnim pravom;

                              (u)

                              da ponovo istakne svoju nedvosmislenu osudu terorizma i svoju punu podršku mjerama kojima je cilj poraz i iskorjenjivanje terorističkih organizacija, a posebno Daiša/ISIL-a, koje predstavljaju jasnu prijetnju regionalnoj i međunarodnoj sigurnosti; da zajedno s Općom skupštinom UN-a i Vijećem sigurnosti UN-a radi na borbi protiv financiranja terorizma, uzimajući u obzir preporuku Parlamenta od 1. ožujka 2018. (3), i da gradi mehanizme za identificiranje terorista i terorističkih organizacija te jača mehanizme zamrzavanja imovine u cijelom svijetu u cilju potpore Istraživačkom institutu UN-a za međuregionalni kriminal i pravdu (UNICRI) u provedbi i operacionalizaciji Globalnog foruma za borbu protiv terorizma (GCTF) na temelju globalne inicijative protiv transnacionalnog organiziranog kriminala; da ojača zajedničke napore EU-a i UN-a u borbi protiv temeljnih uzroka terorizma, osobito u suzbijanju hibridnih prijetnji i razvijanju istraživanja i izgradnje kapaciteta u području kiberobrane; da se osloni na postojeće inicijative lokalnih partnera za osmišljavanje, provedbu i razvoj strategija za borbu protiv radikalizacije i novačenja terorista; da pojača napore u suzbijanju novačenja terorista i borbi protiv terorističke propagande preko društvenih medija, ali i preko mreža radikalnih propovjednika mržnje; da pruži podršku aktivnostima za jačanje otpornosti zajednica koje su podložne radikalizaciji, među ostalim rješavanjem ekonomskih, socijalnih, kulturnih i političkih uzroka koji do nje dovode; da pojača djelotvornost međunarodne policijske, pravne i pravosudne suradnje u borbi protiv terorizma i prekograničnog kriminala; da promiče obrazovanje kao alat za sprječavanje terorizma; da podrži politike protiv radikalizacije i politike deradikalizacije u skladu s Planom djelovanja UN-a za sprječavanje nasilnog ekstremizma; da podupre povećani doprinos EU-a inicijativama UN-a za izgradnju kapaciteta u vezi s borbom protiv stranih terorističkih boraca i nasilnog ekstremizma;

                              (v)

                              da zahtijeva snažnije multilateralne obveze za pronalazak održivih političkih rješenja za aktualne sukobe na Bliskom istoku i u sjevernoj Africi; da nastavi pružati podršku radu, djelovanju i inicijativama posebnog izaslanika UN-a u cilju rješavanja tih sukoba; da podupre ulogu EU-a u humanitarnom području; da traži trajnu humanitarnu, financijsku i političku pomoć međunarodne zajednice; da pozove na odgovornost osobe odgovorne za povrede međunarodnog humanitarnog prava i međunarodnog prava u području ljudskih prava te da radi na trenutačnom prekidu nasilja; da ustraje na tome da je jedino rješenje za uspostavu mira u Siriji politički proces pod vodstvom te zemlje, koji će dovesti do slobodnih i pravednih izbora čiju će provedbu olakšati i nadzirati UN te koji će se održati na temelju novog ustava; da naglasi da se uključiv prekid vatre na nacionalnoj razini te mirno i obostrano prihvatljivo rješenje krize u Siriji može postići pod pokroviteljstvom UN-a i, kako je predviđeno Priopćenjem iz Ženeve iz 2012. i Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a br. 2254 (2015), uz podršku posebnog izaslanika UN-a za Siriju; da potakne međunarodnu zajednicu da poduzme sve što je u njezinoj moći kako bi se snažno osudili odgovorni za ratne zločine i zločine protiv čovječnosti počinjene tijekom sukoba u Siriji; da podrži poziv glavnog tajnika UN-a za uspostavu nove nepristrane i neovisne skupine radi utvrđivanja počinitelja napada kemijskim oružjem u Siriji jer nepostojanje takvog tijela povećava rizik od vojne eskalacije; da podrži inicijativu za mirovni plan UN-a u Jemenu i da se hitno uhvati u koštac s aktualnom humanitarnom krizom; da pozove sve strane da poštuju ljudska prava i slobode svih jemenskih građana i da naglasi potrebu za postizanjem političke nagodbe kroz uključiv dijalog unutar Jemena;

                              (w)

                              da se pobrine da Opća skupština UN-a, u suradnji s EU-om, osigura sve pozitivne instrumente kojima će omogućiti održivost i djelotvornost dvodržavnog rješenja na temelju granica iz 1967. godine prema kojem je Jeruzalem glavni grad obiju država, te da Izrael ima sigurne i priznate granice i živi u miru i sigurnosti pokraj nezavisne, demokratske i održive susjedne Palestine;

                              (x)

                              i da podrži napore UN-a kojima bi se zajamčilo pravedno i trajno rješenje sukoba u Zapadnoj Sahari na temelju prava naroda Sahrawi na samoodređenje i u skladu s odgovarajućim rezolucijama UN-a;

                              (y)

                              da nastavi s rješavanjem glavnih sigurnosnih prijetnji u regijama Sahela, Sahare, jezera Čad i Roga Afrike s ciljem suzbijanja terorističke prijetnje čiji su uzrok ISIL/Daiš i podružnice al-Kaide te Boko Haram ili druge povezane terorističke skupine;

                              (z)

                              da podrži nuklearni sporazum između Irana i članova Vijeća sigurnosti i Njemačke kao važan uspjeh međunarodne diplomacije, a osobito diplomacije EU-a, i nastavi vršiti pritisak na Sjedinjene Države radi njegove praktične provedbe;

                              (aa)

                              da nastavi pozivati na potpuno poštovanje suverenosti međunarodno priznatih granica i teritorijalne cjelovitosti Gruzije, Ukrajine i Moldove, u svjetlu kršenja međunarodnog prava na tim područjima; da podrži i obnovi diplomatske napore za mirno i održivo rješavanje tih aktualnih i zamrznutih sukoba; da potiče međunarodnu zajednicu da u potpunosti provede politiku nepriznavanja nezakonitog pripajanja Krima;

                              (ab)

                              da pruži potporu pregovorima među Korejama u njihovim naporima za postizanjem denuklearizacije Korejskog poluotoka; da pozove sve uključene međunarodne sudionike da na temelju dijaloga aktivno i pozitivno doprinesu tom cilju;

                              (ac)

                              da apelira na Opću skupštinu i Vijeće sigurnosti UN-a da rasprave o napetostima u Južnom kineskom moru s namjerom da sve uključene strane potaknu na dovršenje pregovora o kodeksu ponašanja;

                        Program o ženama, miru i sigurnosti

                              (ad)

                              da pozove sve države članice da nastave podupirati i provoditi osam gore navedenih rezolucija VSUN-a koje čine Program o ženama, miru i sigurnosti te da usmjeravaju rad na postizanju potpune rodne ravnopravnosti i jamčenju sudjelovanja, zaštite i prava žena u čitavom ciklusu sukoba, od njihova sprečavanja do obnove nakon sukoba, primjenjujući pristup koji je usredotočen na žrtve kako se ne bi dodatno naudilo ženama i djevojkama koje su izravno pogođene sukobom;

                              (ae)

                              da podsjeti da je sudjelovanje žena u mirovnim procesima i dalje jedan od najmanje ostvarenih aspekata Programa o ženama, miru i sigurnosti, unatoč tome što su žene glavne žrtve sigurnosne, političke i humanitarne krize; da naglasi da Rezolucija 1325 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda o ženama, miru i sigurnosti nije postigla svoj glavni cilj da zaštiti žene i u znatnoj mjeri poveća njihovo sudjelovanje u političkim procesima i procesima odlučivanja; da podsjeti da je ravnopravnost žena i muškaraca jedno od temeljnih načela Europske unije i njezinih država članica, a poticanje te ravnopravnosti jedan od glavnih ciljeva Unije; da nastavi promicati ravnopravnost i nediskriminaciju između žena i muškaraca te da aktivno promiče potporu daljnjim mjerama protiv kršenja prava pripadnika LGBTI zajednice; da najugroženije osobe uključi u sve razine donošenja odluka i sve procese;

                              (af)

                              da podsjeti da su u oružanim sukobima i muškarci i žene ranjive skupine, ali da su žene u većoj opasnosti od ekonomskog i seksualnog iskorištavanja, prisilnog rada, raseljavanja i pritvaranja te seksualnog nasilja poput silovanja, koje se koristi kao ratna taktika i predstavlja ratni zločin; da osigura sigurnu zdravstvenu pomoć za žrtve silovanja u ratu; da pozove na veću zaštitu maloljetnika, žena, djevojčica i starijih osoba u konfliktnim situacijama, posebno u pogledu seksualnog nasilja te dječjeg, ranog i prisilnog braka, kao i muškaraca i dječaka, čiji je stvarni broj u uvjetima sukoba prema WHO-u i međunarodnim studijama (4) u velikoj mjeri podcijenjen; da potakne sve države članice UN-a da stave na raspolaganje sve potrebne financijske i ljudske resurse kao pomoć stanovništvu u područjima zahvaćenim sukobima;

                              (ag)

                              da od UN-a traži da uspostavi učinkovite postupke za prijavljivanje sumnji ili dokaza zlouporabe, prijevare, korupcije i neprimjerenog ponašanja koji su povezani s aktivnostima vojnog i civilnog osoblja UN-a tijekom mirovnih misija te da pravovremeno provede posebne istrage o tim slučajevima; da hitno promijeni činjenicu da se sudski postupci u vezi s navodnim slučajevima zlostavljanja trenutačno i dalje provode na posve dobrovoljnoj osnovi te ovise o zemlji koja je osigurala vojne postrojbe; da se hitno pozabavi svim aspektima izvješća UN-a od 15. svibnja 2015. o ocjeni korektivnih mjera i pomoći za seksualno iskorištavanje i zlostavljanje koje je u mirovnim operacijama počinilo osoblje UN-a i drugo povezano osoblje te da pozove počinitelje na odgovornost; da bez odgode i odlučno istraži, kazneno progoni i osudi sve vojno i civilno osoblje koje je počinilo seksualno nasilje; da potiče daljnje osposobljavanje mirovnog osoblja UN-a o Međunarodnom protokolu o dokumentaciji i istragama seksualnog nasilja u sukobima radi promicanja stručnog znanja o pitanjima seksualnog nasilja;

                              (ah)

                              da podupre i ojača međunarodne napore u okviru UN-a kako bi se osigurala rodna analiza, kao i uvođenje rodnih i ljudskih prava u sva djelovanja UN-a, posebno u mirovne operacije, humanitarne operacije, obnovu nakon sukoba i procese pomirenja; da razvije pokazatelje i primjenjuje alate za praćenje u svrhu mjerenja napretka u sudjelovanju žena u izgradnji mira i sigurnosti, među ostalim u mirovnim operacijama, te da osigura odgovornost, kao i da omogući učinkovitu suradnju sa zajednicama te zajamči unaprjeđenje kulture i ponašanja u skladu sa Skupinom glavnog tajnika UN-a na visokoj razini za ekonomsko osnaživanje žena; da osigura da provedba Programa o ženama, miru i sigurnosti uključuje odgovarajuće financiranje i pruža potporu kako bi žene bile u središtu svih napora usmjerenih na globalne izazove, koji uključuju rastući nasilni ekstremizam, sprečavanje sukoba i posredovanje, humanitarne krize, siromaštvo, klimatske promjene, migracije, održivi razvoj, mir i sigurnost;

                              (ai)

                              da podupre i ojača međunarodne napore preko UN-a kako bi se zaustavilo zlostavljanje djece u oružanim sukobima te učinkovitije rješavao problem učinka koji stanje tijekom i nakon sukoba ima na djevojčice; da podupre ulogu Radne skupine UN-a o djeci u oružanim sukobima kako bi se produbila potpora mladima pogođenim ratom te da podrži kampanju UN-a pod nazivom „Djeca, ne vojnici” s ciljem okončanja novačenja i iskorištavanja djece u sukobima od strane vladinih oružanih snaga i nedržavnih aktera;

                              (aj)

                              da nastavi surađivati s UN-om radi praćenja i učinkovitog provođenja inicijative „Spotlight”, kojom se želi stati na kraj svim oblicima nasilja nad ženama i djevojčicama;

                        Sprječavanje sukoba i posredovanje u sukobima

                              (ak)

                              da pruži sva sredstva kojima bi se proaktivno poduprli prioriteti glavnog tajnika UN-a u području sprječavanja sukoba i posredovanja u sukobima (5), preko inicijativa kao što je uspostava savjetodavnog odbora na visokoj razini o posredovanju te u skladu s prioritetima instrumenata koje čine Posebne političke misije i Fond za izgradnju mira UN-a; da zajamči da ljudska prava budu u središtu politika za sprječavanje sukoba i posredovanje u sukobima;

                              (al)

                              da ojača operativnu stranu prioriteta EU-a i UN-a za posredovanje u sukobima i smanjenje sukoba, među ostalim jamčenjem dostupnosti iskusnih posrednika i savjetnika za posredovanje, uključujući žene u svojstvu izaslanika i visokih dužnosnika, te da osigura djelotvorniju koordinaciju političkih, humanitarnih, sigurnosnih i razvojnih instrumenata UN-a;

                              (am)

                              da uzme u obzir činjenicu da su žene vidljivo podzastupljene za okruglim stolom o miru, gdje se donose ključne odluke o oporavku i upravljanju nakon sukoba, unatoč činjenici da vjerojatnost da će sporazum trajati najmanje dvije godine raste za 20 %, a vjerojatnost da će sporazum trajati najmanje 15 godina raste za 35 % kad žene imaju eksplicitnu ulogu u mirovnim procesima;

                              (an)

                              da snažno podupre Program za mlade, mir i sigurnost i njegov cilj da se glas mladih snažnije čuje u donošenju odluka na lokalnoj, nacionalnoj, regionalnoj i međunarodnoj razini; da u tom pogledu podupre uspostavu mehanizama kojima bi se omogućilo smisleno sudjelovanje mladih u mirovnim procesima;

                              (ao)

                              da dodatno ojača suradnju između EU-a i UN-a u pogledu izrade instrumenata za rješavanje problema nasilja u vezi s izborima koji se opetovano javlja, među ostalim nadovezivanjem na iskustvo zastupnika u EP-u u misijama za promatranje izbora i parlamentarnim predizbornim dijalozima s političkim strankama kako bi se omogućila veća vjerodostojnost izbora u tim zemljama u cilju jačanja njihovih demokratskih postupaka te kako bi se poslala snažna poruka onima koji žele zlouporabiti sustav;

                              (ap)

                              da podsjeti na znatne doprinose koje je EU dao sustavu UN-a (preko instrumenata vanjskog financiranja), uključujući globalni mir, vladavinu prava i ljudska prava i razvojni plan;

                              (aq)

                              da snažno podupre prijedloge glavnog tajnika za veću djelotvornost razvojnog sustava UN-a te da definira poticajnu poziciju za predloženi sporazum o financiranju u zamjenu za veću djelotvornost, transparentnost i odgovornost;

                        Neširenje nuklearnog naoružanja, kontrola naoružanja i razoružanje;

                              (ar)

                              da sustavno podupire sva djelovanja UN-a koja se odnose na razoružanje, izgradnju povjerenja, neširenje i suzbijanje širenja oružja za masovno uništenje, uključujući razvoj, proizvodnju, nabavu, stvaranje zaliha, zadržavanje, prijenos ili uporabu kemijskog oružja od strane države stranke ili nedržavnog aktera;

                              (as)

                              da izrazi zabrinutost zbog propadanja postojećeg sustava kontrole naoružanja i razoružanja i njegovih pravnih instrumenata; da podupre sve napore usmjerene na nastavak provedbe programa za kontrolu naoružanja i razoružanja, uključujući obnovu Konferencije o razoružanju; da promiče neširenje nuklearnog naoružanja kroz postupak preispitivanja 2020. tako da Ugovor o sveobuhvatnoj zabrani nuklearnih pokusa stupi na snagu bez odgađanja; da poduzme napore kako bi se primjenjivala Konvencija o kemijskom oružju; da ponovno potvrdi predanost njezinim ciljevima i da potakne sve države članice UN-a da je ratificiraju ili da joj pristupe; da ojača Organizaciju za zabranu kemijskog oružja (OPCW) i njezin rad tako što će osigurati da raspolaže odgovarajućim financijskim sredstvima i osobljem za ostvarivanje svojih ciljeva; da osigura da se počinitelji privedu pravdi u slučajevima prijavljene uporabe kemijskog oružja; da osigura snošenje odgovornosti za povrede ugovora o razoružanju i kontroli naoružanja s pomoću postojećih mehanizama kontrole naoružanja i instrumenata za razoružanje; da podupre Ugovor o zabrani nuklearnog oružja koji su 2017. poduprle 122 države članice UN-a te da radi na tome da sve države članice UN-a potpišu i ratificiraju taj ugovor; da hitno unaprijedi nuklearno razoružanje i na regionalnoj i na globalnoj razini u skladu s Rezolucijom Parlamenta od 27. listopada 2016. (6), u kojoj se sve države članice EU-a pozivaju da podrže održavanje Konferencije Ujedinjenih naroda o pregovorima o pravno obvezujućem instrumentu zabrane nuklearnog oružja; da podrži napore UN-a za sprječavanje nedržavnih aktera i terorističkih skupina u razvoju, proizvodnji, nabavi ili prijenosu oružja za masovno uništenje i njegovog sustava isporuke; da ustraje na potpunoj usklađenosti s Ugovorom o neširenju nuklearnog oružja, Konvencijom o kemijskom oružju i Konvencijom o biološkom oružju;

                              (at)

                              da u potpunosti provede Ugovor o trgovini oružjem i da potakne sve države članice UN-a da ga ratificiraju ili da mu pristupe;

                              (au)

                              da radi na djelotvornijim mjerama protiv nezakonite trgovine oružjem i streljivom i njihova preusmjeravanja, uključujući malo i lako oružje, osobito razvijanjem sustava za praćenje oružja; da zahtijeva od država članica UN-a da se aktivno angažiraju u globalnom razoružanju i sprječavanju utrka u naoružanju;

                              (av)

                              da posebnu pozornost posveti tehnološkom napretku u području naoružavanja robotike, a posebice naoružanim robotima i bespilotnim letjelicama i njihovoj sukladnosti s međunarodnim pravom; da uspostavi pravni okvir za bespilotne letjelice i naoružane robote u skladu s odredbama međunarodnog humanitarnog prava kako bi se državni i nedržavni dionici spriječili da zloupotrebljavaju te tehnologije za nezakonite aktivnosti; da potakne početak djelotvornih pregovora o zabrani bespilotnih letjelica i naoružanih robota koji omogućuju napade bez ljudske intervencije; da promiče pravni okvir utemeljen na UN-u koji strogo propisuje da se pri uporabi naoružanih bespilotnih letjelica mora poštovati međunarodno humanitarno pravo i pravo u području ljudskih prava; da oštro osudi široko rasprostranjeno kršenje ljudskih prava i povrede međunarodnog humanitarnog prava; da zatraži veću zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda u svim dimenzijama njihova izraza, među ostalim i u kontekstu novih tehnologija; da radi na međunarodnoj zabrani oružanih sustava u kojima ne postoji ljudska kontrola nad uporabom sile, kao što je Parlament zatražio u više navrata, te da tijekom pripreme za relevantne sastanke na razini UN-a hitno osmisle i usvoje zajedničko stajalište o autonomnim oružanim sustavima te da na relevantnim forumima zauzmu zajednički stav i u skladu s njime postupaju;

                              (aw)

                              da potakne sve države članice UN-a da potpišu i ratificiraju Konvencija o zabrani uporabe, stvaranja zaliha, proizvodnje i prijenosa protupješačkih mina i o njihovu uništenju;

                              (ax)

                              da, referirajući se na Rezoluciju Skupštine UN-a za okoliš UNEP/EA.3/Res.1 i Rezoluciju Vijeća za ljudska prava UN-a 34/20, radi na razjašnjenju i razvoju obveza za razdoblje nakon sukoba u pogledu uklanjanja i upravljanja onečišćenjem nastalim uporabom oružja s osiromašenim uranom te na pružanju pomoći zajednicama pogođenim njegovom uporabom;

                        Ljudska prava, demokracija i vladavina prava

                              (ay)

                              da podsjeti da su ljudska prava nedjeljiva, međuovisna i međusobno povezana; da pozove EU i UN da oštro osude uznemirujući globalni trend marginalizacije i uskraćivanja ljudskih prava i demokracije kako bi se suzbili svi negativni trendovi, među ostalim u pogledu prostora za civilno društvo, ali i da djelotvorno upotrijebe dostupne pravne instrumente, posebice članak 2. sporazuma EU-a o pridruživanju s trećim zemljama, prema potrebi; da snažno potakne države članice UN-a da ratificiraju i djelotvorno provedu sve temeljne konvencije UN-a o ljudskim pravima, uključujući Konvenciju UN-a protiv mučenja i Fakultativnog protokola uz nju, fakultativne protokole uz Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima kojim se uspostavljaju žalbeni i istražni mehanizmi, kao i da se pridržavaju obveza o izvještavanju u okviru tih instrumenata te obveze o suradnji u dobroj vjeri s mehanizmima UN-a za ljudska prava; da skrene pozornost na globalne napade na branitelje ljudskih prava i zagovaratelje demokratizacije;

                              (az)

                              da osigura daljnju potpunu uključenost reformi ljudskih prava u trima stupovima reformi UN-a; da podupre uključivanje dimenzije ljudskih prava u rad Ujedinjenih naroda;

                              (ba)

                              da promiče slobodu deista i teista, kao i ljudi koji se smatraju ateistima, agnosticima, humanistima i slobodnim misliocima;

                              (bb)

                              da se nastavi zalagati za slobodu vjere ili uvjerenja; da poziva na veće napore u zaštiti vjerskih i drugih manjina; da traži veću zaštitu vjerskih manjina od progona i nasilja; da traži ukidanje zakona kojima se kriminalizira blasfemija ili apostazija koje služe kao paravan za progon vjerskih manjina i nevjernika; da podrži rad posebnog izvjestitelja UN-a za slobodu vjeroispovijedi ili uvjerenja; da aktivno radi na tome da UN prizna genocid počinjen nad vjerskim i drugim manjinama koje je počinio ISIL/Daiš i da se slučajevi navodnih zločina protiv čovječnosti, ratnih zločina i genocida upute Međunarodnom kaznenom sudu;

                              (bc)

                              da podupre Vijeće Ujedinjenih naroda za ljudska prava (UNHRC), da nadzire poštuju li njegove države članice ljudska prava kako bi se izbjegle pogreške iz prošlosti kao što je davanje članstva teškim kršiteljima ljudskih prava i onima koji zauzimaju antisemitska politička stajališta;

                              (bd)

                              da potakne sve države članice UN-a da svojim građanima osiguraju mogućnost potpunog sudjelovanja u političkim, društvenim i ekonomskim procesima, uključujući slobodu vjeroispovijedi ili uvjerenja, bez diskriminacije;

                              (be)

                              da od svih nacionalnih i međunarodnih tijela zatraži da hitno usvoje obvezujuće instrumente posvećene djelotvornoj zaštiti ljudskih prava te da zajamči potpunu provedbu svih nacionalnih i međunarodnih obveza koje proizlaze iz međunarodnih pravila; da naglasi važnost UNHRC-a; da podsjeti na obvezu Opće skupštine da prilikom izbora za članstvo u UNHRC-u mora uzeti u obzir poštuju li i promiču kandidati zaštitu ljudskih prava, vladavinu prava i demokraciju; da za članstvo u UNHRC-u pozove na uspostavu jasnih kriterija zaštite ljudskih prava koji se temelje na uspješnosti;

                              (bf)

                              duboko žali zbog odluke SAD-a da se povuče iz UNHRC-a; podsjeća na angažman EU-a u tom neophodnom tijelu za ljudska prava i potporu koju mu je pružio te snažno potiče administraciju SAD-a da ponovno razmotri svoju odluku;

                              (bg)

                              da potakne sve države, uključujući države članice EU-a, da brzo ratificiraju Fakultativni protokol uz Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima kojim se uspostavljaju mehanizmi pritužbi i ispitivanja;

                              (bh)

                              da zajedno sa svim državama članicama UN-a radi na poštovanju prava na izražavanje, kao što je navedeno u članku 19. Opće deklaracije o ljudskim pravima, te da naglasi važnost slobodnog tiska i medija u zdravom društvu te uloge svih građana u njemu; da naglasi važnost medijske slobode, pluralizma, neovisnosti medija i sigurnosti novinara da se suoče s novim izazovima; da započne raspravu o pronalaženju odgovarajuće ravnoteže između zaštite medijske slobode i slobode izražavanja te borbe protiv lažnih informacija; da nastoji zaštititi novinare koji rade na slučajevima korupcije i čiji su životi u opasnosti;

                              (bi)

                              da i dalje bude snažno predano promicanju ukidanja smrtne kazne diljem svijeta; da nastavi zagovarati nultu toleranciju prema smrtnoj kazni; da pozove na uvođenje moratorija na primjenu smrtne kazne te da nastavi raditi na njezinu univerzalnom ukidanju; da se usprotivi sve češćem pribjegavanju smrtnoj kazni zbog kaznenih djela povezanih s drogom te pozove na zabranu primjene smrtne kazne i izvansudskog pogubljenja za ta kaznena djela;

                              (bj)

                              da podupre i ojača međunarodne napore preko UN-a kako bi se osigurala rodna analiza, kao i uvođenje rodnih i ljudskih prava u sva djelovanja UN-a; da pozove na iskorjenjivanje svakog nasilja i diskriminacije nad ženama i djevojčicama, uzimajući također u obzir diskriminaciju na temelju rodnog identiteta; da zagovara i štiti prava LGBTI osoba te da pozove na stavljanje izvan snage zakonodavstva u državama članicama UN-a kojim se osobe kriminaliziraju na temelju spolnosti ili spolnog identiteta; da potakne Vijeće sigurnosti na daljnje suočavanje s pitanjem prava osoba LGBTI i na njihovo jačanje;

                              (bk)

                              da ojača ulogu Međunarodnog kaznenog suda i sustava međunarodnog kaznenog pravosuđa radi promicanja odgovornosti i okončanja prakse nekažnjavanja; da Međunarodnom kaznenom sudu pruži snažnu diplomatsku, političku i financijsku potporu; da pozove sve države članice UN-a da se pridruže Međunarodnom kaznenom sudu ratificiranjem Rimskog statuta i njegovom provedbom te da potaknu ratifikaciju izmjena iz Kampale; da one koji se povlače iz Međunarodnog kaznenog suda pozove da promijene svoju odluku; da podrže Međunarodni kazneni sud kao ključnu instituciju za privođenje počinitelja pravdi i pomaganje žrtvama u postizanju pravde te da potaknu snažan dijalog i suradnju između Međunarodnog kaznenog suda, UN-a i njegovih agencija te Vijeća sigurnosti UN-a;

                              (bl)

                              da oštro osudi uznemiravanje na sudu, pritvaranje, ubijanje, prijetnje i zastrašivanje branitelja ljudskih prava diljem svijeta zbog toga što se bave legitimnim radom u području ljudskih prava; da inzistira na međunarodnim naporima te da pozove države članice UN-a da donesu politike kojima će se pružiti zaštita i potpora ugroženim braniteljima ljudskih prava i omogućiti im da se bave svojim poslom; da usvoje politiku kojom će se sustavno i nedvosmisleno osuditi ubijanje branitelja ljudskih prava i svakog pokušaja da ih se podvrgne bilo kojem obliku nasilja, progona, prijetnji, uznemiravanja, nestanka, pritvaranja ili proizvoljnog uhićenja; da osudi one koji počine ili toleriraju takve okrutnosti te da pojačaju javnu diplomaciju u potpunosti podupirući branitelje ljudskih prava; da istakne da su branitelji ljudskih prava i aktivisti civilnog društva među glavnim akterima održivog razvoja; da pozove države članice UN-a da donesu politike za zaštitu i potporu ugroženih branitelja ljudskih prava; da uvidi da se branitelji ljudskih prava u području okoliša, zemljišta i prava autohtonih naroda sve češće suočavaju s prijetnjama;

                              (bm)

                              da se obveže, u skladu s europskom pravnom stečevinom u području borbe protiv korupcije, na promicanje i jačanje uključivanja antikorupcijskih mjera u programe Ujedinjenih naroda;

                              (bn)

                              da zatraži od EU-a i njegovih država članica da surađuju s partnerima u cilju provedbe Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, potičući sve zemlje, uključujući države članice EU-a, da osmisle i provedu nacionalne akcijske planove kojima se poduzeća obvezuju na poštovanje ljudskih prava; da ponovno pozove EU i njegove države članice da se aktivno i konstruktivno te što prije uključe u postupak izrade pravno obvezujućeg međunarodnog instrumenta kojim će se u međunarodnom pravu u području ljudskih prava urediti postupanje transnacionalnih korporacija i drugih poduzeća u cilju sprečavanja kršenja ljudskih prava, provođenja istrage kada do njih dođe te pružanja pravne zaštite i jamčenja pristupa pravnim lijekovima; da podupre obvezujući ugovor UN-a o poslovanju i ljudskim pravima kako bi se osigurala odgovornost poduzeća; da u tom kontekstu pozdravi rad koji je obavila Radna skupina UN-a o poslovanju i ljudskim pravima te da podsjeti UN, EU i njegove države članice da se konstruktivno angažiraju kako bi se ti pregovori ubrzali te kako bi se riješili preostali problemi EU-a;

                              (bo)

                              da pojača napore u okviru Međunarodnog saveza za suzbijanje trgovine robom koja služi za mučenje, koji je EU pokrenuo zajedno s regionalnim partnerima; da uspostavi međunarodni fond za pomoć zemljama koje razvijaju i provode zakonodavstvo kojim se zabranjuje trgovina robom koja bi mogla služiti za mučenje i izvršenje smrtne kazne; da podupre uspostavu međunarodnog instrumenta kojim bi se zabranila trgovina takvom robom, oslanjajući se na iskustvo Uredbe Vijeća (EZ) br. 1236/2005 o tom pitanju;

                              (bp)

                              da osigura da žene imaju pristup planiranju obitelji i cjelokupnom rasponu javnog i univerzalnog seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava, uključujući modernu kontracepciju te siguran i legalan prekid trudnoće; ističe činjenicu da je univerzalan pristup zdravlju, osobito seksualnom i reproduktivnom zdravlju i povezanim pravima, temeljno ljudsko pravo, što se protivi pravilu globalnog blokiranja koje je vlada SAD-a ponovno uvela početkom 2017.;

                              (bq)

                              da podupire pristup invaliditetu u rizičnim situacijama koji se temelji na ljudskim pravima u skladu s Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom;

                              (br)

                              da uzme u obzir da su Romi jedna od manjina koje se najviše diskriminiraju u svijetu i da se diskriminacija pogoršava u nekoliko zemalja; da se podsjeti da Romi žive na svim kontinentima pa je to pitanje stoga razlog za globalnu zabrinutost; da pozove UN da imenuje posebnog izvjestitelja za pitanja povezana s Romima kako bi se podigla razina osviještenosti i kako bi se osiguralo da programi UN-a dođu i do Roma;

                              (bs)

                              da pozove države članice UN-a, uključujući države članice EU-a, da provedu preporuke posebnog izvjestitelja UN-a o suvremenim oblicima rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije i povezanih netrpeljivosti;

                        Globalni sporazumi za migracije i o izbjeglicama

                              (bt)

                              da u potpunosti podupre napore pod vodstvom UN-a u pogledu pregovora o dva globalna sporazuma o migracijama i izbjeglicama koji se temelje na Deklaraciji iz New Yorka o izbjeglicama i migrantima kako bi se pripremio djelotvorniji međunarodni odgovor na taj problem te odgovarajući postupak razvoja režima globalnog upravljanja, poboljšanja koordinacije međunarodne migracije, ljudske mobilnosti, velikih kretanja izbjeglica i dugotrajnog izbjeglištva te uspostave trajnih rješenja i pristupa kako bi se jasno izrazila važnost zaštite prava izbjeglica i migranata; poziva države članice EU-a da zajedno zauzmu takvo stajalište te da aktivno zagovaraju i ubrzaju pregovore o tim važnim pitanjima; da podsjeti na to da se u ciljevima održivog razvoja sadržanim u Programu UN-a za održivi razvoj do 2030. priznaje da planirana i dobro vođena migracijska politika može pomoći u postizanju održivog razvoja i uključivog rasta, kao i smanjenju nejednakosti unutar i između država;

                              (bu)

                              da se zauzme za ambiciozne i uravnotežene odredbe kojima bi se omogućila djelotvornija međunarodna suradnja te pravednija i predvidljivija globalna podjela odgovornosti pri suočavanju s migracijskim kretanjima i prisilnim raseljavanjem te kojima bi se osigurala odgovarajuća potpora izbjeglicama diljem svijeta;

                              (bv)

                              da podupre sve napore kojima bi se osigurala stabilna i održiva pomoć zemljama u razvoju koje prihvaćaju velik broj izbjeglica te kojima bi se zajamčilo da se izbjeglicama ponude trajna rješenja, uključujući tako što će postati samoodrživi i integrirati se u zajednice u kojima žive; da podsjeti na to da provedba globalnog sporazuma pruža jedinstvenu priliku za jačanje veze između humanitarne pomoći i razvojnih politika;

                              (bw)

                              da zajamči da globalni sporazumi budu usmjereni na ljude i utemeljeni na ljudskim pravima te da pruže dugoročne, održive i sveobuhvatne mjere u korist svih uključenih strana; da obrati posebnu pozornost na migrante u ranjivu položaju, kao što su djeca, ugrožene žene, žrtve trgovanja ljudima i osobe s invaliditetom, kao i druge ugrožene skupine, uključujući zajednicu LGBTI, te da pritom naglasi važnost izrade migracijske politike iz perspektive intersekcionalnosti kako bi se odgovorilo na njihove specifične potrebe; da naglasi da je potrebno u potpunosti razviti obnovljenu i horizontalnu rodnu perspektivu za zajednički međunarodni odgovor na pitanje izbjeglica, kojom bi se uzele u obzir posebne potrebe za zaštitom žena, uključujući borbu protiv nasilja nad ženama, te kojim bi se povećale sposobnosti i vještine žena u području obnove i pomirenja; da pozove države članice UN-a da, u skladu s 5. ciljem održivog razvoja, preuzmu pojedinačnu obvezu promicanja rodne ravnopravnosti i osnaživanja žena i djevojčica koja će biti središnji element u okviru globalnog sporazuma;

                              (bx)

                              da zahtijeva više napora u sprječavanju nezakonitih migracija i u borbi protiv krijumčarenja ljudi i trgovanja ljudima, posebno suzbijanjem kriminalnih mreža kroz pravovremenu i djelotvornu razmjenu relevantnih obavještajnih informacija; da poboljša metode za identificiranje i zaštitu žrtava te da ojača suradnju s trećim zemljama radi praćenja, oduzimanja i vraćanja prihoda od kaznenih djela u tom sektoru; da na razini UN-a insistira na važnosti ratifikacije i potpune provedbe Konvencije UN-a protiv transnacionalnog organiziranog kriminaliteta i njezinih protokola protiv krijumčarenja migranata kopnom, morem i zrakom te o sprječavanju, suzbijanju i kažnjavanju trgovanja ljudima, posebno ženama i djecom;

                              (by)

                              da osigura da se posebna pozornost posveti ženama izbjeglicama i tražiteljicama azila koje su izložene raznim vrstama diskriminacije i podložnije seksualnom i rodno uvjetovanom nasilju i u zemljama podrijetla i tijekom putovanja do sigurnijih odredišta; da podsjeti da žene i djevojčice koje traže azil imaju specifične potrebe i probleme koji se razlikuju od potreba i problema muškaraca te koji iziskuju da provedba svih politika i postupaka azila bude rodno osjetljiva i individualizirana; da pozove na jačanje sustava zaštite djece i da podrži konkretne mjere u najboljem interesu djece izbjeglica i migranata koje se temelje na Konvenciji o pravima djeteta;

                              (bz)

                              da riješi rašireni problem apatridnosti, koji predstavlja ozbiljne izazove u području ljudskih prava; da osigura primjereno rješavanje tog pitanja u okviru trenutačnih pregovora o globalnom sporazumu;

                              (ca)

                              da nastavi pružati i da ojača potporu Visokom povjereniku Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR) u provedbi njegova međunarodnog mandata za zaštitu izbjeglica, među ostalim od zločinačkih bandi i pojedinaca koji su uključeni u trgovanje i krijumčarenje ljudima u matičnim i tranzitnim zemljama;

                              (cb)

                              da pomogne zemljama Istočnog partnerstva u rješavanju problema s kojima se součavaju zbog masovnog prisilnog internog raseljavanja iz područja sukoba te da odlučno djeluju u cilju zaštite i vraćanja prava raseljenih osoba, uključujući njihovo pravo na povratak, prava vlasništva i pravo na osobnu sigurnost;

                              (cc)

                              da nastavi naglašavati iznimnu važnost obrazovanja za djevojčice i žene kako bi se stvorile ekonomske prilike;

                              (cd)

                              da ponovno izrazi ozbiljnu zabrinutost zbog toga što su stotine tisuća interno raseljenih osoba i izbjeglica koji su iz svojih domova morali pobjeći zbog dugotrajnih sukoba i dalje raseljeni te da ponovno istakne da sve interno raseljene osobe i izbjeglice imaju pravo na siguran i dostojanstven povratak u svoje domove;

                              (ce)

                              da ustraje u tome da je nužno pružiti financijska sredstva posebno za sudjelovanje žena u međunarodnim postupcima donošenja odluka;

                        Razvoj

                              (cf)

                              da implementira ambiciozan Program UN-a za održivi razvoj do 2030. i njegovih 17 ciljeva održivog razvoja; da istakne vodeću ulogu EU-a u procesu koji je doveo do usvajanja Programa UN-a za održivi razvoj do 2030. i Akcijskog plana iz Addis Abebe; da poduzme konkretne korake kako bi se osigurala učinkovita provedba Programa UN-a za održivi razvoj do 2030. i Akcijskog plana iz Addis Abebe kao važnih instrumenata za razvoj; da osigura da EU i UN nastave igrati važnu ulogu u provedbi Programa UN-a do 2030. u cilju iskorjenjivanja siromaštva i stvaranja zajedničkog blagostanja, hvatanja u koštac s nejednakostima, stvaranja sigurnijeg i pravednijeg svijeta te suzbijanja klimatskih promjena i zaštite prirodnog okoliša;

                              (cg)

                              da poduzme konkretne korake kako bi se osigurala učinkovita provedba Programa UN-a do 2030. i svih 17 ciljeva održivog razvoja kao važnih instrumenata za sprečavanje i održivi razvoj; da potiče i podržava države da preuzmu odgovornost i uspostave nacionalne okvire za postizanje 17 ciljeva održivog razvoja; da potakne države članice UN-a da preusmjere svoje proračune prema Programu UN-a za održivi razvoj do 2030.; da ponovno naglasi da je EU, s obzirom na to da pruža 75,7 milijardi EUR za razvojnu pomoć, i dalje vodeći svjetski donator, te da potakne nastavak rasta kolektivne pomoći EU-a kojom se podupiru trajni napori država članica u promicanju mira, blagostanja i održivog razvoja diljem svijeta; da potiče države članice UN-a da ispune svoje obveze u vezi s izdacima za razvojnu pomoć i da pozove na usvajanje čvrstog okvira pokazatelja i na korištenje statističkih podataka za evaluaciju stanja u zemljama u razvoju, praćenje napretka i jamčenje odgovornosti; da nastavi s naporima u cilju postizanja usklađenosti politika u interesu razvoja u svim politikama EU-a, što je ključno za postizanje ciljeva održivog razvoja, te da također na razini UN-a potiče veću usklađenost politika u skladu s ciljem 17;

                        Klimatske promjene i klimatska diplomacija

                              (ch)

                              da potvrdi predanost EU-a Pariškom sporazumu, da potakne sve države članice UN-a da ga ratificiraju i učinkovito provode, te da istakne da je nužno da se Pariški sporazum provede širom svijeta i u svim državama članicama UN-a; da ponovno potvrdi potrebu za ambicioznom klimatskom politikom EU-a i svoju spremnost da poveća postojeće nacionalno utvrđene doprinose, uključujući one EU-a, do 2030., kao i potrebu za pravodobnom pripremom dugoročne strategije do 2050., te da podrži sve inicijative u tom smjeru; da radi na djelotvornijim mjerama u cilju ekološke održivosti, posebice u borbi protiv klimatskih promjena, promicanjem međunarodnih mjera i akcija za očuvanje i poboljšanje kvalitete okoliša te za održivo gospodarenje prirodnim resursima; da dodatno poveća našu razinu ambicije u pogledu smanjenja emisija i da istakne ulogu EU-a kao globalnog lidera u području klimatske politike;

                              (ci)

                              da ponovno naglasi da je klimatska politika jedan od glavnih prioriteta Europske unije; da se pobrine da EU zadrži vodeći položaj u borbi protiv klimatskih promjena i da nastavi surađivati s UN-om u tom području; da pozove sve države članice UN-a da poštuju Pariški sporazum i da osiguraju brzu provedbu odluka donesenih na Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama održanoj 2016.; da pojačaju napore kako bi se SAD ponovno uključio u multilateralnu suradnju u području klimatskih promjena;

                              (cj)

                              da bude proaktivan partner u svim nastojanjima UN-a da potiče globalna partnerstva i suradnju u suočavanju s izazovima klimatskih promjena te da naglasi da klima može biti polazna točka za diplomatske odnose s partnerima s kojima postoje znatni sporovi u pogledu drugih pitanja te tako pružiti priliku za jačanje stabilnosti i mira;

                              (ck)

                              da pojača napore u klimatskoj diplomaciji tako što će izraditi sveobuhvatnu strategiju klimatske diplomacije te da uključi klimatsku politiku u sva područja vanjskog djelovanja EU-a, uključujući trgovinu, razvojnu suradnju, humanitarnu pomoć i sigurnost i obranu, uzimajući u obzir činjenicu da ekološki neodrživ sustav uzrokuje nestabilnost; da stvori snažan savez zemalja i dionika koji će nastaviti pružati potporu i doprinos ciljevima ograničavanja globalnog zatopljenja na razinu znatno nižu od 2 oC, uz istodobno nastojanje da se povišenje temperature ograniči na 1,5 oC;

                              (cl)

                              da podsjeti da muškarci i žene različito doživljavaju utjecaj klimatskih promjena; da istakne da su žene ranjivije i da se suočavaju s većim rizicima i opterećenjima zbog raznih razloga, od nejednakog pristupa resursima, obrazovanju, poslovnim prilikama i pravima na zemljište do društvenih i kulturnih normi; da istakne da bi se to trebalo uzeti u obzir u skladu s time; da osigura da žene imaju središnju ulogu u pronalaženju rješenja za prilagodbu klimatskim izazovima i njihovo ublažavanje, uključujući međunarodne klimatske pregovore, u cilju pripreme rodno osjetljivih odgovora na temeljne nejednakosti;

                              (cm)

                              da podsjeti da ograničen pristup i kontrola nad proizvodnim resursima i ograničena prava ženama pružaju manje prilika za oblikovanje odluka i utjecanje na politiku, što je službeno prepoznato od 13. konferencije stranaka o klimatskim promjenama (COP 13) održane 2007. na Baliju;

                              (cn)

                              da blisko surađuje s malim otočnim državama i drugim zemljama suočenima s najtežim posljedicama klimatskih promjena kako bi se zajamčilo da se njihov glas i njihove potrebe uzmu u obzir na različitim forumima UN-a;

                              (co)

                              da pokrene sveobuhvatnu javnu raspravu sa svim državama članicama UN-a o važnosti poštovanja ustavnih ograničenja predsjedničkih ovlasti diljem svijeta;

                  2.

                  nalaže svojem predsjedniku da ovu preporuku proslijedi Vijeću, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, Komisiji te, radi obavijesti, Općoj skupštini Ujedinjenih naroda i glavnom tajniku Ujedinjenih naroda.

         (1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0304.

         (2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0493.

         (3)  Preporuka Europskog parlamenta od 1. ožujka 2018. Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o ukidanju izvora prihoda za džihadiste: suzbijanje financiranja terorizma, usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0059.

         (4)  Svjetska zdravstvena organizacija, Svjetsko izvješće o nasilju i zdravlju (Ženeva, 2002.), str. 154.; Ured Ujedinjenih naroda za koordinaciju humanitarnih poslova „2. dokument za raspravu: priroda, opseg i motivacija za spolno nasilje nad muškarcima i dječacima u oružanim sukobima”, (Rad predstavljen na sastanku UNOCHA-e o istraživanju korištenja spolnog nasilja u oružanim sukobima: utvrđivanje nedostataka u istraživanjima radi provođenja učinkovitijih intervencija, 26. lipnja 2008.)

         (5)  Kako je navedeno u njegovoj prvoj izjavi VSUN-a 10. siječnja 2017.

         (6)  SL C 215, 19.6.2018., str. 202.


title: Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike оd 25. svibnja 2020. o likvidnosnim rizicima koji proizlaze iz poziva na uplatu marže (ESRB/2020/6) 2020/C 238/01

text:
               20.7.2020

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 238/1

      PREPORUKA EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE
      оd 25. svibnja 2020.
      o likvidnosnim rizicima koji proizlaze iz poziva na uplatu marže
      (ESRB/2020/6)
      (2020/C 238/01)
      OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      Uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a osobito njezin članak 3. stavak 2. točke (b), (d) i (f) te članke 16. do 18.,
      uzimajući u obzir Odluku ESRB/2011/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 20. siječnja 2011. o donošenju Poslovnika Europskog odbora za sistemske rizike (2), a posebno njezin članak 15. stavak 3. točku (e) i njezine članke od 18. do 20.,
      budući da:

                  (1)

                  Središnje poravnanje i razmjene marži za transakcije čije se poravnanje ne obavlja posredstvom središnje druge ugovorne strane značajno pridonose financijskoj stabilnosti, posebno u pogledu upravljanja rizicima druge ugovorne strane. Veće središnje poravnanje izvedenica i kolateralizacija izvedenica čije se poravnanje ne obavlja posredstvom središnje druge ugovorne strane značajno su ojačali otpornost tržišta izvedenica od financijske krize 2008. Te su reforme - koje je vodio Odbor za financijsku stabilnost na temelju sporazuma postignutih na razini G20 - pomogle osigurati da nedavni tržišni stres nije doveo do široko rasprostranjene zabrinutosti zbog kreditnog rizika druge ugovorne strane. Središnje poravnanje također povećava mogućnost netiranja, a time i uštedu likvidnosti, uključujući i u pogledu plaćanja varijacijske marže koja mehanički odražavaju kretanja tržišnih cijena.

                  (2)

                  Šokovi na tržištu, poput naglog pada cijena imovine i visoke razine nestabilnosti tržišta dovode do povećanja varijacijskih marži i mogu također dovesti do poziva na uplatu značajne početne marže na pozicijama gotovinskih vrijednosnih papira, robe ili izvedenica. Marže su temeljne za način na koji središnja druga ugovorna strana upravlja kreditnim rizikom druge ugovorne strane i sastavni su dio upravljanja rizicima i podržavaju sistemsku otpornost.

                  (3)

                  Takvi tržišni uvjeti mogli bi imati velike posljedice na upravljanje likvidnošću sudionika na tržištu, na njihove potrebe za financiranjem, a možda čak i na njihovu solventnost ako likvidnosni stres dovede do sustavne brze rasprodaje imovine.

                  (4)

                  Konačno, učinak prelijevanja koji je rezultat značajnih kretanja na tržištu i odgovarajućih poziva za uplatu mogu ugroziti stabilnost financijskog sustava.

                  (5)

                  Izbijanje pandemije bolesti COVID-19 i nedavni nagli porast nestabilnosti cijena nafte doveli su, između ostalog, do značajnih poziva na uplatu marže na tržištu na kojem se obavlja središnje poravnanje i na tržištu na kojem se ne obavlja središnje poravnanje. Od sredine veljače 2020. početne marže su povećane - značajnije za uvrštene izvedenice nego za izvedenice kojima se trguje izvan burze (OTC izvedenice) - nakon većeg opsega transakcija i kao odgovor modela marže na potencijalno veće buduće gubitke zbog povećane nestabilnosti tržišta. Nadalje, središnje druge ugovorne strane objavile su pozive i prikupile velike iznose unutardnevnih varijacijskih marži koje pokrivaju kretanja na tržištu, s tim da se odgovarajuće isplate često događaju tek sljedećeg jutra, što uzrokuje privremeno zadržavanje likvidnosti na računima središnjih drugih ugovornih strana. Od ožujka je zabilježen značajan porast plaćanja i primanja dnevne varijacijske marže na bilateralnim portfeljima.

                  (6)

                  Mnogi članovi sustava poravnanja su primijetili posebno izraženo povećanje početnih marži, a neki su članovi sustava poravnanja možda imali povećana ograničenja likvidnosti. Međutim, nije nastao niti jedan nastanak statusa neispunjavanja obveza niti kod jedne središnje druge ugovorne strane osnovane u Uniji. Pozivi za uplatu marže mogli su imati značajan utjecaj na nebankovni subjekti putem poravnanja klijenata ili transakcija čije se poravnanje ne obavlja posredstvom središnje druge ugovorne strane, zbog ograničenja likvidnosti. Gledajući naprijed, sposobnost sudionika na tržištu da pokrivaju pozive na uplatu marže ovisit će o budućim razinama nestabilnosti i trajnoj otpornosti njihovog upravljanja likvidnošću.

                  (7)

                  Općenito, koncentracija na razini središnjih drugih ugovornih strana i članova sustava poravnanja i međusobna povezanost između središnjih drugih ugovornih strana kroz zajedničke članove sustava poravnanja, pružatelje likvidnosti, skrbnike ili druge ugovorne strane u investicijama također mogu pogoršati financijsku zarazu likvidnosnim rizikom.

                  (8)

                  Tehnički standardi i smjernice o ograničavanju procikličnosti (mjere ograničavanja iznosa marže marže) uvedeni u skladu s Uredbom (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (3) usmjereni su na ograničavanje rizika od procikličnosti marže središnje druge ugovorne strane. Delegirana uredba Komisije (EU) br. 153/2013 (4) sadrži specifikacije o procikličnosti marži i kolaterala, koje nacionalna nadležna tijela moraju poštovati. Izmjene i dopune uredbe o infrastrukturi europskog tržišta, uvedene Uredbom (EU) 2019/834 Europskog parlamenta i Vijeća (provjera primjerenosti uredbe o infrastrukturi europskog tržišta) (5), povećavaju transparentnost postavljanja marži između središnjih drugih ugovornih strana i članova sustava poravnanja, ali ista razina transparentnosti nije proširena na odnos između članova sustava poravnanja i njihovih klijenata.

                  (9)

                  Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) odgovoran je za makrobonitetni nadzor financijskog sustava u EU-u. U ispunjavanju svog mandata, ESRB bi trebao pridonijeti sprječavanju i ublažavanju sistemskih rizika za financijsku stabilnost, uključujući one povezane s likvidnošću. U izvršavanju svog zadatka, ESRB ocjenjuje rizike za financijski sustav koji bi mogli nastati iz velikih poziva na uplatu naknade i predlaže način na koji se ti rizici mogu ublažiti.

                  (10)

                  ESRB prihvaća koristi u vidu uštede likvidnosti za cijeli financijski sustav u vezi s koristima višestranog netiranja koju pruža središnje poravnanje; ESRB također cijeni sistemsku korist središnjeg poravnanja kao kritičnog sredstva za jačanje financijske stabilnosti osiguravanjem i razvojem dobrih praksi upravljanja rizikom u pogledu kreditnog i likvidnosnog rizika.

                  (11)

                  ESRB također priznaje da djelovanje politike na naknade ne smije ugroziti zaštitu od kreditnog rizika druge ugovorne strane. Druge ugovorne strane, uključujući članove sustava poravnanja središnje druge ugovorne strane i njihove klijente, trebale bi osigurati održavanje dovoljne likvidnosti za pravodobno ispunjenje poziva na isplatu naknade. međutim, sa stajališta financijske stabilnosti, također je korisno osigurati da odluke središnje druge ugovorne strane u smislu upravljanja rizicima nepotrebno ne opterećuju članove sustava poravnanja, klijente članova sustava poravnanja i druge ugovorne strane zbog pretjeranih procikličkih značajki, stvarajući tako nenamjerno likvidnosne pritiske, što bi moglo prerasti u probleme vezane uz solventnost. Kao odgovor na ove postojeće preporuke, ESRB predviđa da središnje druge ugovorne strane osiguravaju da njihovo upravljanje rizicima i otpornost ostanu pouzdani i da nastave štiti sudionike na tržištu od gubitaka koji su posljedica neispunjavanja obveza.

                  (12)

                  Preporuke A i D imaju za cilj osigurati da se nagle i značajne (otuda i procikličke) promjene i tzv. učinci litice koji se odnose na početne marže (uključujući dodatnu maržu) i kolaterale ograniče: i. središnje druge ugovorne strane putem svojih članova sustava poravnanja; ii. članovi sustava poravnanja putem svojih klijenata; te iii. u bilateralnoj sferi, kada oni proizlaze iz mehaničkog oslanjanja na kreditne rejtinge i eventualno iz procikličkih internih metodologija za ocjenu kreditne sposobnosti. Planiranje likvidnosti trebalo bi biti predvidljivo i održivo u onoj mjeri u kojoj je to moguće ograničavanjem neočekivanih i značajnih poziva na isplatu naknade. Omogućavanje razumnih i provedivih otkaznih rokova za sve promjene protokola naknade i korektivnog faktora moglo bi osigurati da se sudionici na tržištu uredno prilagode.

                  (13)

                  Preporuka B ima za cilj osigurati da središnje druge ugovorne strane u svom testiranju otpornosti na likvidnosni stres u cijelosti obuhvate sve događaje koji bi mogli dovesti do nedostatka likvidnosti, s ciljem da ih potaknu da poboljšaju upravljanje svojim oslanjanjem na pružatelje usluga likvidnosti. Ovo će poboljšati opću otpornost na tržištu s obzirom na to da postoji veliki stupanj koncentracije i povezanosti između središnjih drugih ugovornih strana i njihovih pružatelja usluga likvidnosti, te da će oprezno upravljanje likvidnošću na pojedinačnoj razini središnje druge ugovorne strane u tom pogledu poboljšati upravljanje rizicima iz sistemske i makrobonitetne perspektive.

                  (14)

                  Preporuka C ima za cilj osigurati da središnje druge ugovorne strane, zadržavajući svoju financijsku otpornost, ograniče asimetriju u plaćanju varijacijskih marži prikupljenih unutardnevno - i da dizajniraju svoje okvire i rasporede naknada tako da budu predvidljive i izbjegnu pretjerana ograničenja likvidnosti za članove sustava poravnanja koji mogu dovesti do događaja neispunjenja obveza.

                  (15)

                  Ova Preporuka je bez utjecaja na ovlasti u području monetarne politike središnjih banaka u Uniji.

                  (16)

                  Preporuke ESRB-a objavljuju se nakon što su adresati obaviješteni i nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće Europske unije o svojoj namjeri objavljivanja preporuka te omogući Vijeću da reagira,

            DONIO JE OVU PREPORUKU:
      ODJELJAK 1.

         PREPORUKE

         Preporuka A - Ograničavanje učinaka litice u odnosu na potražnju za kolateralom

                  1.

                  Preporučuje se da nadležna tijela nastoje osigurati da središnje druge ugovorne strane analiziraju učinkovitost svojih politika koje zahtijeva članak 28. Delegirane uredbe (EU) br. 153/2013 tijekom razdoblja akutnog stresa i da svoje nalaze dostave svom nadležnom tijelu.

                  2.

                  Preporučuje se da nadležna tijela nastoje osigurati, uzimajući u obzir nalaze analiza izvršenih u skladu s preporukom A(1), u onoj mjeri u kojoj je to dopušteno zakonom i u skladu s financijskom otpornošću središnje druge ugovorne strane:

                              i.

                              Modele i parametre središnje druge ugovorne strane za postavljanje zahtjeva za nadoknadom i politike i postupke središnje druge ugovorne strane za prihvaćanje i vrednovanje kolaterala i za određivanje razboritih kolektivnih faktora ne dovode nepotrebno i prekomjerno do naglih i značajnih promjena koje dovode do tzv. učinaka litice u početnoj marži, uključujući dodatnu maržu i kolaterale. Središnje druge ugovorne strane trebaju osigurati da njihovi modeli, parametri, politike i postupci:

                                          a.

                                          koriste granularnu ljestvicu za interne modele ocjene kreditne sposobnosti te da usvoje progresivan pristup koji primjenjuje izmjene u zahtjevima za nadoknadom, uključujući dodatne zahtjeve i ugovore o kolateralu, bez nepotrebnog odgađanja razmatranja ovih smanjenja u svojim cjelokupnim praksama upravljanjem rizicima;

                                          b.

                                          usvoje sveobuhvatan pristup ograničavanju procikličkih značajki u skladu s regulatornim zahtjevima o procikličnosti iz članka 41. Uredbe (EU) br. 648/2012, a posebno u slučaju smanjenja kreditnih rejtinga.

                              ii.

                              Središnje ugovorne strane obavještavaju, ne dovodeći u pitanje članak 49. Uredbe (EU) br. 648/2012, svoja nadležna tijela, te nadležna tijela obavještavaju članove kolegija osnovanog temeljem članka 18. Uredbe (EU) br. 648/2012 u slučaju kada:

                                          a.

                                          smanje opseg prihvatljivog kolaterala;

                                          b.

                                          značajno izmijene korektivne faktore kolaterala;

                                          c.

                                          značajno smanje granice koncentracije primijenjene u skladu s člankom 42. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 153/2013.

                        U mjeri u kojoj to ne ometa pravodobnu provedbu odluka o upravljanju rizicima, ove informacije treba pružiti dovoljno unaprijed prije provedbe.

                  3.

                  Preporučuje se da, u mjeri dopuštenoj zakonom, relevantna nadležna tijela članova sustava poravnanja surađuju s članovima sustava poravnanja u kontekstu stalnog nadzora kako bi se osiguralo da primjena postupaka upravljanja rizicima od strane članova sustava poravnanja prilikom pružanja usluga poravnanja svojim klijentima ne dovede do naglih i značajnih promjena i tzv. učinaka litice u pozivima na plaćanje naknade te u naplati naknada, osim ako ove nagle i značajne promjene nisu neizbježan ishod tržišnih događaja, te ne dovede do praksi instrumenata osiguranja u slučaju smanjenja kreditnog rejtinga, te ne smanjuje značajno ispravnost praksi upravljanja rizicima koje su usvojili članovi sustava poravnanja niti utječe na njihovu otpornost.

                  4.

                  Preporuča se da, u mjeri dopuštenoj zakonom, relevantna nadležna tijela financijskih i nefinancijskih drugih ugovornih strana koja sklope ugovor o OTC izvedenicama čije se poravnanje ne obavlja posredstvom središnje druge ugovorne strane i transakcije financiranja vrijednosnih papira, nastoje osigurati da njihovi postupci upravljanja rizicima ne dovedu, u slučaju smanjenja kreditnih rejtinga, do naglih i značajnih promjena i tzv. učinaka litice u pozivima na plaćanje naknade i naplati naknade te do praksi instrumenata osiguranja. To bi se moglo postići, na primjer, poticanjem stranaka da:

                              i.

                              koriste progresivan i granularni slijed prilikom primjene smanjenja kreditnog rejtinga u svojim cjelokupnim praksama upravljanja rizicima;

                              ii.

                              zadrže sveobuhvatan pristup ograničavanju procikličkih značajki u skladu s regulatornim zahtjevima iz članka 11. Uredbe (EU) br. 648/2012, posebno u pogledu smanjenja cijena.

         Preporuka B - Stresni scenarij za procjenu budućih potreba za likvidnošću

                  1.

                  Preporučuje se da Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) pregleda nacrt tehničkih standarda (6) izrađenih u skladu s člankom 44. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 648/2012, a posebno članak 32. stavak 4. tih nacrta tehničkih standarda, kako bi uključilo odredbe koje zahtijevaju da središnje druge ugovorne strane uključe u svoje stresne scenarije temeljem članka 44. Uredbe (EU) br. 648/2012 nastanak statusa neispunjavanja obveza bilo koja dva subjekta koji pružaju usluge središnjoj drugoj ugovornoj strani i čiji bi nastanak statusa neispunjavanja obveza mogao značajno utjecati na likvidnost središnje druge ugovorne strane.

                  2.

                  Dok se ne poduzme bilo koja radnja koju ESMA poduzima u skladu s Preporukom B(1) i mogućim uvođenjem odgovarajućeg zakonodavstva Unije, preporučuje se da nadležna tijela, u mjeri dopuštenoj zakonom, nastoje osigurati da stresni scenariji iz članka 44. Uredbe (EU) br. 648/2012 uključuju nastanak statusa neispunjavanja obveza bilo koja dva subjekta koji pružaju usluge središnjoj drugoj ugovornoj strani i čiji bi nastanak statusa neispunjavanja obveza mogao značajno utjecati na poziciju likvidnosti središnje druge ugovorne strane; takvi subjekti mogu uključivati pružatelje usluga likvidnosti, pružatelje usluga namirenja ili bilo koje druge pružatelje usluga čiji nastanak statusa neispunjavanja obveza može utjecati na položaj likvidnosti središnje druge ugovorne strane.

                  3.

                  Preporučuje se da nadležna tijela, u mjeri u kojoj dopušta zakon, nastoje osigurati da korektivne mjere središnje druge ugovorne strane za rješavanje nedostataka raspoloživih resursa za pokrivanje potreba za likvidnošću koji se utvrđuje primjenom dodatnih stresnih scenarija navedenih u Preporuci B(2) ili Preporuci B(1), nakon što bude na snazi odgovarajuće zakonodavstvo Unije, ne predstavlja dodatno opterećenje za članove sustava poravnanja kada se primjenjuju u vrijeme tržišnog stresa. U tom smislu, nadležna tijela bi trebala osigurati da središnje druge ugovorne strane traže dodatnu likvidnost iz alternativnih tržišnih izvora.

                  4.

                  Preporučuje se da ESMA, u mjeri u kojoj to dopušta zakon, u suradnji s nadležnim tijelima, stupi u suradnju sa središnjim drugim ugovornim stranama - te u mjeri u kojoj je to moguće s relevantnim nadležnim tijelima u trećim zemljama - kako bi provela koordinirane vježbe testiranja otpornosti na likvidnosni stres koje također uzimaju u obzir nastanak statusa neispunjavanja obveza bilo koja dva subjekta kako je to navedeno u Preporuci B(1) i B(2).

         Preporuka C - Ograničavanje ograničenja likvidnosti u vezi s prikupljanjem naknada

                  1.

                  Preporučuje se da nadležna tijela nastoje osigurati da, u mjeri u kojoj je to dopušteno zakonom i u skladu s odgovarajućim praksama upravljanja rizicima i financijskom otpornošću, kada središnje druge ugovorne strane izdaju pozive na plaćanje naknada i prikupljaju naknade kako bi ograničile svoje kreditne izloženosti, nastoje izbjeći stvaranje nepotrebnih ograničenja likvidnosti za članove sustava poravnanja, također osiguravajući sljedeće:

                              i.

                              u pogledu naknada koje su pozvane na plaćanje i naplaćene na unutardnevnoj osnovi, te u mjeri u kojoj je to operativno i pravno moguće, središnje druge ugovorne strane odvojeno utvrđuju:

                                          a.

                                          naknade koje pokrivaju potencijalne izloženosti, uključujući izloženosti koje su proizašle iz pozicija unesenih i obnovljenih na taj dan;

                                          b.

                                          naknade koje pokrivaju ostvarene izloženosti koje su proizašle iz kretanja na tržištu taj dan, koje središnje druge ugovorne strane trebaju uzeti u obzir da ih prikupe i isplate istoga dana;

                              ii.

                              kada je član sustava poravnanja osigurao kolateral za početnu maržu koji je veći od kolaterala koji potreban za pokrivanje rizika koji proizlaze iz rizika evidentiranih na računu, uključujući obnovljene pozicije unutardnevno te sve povećane izloženosti koje su nastale unutardnevno, središnje druge ugovorne strane daju prednost kada je to u operativnom smislu moguće, korištenju prekomjernog kolaterala u odnosu na prikupljanje dodatnog kolaterala, osim ako član sustava poravnanja ne postavi dobrovoljno dodatnu naknadu. Ovaj bi se postupak trebao provoditi na predvidljiv, transparentan i planiran način;

                              iii.

                              središnje druge ugovorne strane osiguravaju da postupak prikupljanja početnih i varijacijskih marži ne dovede do pretjeranih operativnih ograničenja za člana sustava poravnanja što može predstavljati dodatni likvidnosni rizik.

                  2.

                  Preporučuje se da relevantna nadležna tijela člana sustava poravnanja nadziru i, kada je to potrebno i dopušteno zakonom i u skladu s odgovarajućim praksama upravljanja rizicima i financijskom otpornošću, sudjeluju s članovima sustava poravnanja u kontekstu stalnog nadzora tako da kada članovi sustava poravnanja izdaju poziv za uplatu marže i naplate inicijalne i varijacijske marže od svojih klijenata, uključujući financijske i nefinancijske druge ugovorne strane, kako bi ograničili njihovu kreditnu izloženost, nastoje izbjeći nepotrebna ograničenja likvidnosti za svoje klijente. To bi se moglo, na primjer postići, osiguravanjem sljedećeg:

                              i.

                              kada je klijent pružio dostatnu inicijalnu maržu kako bi pokrio rizik koji proizlazi iz pozicija evidentiranih kod člana sustava poravnanja, uključujući pozicije obnovljene unutardnevno i sve povećane izloženosti koje su nastale unutardnevno, članovi sustava poravnanja daju prednost korištenju prekomjernog kolaterala inicijalne marže u odnosu na prikupljanje dodatnog kolaterala, osim ako klijent dobrovoljno ne postavi dobrovoljno dodatnu naknadu;

                              ii.

                              članovi sustava poravnanja osiguravaju da postupak prikupljanja inicijalnih i varijacijskih marži ne dovede do pretjeranih operativnih ograničenja za klijente što može predstavljati dodatni likvidnosni rizik.

         Preporuka D - Ublažavanje procikličnosti u pružanju usluga poravnanja klijentima i transakcijama financiranja vrijednosnih papira

                  1.

                  Preporučuje se da relevantna nadležna tijela doprinesu usmjeravanjem rasprava na međunarodnoj razini, svojim sudjelovanjem u međunarodnim forumima i tijelima za utvrđivanje standarda, kada je to primjenjivo, o sredstvima za ublažavanje procikličnosti u postupcima postavljanja marži i kolektivnog faktora prilikom pružanja usluga klijentima koje se odnose na izvedenice kojima se trguje na burzi i OTC izvedenice kao i na transakcije financiranja vrijednosnih papira, bez obzira da li se njihovo poravnanje obavlja posredstvom središnje druge ugovorne strane ili ne. Ove bi rasprave trebale biti usmjerene na razvijanje globalnih standarda koji reguliraju minimalne zahtjeve za ublažavanje procikličnosti pri pružanju tih usluga.

                  2.

                  Ako se postave takvi globalni standardi, preporučuje se da Europska komisija razmotri davanje prijedloga da im zakonodavstvo Unije dade pravni učinak.

            ODJELJAK 2.

         PROVEDBA

      1.   Definicije

                  1.

                  Za potrebe ove Preporuke primjenjuju se sljedeće definicije:

                              (a)

                              „nadležno tijelo” znači tijelo koje je odredila država članica u skladu s člankom 22. Uredbe (EU) br. 648/2012;

                              (b)

                              „središnja druga ugovorna strana” ima isto značenje kako je definirano u članku 2. stavku 1. Uredbe (EU) br. 648/2012;

                              (c)

                              „poravnanje” ima isto značenje kako je definirano u članku 2. stavku 3. Uredbe (EU) br. 648/2012;

                              (d)

                              „član sustava poravnanja” ima isto značenje kako je definirano u članku 2. stavku 14. Uredbe (EU) br. 648/2012;

                              (e)

                              „izvedenica” ili „ugovor o izvedenicama” ima isto značenje kako je definirano u članku 2. stavku 5. Uredbe (EU) br. 648/2012;

                              (f)

                              „mjerodavno nadležno tijelo” znači nadležno tijelo iz propisa navedenih i članku 2. stavku 8. Uredbe (EU) br. 648/2012 i nadležno tijelo koje je imenovala država članica u skladu s i za potrebe članka 10. stavka 5. Uredbe (EU) br. 648/2012.

                              (g)

                              „financijska druga ugovorna strana” ima isto značenje kako je definirano u članku 2. stavku 8. Uredbe (EU) br. 648/2012;

                              (h)

                              „nefinancijska druga ugovorna strana” ima isto značenje kako je definirano u članku 2. stavku 9. Uredbe (EU) br. 648/2012;

                              (i)

                              „klijent” ima isto značenje kako je definirano u članku 2. stavku 15. Uredbe (EU) br. 648/2012;

            2.   Kriteriji za provedbu

      Kod provedbe ove Preporuke, trebalo bi uzeti u razmatranje načelo proporcionalnosti, uzimajući u obzir cilj i sadržaj svake preporuke;
      3.   Vremenski raspored za praćenje

      U skladu s člankom 17. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1092/2010 adresati moraju obavijestiti Europski parlament, Vijeće, Komisiju i ESRB o radnjama poduzetima kao odgovor na ovu preporuku ili obrazložiti svako nepostupanje. Obavijesti se moraju poslati u skladu sa sljedećim vremenskim rasporedom.
      1.   Preporuka A

                  (a)

                  Do 30. studenoga 2020. od nadležnih tijela se traži da Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u dostave obrazac iz Priloga I. o provedbi Preporuka A(1) i A(2).

                  (b)

                  Do 30. studenoga 2020. od mjerodavnih nadležnih tijela se traži da Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u dostave obrazac iz Priloga I. o provedbi Preporuka A(3) i A(4).

            2.   Preporuka B

                  (a)

                  Do 31. prosinca 2021. od ESMA-e se traži da Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u dostavi obrazac iz Priloga I. o provedbi Preporuke B(1).

                  (b)

                  Do 30. studenoga 2020. od nadležnih tijela se traži da Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u dostave obrazac iz Priloga I. o provedbi Preporuka B(2), B(3) i B(4).

            3.   Preporuka C

                  (a)

                  Do 30. studenoga 2020. od nadležnih tijela se traži da Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u dostave obrazac iz Priloga I. o provedbi Preporuke C(1).

                  (b)

                  Do 30. studenoga 2020. od mjerodavnih nadležnih tijela članova sustava poravnanja se traži da Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u dostave obrazac iz Priloga I. o provedbi Preporuke C(2).

            4.   Preporuka D

                  (a)

                  Do 31. prosinca 2021. od nadležnih tijela i mjerodavnih nadležnih tijela se traži da Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u dostave obrazac iz Priloga I. o provedbi Preporuke D(1).

                  (b)

                  Do 31. prosinca 2022. od Komisije se traži da Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u dostavi obrazac iz Priloga I. o provedbi Preporuke D(2).

            4.   Praćenje i procjena

                  1.

                  Opći odbor će procijeniti radnje i opravdanja o kojima adresati podnose izvješća i, prema potrebi, može utvrditi da se nije postupilo u skladu s ovom Preporukom i da adresat nije dao odgovarajuće obrazloženje za svoje nepostupanje.

                  2.

                  Metodologija utvrđena u Priručniku o procjeni usklađenosti s preporukama ESRB-a (7), u kojoj se opisuje postupak za procjenu usklađenosti s preporukama ESRB-a, neće se primjenjivati.

         Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 25. svibnja 2020.

               Voditelj Tajništva ESRB-a,

               u ime Općeg odbora ESRB-a

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

         (2)  SL C 58, 24.2.2011., str. 4.

         (3)  Uredba (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (SL L 201, 27.7.2012., str. 1.).

         (4)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 153/2013 od 19. prosinca 2012. o dopuni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s regulatornim tehničkim standardima o zahtjevima za središnje druge ugovorne strane (SL L 52, 23.2.2013., str. 41.).

         (5)  Uredba (EU) 2019/834 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 u pogledu obveze poravnanja, suspenzije obveze poravnanja, zahtjeva za izvješćivanje, tehnika smanjenja rizika za ugovore o OTC izvedenicama čije se poravnanje ne obavlja posredstvom središnje druge ugovorne strane, registracije i nadzora trgovinskih repozitorija te zahtjeva za trgovinske repozitorije (SL L 141, 28.5.2019., str. 42).

         (6)  Nacrt tehničkih standarda temeljem Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (ESMA/2012/600).

         (7)  Priručnik o procjeni usklađenosti s preporukama ESRB-a, travanj 2016., dostupno na https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/160502_handbook.en.pdf.

         PRILOG I.
         Obavijest o radnjama poduzetima kao odgovor na preporuku
         1.   Podaci o adresatu

                     Preporuka

                     Zemlja adresata

                     Institucija

                     Ime i podaci za kontakt davatelja podataka

                     Datum obavijesti

               2.   Obavijest o radnjama

                        Preporuka

                     Jeste li usklađeni? (da/ne/nije primjenjivo)

                     Opis radnji poduzetih u cilju osiguranja usklađenosti

                     Obrazloženje za djelomičnu usklađenosti ili neusklađenost

                     Preporuka A(1)

                     Preporuka A(2)

                     Preporuka A(3)

                     Preporuka A(4)

                     Preporuka B(1)

                     Preporuka B(2)

                     Preporuka B(3)

                     Preporuka B(4)

                     Preporuka C(1)

                     Preporuka C(2)

                     Preporuka D(1)

                     Preporuka D(2)

               3.   Napomene

                     1.

                     Ovaj se obrazac upotrebljava za obavijest koja se zahtijeva člankom 17. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1092/2010.

                     2.

                     Svaki adresat trebao bi putem Tajništva ESRB-a podnijeti ispunjeni obrazac ESRB-u elektroničkom obliku putem DARWIN-a u posebnu mapu ili e-poštom na adresu notifications@esrb.europa.eu. Tajništvo ESRB-a organizirat će prijenos obavijesti Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji na agregiranoj osnovi.

                     3.

                     Ako se preporuka ne primjenjuje, odaberite „nije primjenjivo” u polju „Jeste li usklađeni?”

                     4.

                     Očekuje se od adresata da će pružiti sve relevantne informacije i dokumente u vezi s provedenom preporukom, uključujući informacije o sadržaju i vremenu poduzetih radnji.

                     5.

                     Ako se adresat samo djelomično uskladi, trebao bi dati cjelovito objašnjenje opsega neusklađenosti, kao i druge pojedinosti o djelomičnoj usklađenosti. U objašnjenju bi trebalo jasno navesti odgovarajuće dijelove preporuke s kojima adresati nisu u skladu.