title: Preporuka Vijeća od 26. studenoga 2018. o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja kvalifikacija visokog obrazovanja i srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja te ishoda razdoblja učenja u inozemstvu

text:
               10.12.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 444/1

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 26. studenoga 2018.
      o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja kvalifikacija visokog obrazovanja i srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja te ishoda razdoblja učenja u inozemstvu
      (2018/C 444/01)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 165. i 166.,
      uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
      budući da:

                  (1)

                  Mobilnost u svrhu učenja služi za stjecanje znanja, vještina, kompetencija i iskustava, uključujući osobne i socijalne kompetencije te kulturnu svijest, koji su ključni za aktivno sudjelovanje u društvu i na tržištu rada te za promicanje europskog identiteta.

                  (2)

                  U Komunikaciji „Obrazovanjem i kulturom jačati europski identitet” (1) Europska komisija iznijela je viziju stvaranja europskog prostora obrazovanja najkasnije do 2025. u kojem granice neće biti prepreka učenju, studiranju i istraživanju, a to će se među ostalim ostvariti uklanjanjem prepreka za priznavanje kvalifikacija na razini škole i visokog obrazovanja.

                  (3)

                  U zaključcima Europskog vijeća od 14. prosinca 2017. pozivaju se države članice, Vijeće i Komisija da u skladu sa svojim nadležnostima nastave s radom u cilju „promicanja suradnje država članica u vezi s uzajamnim priznavanjem diploma visokih učilišta i svjedodžbi o završetku školovanja na razini srednjoškolskog obrazovanja” (2).

                  (4)

                  Konvencijom o priznavanju kvalifikacija u visokom obrazovanju u području Europe iz 1997. (Lisabonska konvencija o priznavanju) i tekstovima koji iz nje proizlaze, a koje su izradili Vijeće Europe i Unesco, osiguran je pravni okvir za priznavanje kvalifikacija visokog obrazovanja te srednjoškolskog obrazovanja koje omogućuju pristup visokom obrazovanju.

                  (5)

                  Ministri obrazovanja u Europskom prostoru visokog obrazovanja obvezali su se na dugoročni cilj automatskog priznavanja usporedivih akademskih diploma u Priopćenju iz Bukurešta iz 2012. Radna skupina za koncept automatskog priznavanja (eng. Pathfinder Group on Automatic Recognition) postigla je određen napredak, no ostvarenje cilja još je vrlo daleko.

                  (6)

                  Ministri nadležni za strukovno obrazovanje i osposobljavanje u državama članicama obvezali su se 2002. na Kopenhaški proces, kojim se jača suradnja u promicanju priznavanja kvalifikacija i kompetencija.

                  (7)

                  Osiguravanje kvalitete ima ključnu ulogu u povećanju transparentnosti, što pomaže u izgradnji međusobnog povjerenja. Stoga je važno daljnji rad temeljiti na rezultatima ostvarenima u kontekstu standarda i smjernica za osiguravanje kvalitete u Europskom prostoru visokog obrazovanja, Europskom referentnom okviru za osiguravanje kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju te pozivanjima na Europski kvalifikacijski okvir za cjeloživotno učenje.

                  (8)

                  Kako bi se olakšalo priznavanje ishoda učenja u nacionalnom zakonodavstvu, uključujući u okviru mobilnosti, potrebno je nastaviti rad na provedbi Europskog sustava prijenosa i prikupljanja bodova i Europskog sustava bodova u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju.

                  (9)

                  Cilj je Preporuke Vijeća od 22. svibnja 2017. o Europskome kvalifikacijskom okviru za cjeloživotno učenje (3) poboljšati transparentnost, usporedivost i prenosivost kvalifikacija te tako olakšati njihovo priznavanje.

                  (10)

                  U Rezoluciji od 20. travnja 2012. o modernizaciji europskoga sustava visokog obrazovanja Europski parlament poziva na ulaganje dodatnih napora EU-a i država članica kako bi se osiguralo djelotvornije priznavanje i bolje usklađivanje kvalifikacija visokog obrazovanja (4).

                  (11)

                  U kontekstu sve intenzivnije globalizacije bitno je da učenici i studenti mogu na najbolji način iskoristiti sve mogućnosti za učenje bilo gdje u Europi. Da bi se to ostvarilo, kvalifikacija koju je dodijelilo nadležno tijelo u jednoj državi članici trebala bi vrijediti u svim ostalim državama članicama za potrebe pristupa daljnjim aktivnostima učenja. Time su obuhvaćeni i državljani trećih zemalja koji su stekli kvalifikaciju u jednoj državi članici i sele se u drugu državu članicu. Međutim, činjenica da ne postoji automatsko priznavanje kvalifikacija i ishoda razdoblja učenja u inozemstvu koči mobilnost. Kad je riječ o automatskom priznavanju, pristupom na razini Unije može se osigurati potrebna jasnoća i dosljednost kako bi se prevladale preostale prepreke.

                  (12)

                  U visokom je obrazovanju postupak priznavanja često previše složen ili preskup, a prevelik broj mobilnih studenata ne ostvari potpuno priznavanje uspješno postignutih ishoda učenja. Međutim, nekoliko je država članica pokrenulo inicijative za napredovanje prema automatskom uzajamnom priznavanju, među ostalim potpisivanjem regionalnih sporazuma. Te inicijative mogle bi poslužiti kao model za stvaranje sustava na razini Unije.

                  (13)

                  Na razini srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja osobe s kvalifikacijama koje omogućuju pristup visokom obrazovanju u jednoj državi članici često nisu sigurne bi li imale pristup visokom obrazovanju u drugoj državi članici. Primjerice, neke države članice ne priznaju kvalifikacije koje omogućuju pristup visokom obrazovanju ako je riječ o srednjoškolskim kvalifikacijama u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju iz drugih država članica. Nadalje, iako kraća razdoblja učenja u inozemstvu uglavnom ne uzrokuju probleme s priznavanjem, i dalje postoji nesigurnost kod razdoblja od tri mjeseca do jedne godine.

                  (14)

                  Postupnim će se pristupom državama članicama olakšati stvaranje preduvjeta koji će omogućiti automatsko uzajamno priznavanje. Taj će se pristup temeljiti na postojećim alatima za visoko obrazovanje, odnosno strukovno obrazovanje i osposobljavanje, ali će se poboljšati njihova uporaba te postupno povećavati razina ambicije. U općem srednjoškolskom obrazovanju i osposobljavanju pokrenut će se proces suradnje čiji je cilj izgradnja potrebne razine povjerenja među različitim sustavima obrazovanja i osposobljavanja država članica. Ovom se Preporukom dopunjuju inicijative država članica, dok je preuzimanje obveza dobrovoljno.

                  (15)

                  Ovom se Preporukom ne dovodi u pitanje sustav uzajamnog priznavanja stručnih kvalifikacija i usklađenih minimalnih uvjeta osposobljavanja za određene profesije u skladu s Direktivom 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5) kako je izmijenjena Direktivom 2013/55/EU Europskog parlamenta i Vijeća (6).

            PREPORUČUJE DRŽAVAMA ČLANICAMA:
      U skladu s nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom Unije, te u skladu s dostupnim resursima i nacionalnim okolnostima, oslanjajući se na Lisabonsku konvenciju o priznavanju (7) i tekstove koji proizlaze iz nje te u bliskoj suradnji sa svim relevantnim dionicima:

         Ključno načelo

                  1.

                  Da najkasnije do 2025. poduzmu korake neophodne za sljedeće:

                              (a)

                              ostvarivanje automatskog uzajamnog priznavanja (8) u svrhu nastavka obrazovanja, a da pritom ne moraju prolaziti kroz poseban postupak priznavanja, u sljedeće svrhe:

                                          i.

                                          kvalifikacija visokog obrazovanja stečena u jednoj državi članici automatski se priznaje (9) na istoj razini u drugim državama članicama u svrhu pristupanja daljnjem studiju, čime se ne dovodi u pitanje pravo visokog učilišta ili nadležnih tijela da odrede posebne uvjete za upis u određene programe ili da provjere vjerodostojnost dokumenata;

                                          ii.

                                          ishodi ostvareni tijekom razdoblja učenja u inozemstvu na razini visokog obrazovanja u jednoj državi članici automatski se i u cijelosti priznaju u drugim državama članicama, kako je prethodno dogovoreno u okviru ugovora o učenju i potvrđeno u prijepisu ocjena, u skladu s Europskim sustavom prijenosa i prikupljanja bodova;

                              (b)

                              ostvarivanje znatnog napretka prema automatskom uzajamnom priznavanju u svrhu nastavka obrazovanja, kako bi:

                                          i.

                                          kvalifikacija na razini srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja koja omogućuje pristup visokom obrazovanju u državi članici u kojoj je kvalifikacija dodijeljena bila priznata u drugim državama članicama, samo u svrhu odobravanja pristupa visokom obrazovanju, čime se ne dovodi u pitanje pravo visokog učilišta ili nadležnih tijela da odrede posebne uvjete za upis u određene programe ili da provjere vjerodostojnost dokumenata;

                                          ii.

                                          ishodi razdoblja učenja u inozemstvu u drugoj državi članici u trajanju do jedne godine tijekom srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja bili priznati u svim drugim državama članicama, a da se pritom od učenika ne traži da ponovi godinu programa ili ostvarenih ishoda učenja u zemlji podrijetla, pod uvjetom da su ishodi učenja uglavnom u skladu s nacionalnim kurikulumima u zemlji podrijetla.

         Visoko obrazovanje

                  2.

                  Da se, uvažavajući važnost jačanja transparentnosti i izgradnje povjerenja u sustave visokog obrazovanja drugih država članica kako bi se postiglo automatsko uzajamno priznavanje u svrhu nastavka obrazovanja, obvežu na ispunjavanje sljedećih uvjeta:

                              (a)

                              nacionalni kvalifikacijski okviri ili sustavi temelje se na Europskom kvalifikacijskom okviru, sa izvješćima o povezivanju koja se po potrebi revidiraju i ažuriraju, te su samocertificirani prema kvalifikacijskom okviru Europskog prostora visokog obrazovanja;

                              (b)

                              sustavi visokog obrazovanja organizirani su u skladu sa strukturama i načelima Bolonjskog procesa te se sastoje od trorazinskog okvira i, ako je primjenjivo u državi članici, kratkog studija sukladno kvalifikacijskom okviru Europskog prostora visokog obrazovanja; i

                              (c)

                              vanjsko osiguravanje kvalitete provode neovisne agencije za osiguravanje kvalitete koje su registrirane, ili su u procesu registriranja, u Europskom registru za osiguravanje kvalitete u visokom obrazovanju i ono se stoga provodi u skladu sa standardima i smjernicama za osiguravanje kvalitete u Europskom prostoru visokog obrazovanja te europskim pristupom osiguravanju kvalitete zajedničkih programa.

                  3.

                  Da u suradnji s nacionalnim informacijskim centrima za akademsko priznavanje, visokim učilištima, agencijama za osiguravanje kvalitete i ostalim ključnim dionicima razvijaju nacionalne smjernice za potporu visokim učilištima u osmišljavanju i učinkovitoj provedbi sljedećih instrumenata za transparentnost, u skladu sa smjernicama Europskog sustava prijenosa i prikupljanja bodova, čime se osigurava dosljednost i smanjenje administrativnih opterećenja za visoka učilišta i studente:

                              (a)

                              ažurirani katalog kolegija koji sadržava opise studijskih programa, pojedinačne obrazovne jedinice i tablice s distribucijom ocjena;

                              (b)

                              dopunske isprave o studiju za sve osobe s diplomom koje se automatski i besplatno izdaju na jeziku koji je u širokoj uporabi i, kada je to moguće, u digitalnom obliku; i

                              (c)

                              transparentne kriterije za priznavanje koji se primjenjuju na svim visokim učilištima.

                  4.

                  Da u suradnji s nacionalnim informacijskim centrima za akademsko priznavanje osiguraju stručnu potporu i osposobljavanje za visoka učilišta u provedbi takvih nacionalnih smjernica i da prate njihovu provedbu.

         Srednjoškolsko obrazovanje i osposobljavanje

                  5.

                  Da potiču transparentnost te grade međusobno povjerenje u sustave srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja kako bi se ostvario znatan napredak u automatskom uzajamnom priznavanju kvalifikacija srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja isključivo u svrhu nastavka obrazovanja:

                              (a)

                              vodeći računa da se nacionalni kvalifikacijski okviri ili sustavi temelje na Europskom kvalifikacijskom okviru, s izvješćima o povezivanju koja se po potrebi revidiraju i ažuriraju;

                              (b)

                              razmjenom informacija i promicanjem uzajamnog učenja o sustavima osiguravanja kvalitete u školskom obrazovanju, uz puno uvažavanje različitih nacionalnih pristupa osiguravanju kvalitete; i

                              (c)

                              razvojem dodatnih instrumenata za osiguravanje kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju u skladu s Europskim referentnim okvirom za osiguravanje kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju i njegovim daljnjim razvojem.

                  6.

                  Da olakšavaju mobilnost i priznavanje ishoda razdoblja učenja u inozemstvu tijekom srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja:

                              (a)

                              pružanjem potpore ustanovama srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja u pogledu općih načela i alata za priznavanje, primjerice smjernicama ili osposobljavanjem;

                              (b)

                              promicanjem upotrebe transparentnih kriterija i alata, kao što su ugovori o učenju koji se temelje na ishodima učenja, a sklapaju se između ustanove koja učenika šalje i ustanove primateljice. U strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, proširivanjem upotrebe alata Unije (10); i

                              (c)

                              promicanjem prednosti koje pruža mobilnost među ustanovama za srednjoškolsko obrazovanje i osposobljavanje te učenicima i njihovim obiteljima.

         Nacionalni informacijski centri za akademsko priznavanje

                  7.

                  Da razvijaju kapacitete i jačaju ulogu nacionalnih informacijskih centara za akademsko priznavanje i vrednovatelja kvalifikacija, osobito u pogledu širenja informacija, upotrebe internetskih alata radi poboljšanja efikasnosti, transparentnosti i dosljednosti te smanjivanja administrativnog i financijskog opterećenja za korisnike njihovih usluga.

         Propusnost i mobilnost

                  8.

                  Da rade na dobroj praksi u pogledu priznavanja prethodnog učenja i propusnosti između sektora obrazovanja i osposobljavanja, osobito između strukovnog obrazovanja i osposobljavanja i visokog obrazovanja.

         Baza dokaza

                  9.

                  Da u svrhu ove Preporuke poboljšavaju bazu dokaza prikupljanjem i širenjem podataka o opsegu i prirodi slučajeva priznavanja.

         Izvješćivanje i evaluacija

                  10.

                  Da u roku od tri godine od donošenja ove Preporuke, te redovito nakon toga, putem postojećih okvira i alata izvješćuju o iskustvima, dobrim praksama, što obuhvaća regionalne sporazume, i napretku prema postizanju automatskog uzajamnog priznavanja kvalifikacija i ishoda razdoblja učenja u inozemstvu.

            POZDRAVLJA NAMJERU KOMISIJE DA:

                  11.

                  osigura ciljanu potporu državama članicama, uključujući uzajamno učenje, utvrđivanje postojećih prepreka u trenutačnoj praksi priznavanja kvalifikacija, razmjenu dobre prakse i olakšavanje suradnje među državama članicama i s dionicima, nadležnim tijelima za priznavanje i međunarodnim organizacijama, posebno s Vijećem Europe i Organizacijom Ujedinjenih naroda za obrazovanje, znanost i kulturu. Cilj je te suradnje osigurati potpunu provedbu instrumenata Bolonjskog procesa za visoko obrazovanje u Uniji, Lisabonske konvencije o priznavanju i tekstova koji proizlaze iz nje te instrumenata Kopenhaškog procesa za strukovno obrazovanje i osposobljavanje;

                  12.

                  u području općeg srednjoškolskog obrazovanja zajedno s državama članicama na razini Unije pokrene proces suradnje u sklopu strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja ET 2020. ili bilo kojeg drugog okvira sljednika kako bi se potaknula bliskija suradnja i razmjena praksi među državama članicama na razini srednjoškolskog obrazovanja kako bi se postigli ciljevi ove Preporuke u pogledu poticanja transparentnosti i izgradnje uzajamnog povjerenja u sustave školskog obrazovanja diljem Unije;

                  13.

                  uspostavi, u suradnji s državama članicama, informacijski internetski servis na razini Unije, jednostavan za upotrebu, u vezi s kvalifikacijama srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja koje omogućuju pristup visokom obrazovanju u svakoj pojedinačnoj državi članici, i to daljnjim razvojem postojećih internetskih platformi;

                  14.

                  razmotri sinergije među alatima Unije (11) za postizanje transparentnosti i prema potrebi dodatno ih razvije s ciljem poboljšanja suradnje i mobilnosti između sektora obrazovanja i osposobljavanja;

                  15.

                  u suradnji s državama članicama istraži potencijal novih tehnologija, kao što je tehnologija lanca blokova, s ciljem olakšavanja automatskog uzajamnog priznavanja;

                  16.

                  u suradnji s državama članicama i nacionalnim informacijskim centrima za akademsko priznavanje razmotri proširenje njihove uloge kako bi se obuhvatili i drugi sektori obrazovanja i osposobljavanja te načine da im se pruži potpora u takvom proširenju;

                  17.

                  podupre upotrebu europskih izvora financiranja, kao što su Erasmus+ ili europski strukturni i investicijski fondovi, ako je to primjereno i u skladu s njihovim financijskim kapacitetom, pravnom osnovom, postupcima odlučivanja i prioritetima za razdoblje 2014. – 2020., ne dovodeći u pitanje pregovore o sljedećem višegodišnjem financijskom okviru. Poveća mobilnost učenika u srednjoškolskom obrazovanju i osposobljavanju u okviru programa Erasmus+ i njegova programa sljednika;

                  18.

                  podnese izvješće Vijeću u roku od četiri godine o poduzetim daljnjim koracima u pogledu ove Preporuke putem postojećih okvira i alata, na temelju doprinosa država članica.

         Sastavljeno u Bruxellesu 26. studenoga 2018.

               Za Vijeće

               Predsjednica

            J. BOGNER-STRAUSS

         (1)  COM(2017) 673 final.

         (2)  EUCO 19/1/17 REV 1.

         (3)  SL C 189, 15.6.2017., str. 15.

         (4)  P7_TA(2012)0139

         (5)  Direktiva 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija (SL L 255, 30.9.2005., str. 22.).

         (6)  Direktiva 2013/55/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o izmjeni Direktive 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija i Uredbe (EU) br. 1024/2012 o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta („Uredba IMI”) (SL L 354, 28.12.2013., str. 132.).

         (7)  Lisabonska konvencija o priznavanju visokoškolskih kvalifikacija na području Europe.

         (8)  Kako je definirano u Prilogu.

         (9)  Kako je definirano Lisabonskom konvencijom o priznavanju te zadnji puta potvrđeno u kontekstu Bolonjskog procesa Pariškim priopćenjem od 25. svibnja 2018.

         (10)  Poput onih koji su dostupni putem internetske platforme Europass te memoranduma o razumijevanju i ugovora o učenju koji su dio Europskog sustava bodova u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju.

         (11)  Kao što su dopunska isprava o studiju, Europski sustav prijenosa i prikupljanja bodova, Europski sustav bodova u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, Europski kvalifikacijski okvir te alati koji su dostupni putem internetske platforme Europass.

         PRILOG
         POJMOVNIK

            Automatsko uzajamno priznavanje kvalifikacija: pravo nositelja kvalifikacije određene razine izdane u jednoj državi članici da ga se uzme u obzir za upis u program visokog obrazovanja na sljedećoj razini u bilo kojoj drugoj državi članici, a da pritom ne mora prolaziti kroz poseban postupak priznavanja. Time se ne dovodi u pitanje pravo visokog učilišta ili nadležnih tijela da odrede posebne uvjete za evaluaciju i upis u određeni program. Njime se ne dovodi u pitanje pravo na provjeru vjerodostojnosti kvalifikacije i, u slučaju kvalifikacije srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja, provjere omogućuje li ona uistinu pristup visokom obrazovanju u državi članici izdavanja ili, u opravdanim slučajevima, odgovara li dodijeljena kvalifikacija zahtjevima za pristupanje posebnom programu visokog obrazovanja u državi članici primateljici.

            Automatsko uzajamno priznavanje ishoda razdoblja učenja u inozemstvu: na razini visokog obrazovanja, pravo na priznavanje ishoda učenja ostvarenih tijekom razdoblja učenja: kako je prethodno dogovoreno u okviru ugovora o učenju i potvrđeno u prijepisu ocjena, u skladu s Europskim sustavom prijenosa i prikupljanja bodova (ECTS). Konkretno, to znači primjenu pravila navedenoga u Vodiču za korisnike ECTS-a iz 2015. u kojemu se navodi da: „[s]vi bodovi stečeni tijekom razdoblja studiranja u inozemstvu ili tijekom virtualne mobilnosti - kako je dogovoreno ugovorom o učenju i potvrđeno prijepisom ocjena - trebali bi se bez odgađanja prenositi i priznavati u procesu stjecanja kvalifikacije bez ikakvoga dodatnog rada ili vrednovanja studenta.”Na razini srednjoškolskog obrazovanja, pravo da ishodi učenja ostvareni tijekom razdoblja učenja u inozemstvu u jednoj državi članici budu priznati u zemlji podrijetla, pod uvjetom da su ishodi učenja uglavnom u skladu s ishodima navedenima u nacionalnim kurikulumima u zemlji podrijetla. Time se ne dovodi u pitanje pravo ustanove za obrazovanje i osposobljavanje da odredi posebne zahtjeve prije razdoblja mobilnosti u svrhu učenja ili da nakon završetka razdoblja mobilnosti u svrhu učenja provjeri jesu li ti zahtjevi bili ispunjeni.

            Lanac blokova: način na koji se informacije mogu bilježiti i dijeliti unutar neke zajednice. Svaki član zajednice održava vlastitu kopiju informacija. Unosi su trajni, transparentni i pretraživi. Svako ažuriranje predstavlja novi „blok” koji se dodaje na kraj „lanca”.

            Dopunska isprava uz svjedodžbu: dokument koji se prilaže svjedodžbi o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju ili ispravi o stručnoj kvalifikaciji, a izdaju ga nadležna tijela da bi se trećim osobama – osobito u drugoj zemlji – olakšalo razumijevanje ishoda učenja koje je nositelj kvalifikacije stekao, kao i prirode, razine, konteksta, sadržaja i statusa završenog obrazovanja i osposobljavanja te stečenih vještina.

            Katalog kolegija: opisan u Vodiču za korisnike ECTS-a (2015.) kao „[k]atalog kolegija uključuje detaljne, korisniku razumljive i aktualne informacije o okruženju za učenje u ustanovi (opće informacije o ustanovi, njezinim resursima i uslugama, kao i akademske informacije o njezinim programima i njihovim pojedinačnim obrazovnim sastavnicama), koje bi trebale biti dostupne studentima prije početka i tijekom njihova studiranja kako bi im se pomoglo da naprave dobar odabir i najefikasnije iskoriste svoje vrijeme. Katalog kolegija trebalo bi objaviti na mrežnim stranicama ustanove, navodeći nazive kolegija/predmeta na nacionalnom jeziku (ili regionalnom jeziku, ako je relevantno) te na engleskom jeziku, tako da svim zainteresiranim stranama bude lako dostupan. Ustanova može slobodno odlučiti o formatu kataloga, kao i o redoslijedu informacija. Potrebno ga je objaviti dovoljno unaprijed kako bi budući studenti mogli napraviti svoj odabir.”

            Nadležno tijelo: pojedinac ili organizacija koji ima zakonski delegirane ili prenesene ovlasti, sposobnosti ili nadležnost za obavljanje određene funkcije.

            Vrednovatelj kvalifikacija: osoba koja vrednuje kvalifikacije ili donosi odluke o njihovu priznavanju.

            Dopunska isprava o studiju: dokument koji se prilaže ispravi o završenom studiju, a izdaju ga nadležna tijela da bi se trećim osobama – osobito u drugoj zemlji – olakšalo razumijevanje ishoda učenja koje je nositelj kvalifikacije stekao, kao i prirode, razine, konteksta, sadržaja i statusa završenog obrazovanja i osposobljavanja te stečenih vještina.

            Europski pristup osiguravanju kvalitete združenih studija: podržali su ga ministri obrazovanja u Europskom prostoru visokog obrazovanja 2015., a cilj mu je unaprijediti osiguravanje kvalitete združenih studija utvrđivanjem standarda i uklanjanjem prepreka njihovu priznavanju.

            Europski sustav bodova u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (ECVET): tehnički okvir za prijenos, priznavanje, i, ako je prikladno, prikupljanje ishoda učenja pojedinaca u svrhu stjecanja kvalifikacije. Europski sustav bodova u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju temelji se na opisu kvalifikacija u jedinicama ishoda učenja, na postupcima prijenosa, priznavanja i prikupljanja te na nizu komplementarnih dokumenata kao što su memorandumi o razumijevanju i ugovori o učenju.

            Europski sustav prijenosa i prikupljanja bodova (ECTS): opisan u Vodiču za korisnike ECTS-a (2015.) kao „[s]ustav usmjeren na polaznika namijenjen prikupljanju i prijenosu bodova, utemeljen na načelu transparentnosti procesa učenja, poučavanja i vrednovanja. Cilj mu je olakšati planiranje, provedbu i evaluaciju studijskih programa i mobilnosti studenata priznavanjem postignuća u učenju, kvalifikacija i razdoblja školovanja.”

            Kvalifikacijski okvir Europskog prostora visokog obrazovanja (EHEA QF): opći okvir kvalifikacija u Europskom prostoru visokog obrazovanja u koji je uključeno 48 zemalja. Sastoji se od četiri razine (kratki studij, preddiplomski, diplomski, doktorski studij), uključujući, u nacionalnim kontekstima, međukvalifikacije, generičke deskriptore za svaku razinu na temelju ishoda učenja i kompetencija te raspone bodova na prvoj i drugoj razini.

            Europski registar za osiguravanje kvalitete u visokom obrazovanju (EQAR): registar agencija za osiguravanje kvalitete u kojemu su popisane agencije koje su dokazale da u znatnoj mjeri poštuju zajednički skup načela za osiguravanje kvalitete u Europi. Ta su načela utvrđena u Standardima i smjernicama za osiguravanje kvalitete u Europskom prostoru visokog obrazovanja (ESG).

            Europski sustav osiguravanja kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (EQAVET): iskustvena zajednica u kojoj države članice, socijalni partneri i Europska komisija zajednički razvijaju i unaprjeđuju osiguravanje kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju.

            Europski kvalifikacijski okvir (EQF): alat za pretvorbu koji olakšava komunikaciju i usporedbu među kvalifikacijskim sustavima u Europi. Temelji se na osam europskih referentnih razina koje su opisane u odnosu na ishode učenja: znanje, vještine te odgovornost i samostalnost. Na taj se način svi nacionalni kvalifikacijski sustavi, nacionalni kvalifikacijski okviri i kvalifikacije u Europi mogu povezati s razinama Europskog kvalifikacijskog okvira. Učenici i studenti, osobe s diplomom, pružatelji obrazovanja i poslodavci mogu upotrijebiti te razine za bolje razumijevanje i uspoređivanje kvalifikacija dodijeljenih u različitim zemljama te u okviru različitih sustava obrazovanja i osposobljavanja.

            Ugovor o učenju: u visokom obrazovanju, u Vodiču za korisnike ECTS-a (2015.) definira se ovako: „[f]ormalan ugovor triju strana uključenih u mobilnost – studenta, matičnog visokog učilišta i inozemne ustanove ili organizacije/poslovne organizacije primateljice – kojim se olakšava organizacija i priznavanje mobilnosti koja omogućava provođenje razdoblja studija u inozemstvu. Ugovor potpisuju tri strane prije početka razdoblja mobilnosti, a njegova je namjena dati studentu potvrdu da će bodovi koje uspješno stekne tijekom razdoblja mobilnosti biti priznati.”U srednjoškolskom obrazovanju i osposobljavanju, ugovor između tri strane uključene u mobilnost – učenika/stažista ili njegove/njezine obitelji, matične ustanove i ustanove ili organizacije/poslovne organizacije primateljice – kako bi se olakšala organizacija razdoblja učenja te njegovo priznavanje. Sve tri strane potpisnice ugovora o učenju obvezuju se poštovati sve dogovorene aranžmane, čime se osigurava da će učeniku/pripravniku bez dodatnih zahtjeva biti priznato razdoblje učenja ili ishodi učenja.

            Ishodi učenja: navodi o tome što polaznik zna, razumije i može učiniti po završenom procesu učenja, a definiraju se u odnosu na znanja, vještine i kompetencije.

            Nacionalni kvalifikacijski okvir: instrument za klasificiranje kvalifikacija prema skupini kriterija za određene postignute razine učenja, kojemu je cilj integrirati i koordinirati nacionalne podsustave kvalifikacija i unaprijediti transparentnost, pristup, progresiju i kvalitetu kvalifikacija u odnosu na tržište rada i civilno društvo.

            Visoko učilište: svaka vrsta visokog učilišta koje, u skladu s nacionalnim pravom ili praksom, nudi stjecanje priznatih diploma ili drugih priznatih kvalifikacija tercijarne razine bez obzira na naziv takvih ustanova, kao i bilo koja druga vrsta visokog učilišta koje je nacionalno tijelo priznalo kao dio nacionalnog sustava visokog obrazovanja.

            Kvalifikacija: formalni ishod procesa ocjenjivanja i vrednovanja koji se stječe nakon odluke nadležnog tijela da je pojedinac ostvario ishode učenja koji odgovaraju određenim standardima.

            Priznavanje prethodnog učenja: priznavanje ishoda učenja stečenih bilo formalnim obrazovanjem i osposobljavanjem ili neformalnim ili informalnim učenjem, i to u razdoblju koje je prethodilo zahtjevu za vrednovanje (1).

            Standardi i smjernice za osiguravanje kvalitete u Europskom prostoru visokog obrazovanja (ESG): skup standarda i smjernica za unutarnje i vanjsko osiguravanje kvalitete u visokom obrazovanju, razvijen u okviru Bolonjskog procesa. Ti standardi daju smjernice koje pokrivaju područja ključna za uspješno osiguravanje kvalitete i okružja za učenje u visokom obrazovanju. Standarde i smjernice za osiguravanje kvalitete u Europskom prostoru visokog obrazovanja potrebno je sagledati u širem kontekstu koji uključuje kvalifikacijske okvire, Europski sustav prijenosa i prikupljanja bodova i dopunsku ispravu o studiju, koji svi doprinose promicanju transparentnosti i međusobnog povjerenja u Europskom prostoru visokog obrazovanja.

            Prijepis ocjena: u Vodiču za korisnike ECTS-a (2015.) definira se ovako: „[a]žuriran zapis o napretku studenata tijekom studija kojim se bilježe: sastavnice studijskih programa koje su polazili, broj bodova koje su stekli u okviru Europskog sustava prijenosa i prikupljanja bodova i dobivene ocjene. Riječ je o ključnom dokumentu za evidentiranje napretka i priznavanje postignuća u učenju, uključujući razdoblje koje student provede u mobilnosti. Većina visokih učilišta prijepise ocjena izvodi iz vlastitih baza podataka.”

            (1)  Preporuka Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja (SL C 398, 22.12.2012., str. 1.).


title: Preporuka Komisije (EU) 2018/2052 оd 19. prosinca 2018. o usklađivanju područja primjene i uvjeta za izdavanje općih dozvola za transfer radi izložbe iz članka 5. stavka 2. točke (c) Direktive 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 8611) (Tekst značajan za EGP.)

text:
               21.12.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 327/98

      PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2018/2052
      оd 19. prosinca 2018.
      o usklađivanju područja primjene i uvjeta za izdavanje općih dozvola za transfer radi izložbe iz članka 5. stavka 2. točke (c) Direktive 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

            (priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 8611)

      (Tekst značajan za EGP)
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
      budući da:

                  (1)

                  U skladu s člankom 5. Direktive 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (1) države članice dužne su objaviti najmanje četiri opće dozvole za transfer.

                  (2)

                  Opće dozvole za transfer ključan su element pojednostavnjenog sustava dozvola uvedenog Direktivom 2009/43/EZ.

                  (3)

                  Razlike u području primjene općih dozvola za transfer koje izdaju države članice za obuhvaćene obrambene proizvode i različiti uvjeti za transfer tih proizvoda mogu ugroziti provedbu Direktive 2009/43/EZ i ostvarenje njezina cilja u pogledu pojednostavnjivanja. Usklađivanje nacionalnih pristupa u pogledu područja primjene i uvjeta za transfer na temelju općih dozvola za transfer koje izdaju države članice važno je kako bi se osigurala poželjnost i uporaba tih dozvola.

                  (4)

                  Vijeće je u svojim zaključcima od 18. svibnja 2015. ponovno istaknulo potrebu za provedbom i primjenom, među ostalim, Direktive 2009/43/EZ. Nakon donošenja dviju prethodnih preporuka o općim dozvolama za transfer za oružane snage (2) i za certificirane primatelje (3), Komisija je u europskom akcijskom planu obrane (4) i u Izvješću o evaluaciji Direktive o transferima (5) navela da je usredotočena na preostale dvije opće dozvole za transfer kojima su obuhvaćeni transferi radi prikaza, ispitivanja, izložbe, popravka i održavanja.

                  (5)

                  Inicijativu ove Preporuke snažno su podržali predstavnici država članica u odboru uspostavljenom člankom 14. Direktive 2009/43/EZ. Smjernice u Preporuci odraz su rasprava skupine stručnjaka osnovane u okviru tog odbora.

                  (6)

                  Ova se Preporuka primjenjuje na popis obrambenih proizvoda (koji odgovara Zajedničkom popisu robe vojne namjene Europske unije) iz Priloga Direktivi 2009/43/EZ. Ova će se Preporuka po potrebi ažurirati kako bi bila u skladu s ažuriranjima popisa obrambenih proizvoda u budućnosti.

                  (7)

                  U skladu s raspravama s državama članicama i uzimajući u obzir karakteristike proizvoda (uključujući iznimke), poput njihove osjetljivosti, popis obrambenih proizvoda iz točke 1.1. ove Preporuke minimalan je i otvoren popis proizvoda čiji transfer države članice odobravaju na temelju svojeg ODT–IZ-a. To znači da se na temelju ODT–IZ-a koji objavi država članica može dopustiti i transfer drugih obrambenih proizvoda obuhvaćenih Prilogom Direktivi 2009/43/EZ, a koji nisu navedeni u ovoj Preporuci.

                  (8)

                  U kontekstu rasprava o ovoj Preporuci države članice podsjećaju da ih obvezuju europski propisi, poput Zajedničkog stajališta Vijeća 2008/944/ZVSP (6), kao i međunarodne obveze u području kontrole izvoza.

            DONIJELA JE OVU PREPORUKU:
      1.   OPĆE DOZVOLE ZA TRANSFER RADI IZLOŽBE

      Državama članicama preporučuje se da prilagode svoje opće dozvole za transfer radi izložbe u skladu s elementima navedenima u nastavku.
      1.1.   Obrambeni proizvodi prihvatljivi za transfer na temelju opće dozvole za transfer radi izložbe iz članka 5. stavka 2. točke (c) Direktive 2009/43/EZ

      Sljedeće kategorije popisa robe vojne namjene (dalje u tekstu „ML”) podskup su popisa obrambenih proizvoda iz Priloga Direktivi 2009/43/EZ. Općom dozvolom za transfer radi izložbe („ODT-IZ”) trebao bi se dopustiti barem transfer obrambenih proizvoda iz kategorija ML navedenih u nastavku. Države članice mogu odlučiti da će u svoj ODT-IZ uključiti više kategorija ML s odgovarajućim obrambenim proizvodima.
      Moraju biti obuhvaćene barem sljedeće kategorije ML:

                  —

                  ML1. Uključena je sva roba, osim sljedećeg:

                              —

                              oružje posebno konstruirano za vojnu uporabu,

                              —

                              cijevi i nosači zatvarača posebno konstruirani za vojnu uporabu.

                  —

                  ML2. Podtočke c. i d. Uključena je sva roba.

                  —

                  ML3. Uključena je sljedeća roba:

                              —

                              inertni model streljiva.

                  —

                  ML4. Uključena je sva roba, osim sljedećeg:

                              —

                              podtočka 4.a. Isključena je sva roba osim inertnih modela koji su uključeni,

                              —

                              podtočka 4.b. Posebno konstruirane komponente za ispaljivanje, polaganje, zavaravanje, ometanje, smetanje koje pripadaju u podtočku 4.a.

                  —

                  ML5. Uključena je sva roba, osim sljedećeg:

                              —

                              podtočka 5.c. Oprema za protumjere namijenjena sredstvima navedenima u podtočkama ML5.a. ili ML5.b.

                        Sva roba trebala bi se isporučiti bez komponente šifriranja i bez integrirane baze podataka.

                  —

                  ML6. Uključena je sva roba, osim sljedećeg:

                              —

                              potpuna vozila koja pripadaju u podtočku ML6.a.,

                              —

                              šasija i kupole koji pripadaju u podtočku ML6.a.

                  —

                  ML7. Isključena je sva roba, osim sljedećeg:

                              —

                              podtočka 7.f. Oprema za zaštitu i dekontaminaciju, posebno konstruirana ili izmijenjena za vojnu uporabu, komponente i kemijske smjese,

                              —

                              podtočka 7.g. Oprema, posebno konstruirana ili izmijenjena za vojnu uporabu, izrađena ili izmijenjena za pronalaženje ili identifikaciju materijala navedenih u podtočkama ML7.a., ML7.b. ili ML7.d., i za nju posebno konstruirane komponente.

                  —

                  ML9. Uključena je sva roba, osim sljedećeg:

                              —

                              potpuna ratna plovila (površinska ili podvodna),

                              —

                              potpuni trupovi,

                              —

                              sredstva navedena u podtočki ML9.c. Podvodne naprave za otkrivanje, posebno konstruirane za vojnu uporabu, oprema za njihov nadzor i njihove komponente, posebno konstruirane za vojnu uporabu.

                  —

                  ML10. Uključena je sva roba, osim sljedećeg:

                              —

                              potpuni zrakoplovi,

                              —

                              trupovi za bojne zrakoplove i bojne helikoptere,

                              —

                              motori za bojne zrakoplove.

                  —

                  ML11. Uključena je sva roba, osim sljedećeg:

                              —

                              podočka ML11.a.a. Elektronička oprema za protumjere i elektronička oprema za protu-protumjere, uključujući opremu za ometanje i protu-ometanje,

                              —

                              podtočka ML11.a.b. Cijevi s podesivom frekvencijom,

                              —

                              podtočka ML11.a.c. Elektronički sustavi ili oprema konstruirani za nadzor i praćenje elektromagnetskog spektra za vojne obavještajne ili sigurnosne svrhe ili za mjere protiv takvog nadzora i praćenja,

                              —

                              podtočka ML11.a.d. Podvodne protumjere, uključujući akustično i magnetsko ometanje i zavaravanje, oprema namijenjena za ubacivanje vanjskog ili lažnog signala na sonarne prijamnike,

                              —

                              podtočka ML11.a.e. Oprema za obradu sigurnosnih podataka, oprema za sigurnost podataka i oprema za prijenos te sigurnost linija veze uz korištenje postupaka šifriranja,

                              —

                              podtočka ML11.a.f. Oprema za identifikaciju, provjeravanje i unos šifri te oprema za upravljanje, izradu i distribuciju šifri,

                              —

                              podtočka ML11.a.i. Digitalni demodulatori posebno konstruirani za praćenje signala,

                              —

                              podtočka ML11.b. Oprema za ometanje sustava satelita za globalnu navigaciju (GNSS) i posebno konstruirane komponente za nju,

                              —

                              podtočka ML11.c. „Svemirska letjelica” posebno konstruirana ili prilagođena za vojnu uporabu i komponente „svemirske letjelice” posebno konstruirane za vojnu uporabu.

                  —

                  ML13. Uključena je sva roba.

                  —

                  ML14. Uključena je sva roba.

                  —

                  ML15. Uključena je sva roba.

                  —

                  ML16. Uključena je sva roba.

                  —

                  ML17. Uključena je sva roba, osim sljedećeg:

                              —

                              podtočka ML17.f. Knjižnice posebno izrađene ili izmijenjene za vojnu uporabu sa sustavima, opremom ili komponentama, kako su navedene u Zajedničkom popisu robe vojne namjene EU-a,

                              —

                              podtočka ML17.g. Nuklearna oprema ili pogonska oprema, uključujući nuklearne reaktore posebno konstruirane za vojnu uporabu te posebno izrađene ili izmijenjene komponente za vojnu uporabu,

                              —

                              podtočka ML17.h. Oprema i materijal, presvučen ili tretiran za smanjivanje mogućnosti otkrivanja položaja, posebno izrađeni za vojnu uporabu, osim onih navedenih drugdje u Zajedničkom popisu robe vojne namjene EU-a,

                              —

                              podtočka ML17.i. Simulatori posebno izrađeni za vojni nuklearni reaktor.

                  —

                  ML18. Uključena je sva roba.

                  —

                  ML21. Uključena je sva roba, osim sljedećeg:

                              —

                              podtočka ML21.a. Softver posebno izrađen ili izmijenjen za bilo koje od sljedećeg:

                                          —

                                          razvoj, proizvodnju, rad ili održavanje opreme navedene u Zajedničkom popisu robe vojne namjene EU-a,

                                          —

                                          razvoj ili proizvodnju materijala navedenih u Zajedničkom popisu robe vojne namjene EU-a, ili

                                          —

                                          razvoj, proizvodnju, rad ili održavanje softvera navedenog u Zajedničkom popisu robe vojne namjene EU-a,

                              —

                              softver posebno izrađen ili izmijenjen za uporabu robe koja nije navedena u toj općoj dozvoli za transfer.

                  —

                  ML22. Uključeno je sljedeće:

                              —

                              samo tehnologija potrebna za uporabu robe dopuštene u istoj općoj dozvoli za transfer.

            1.2.   Uvjeti koje treba obuhvatiti općom dozvolom za transfer radi izložbe

      Sljedeći popis nije iscrpan. Međutim, ostali uvjeti koje dodaje država članica ne smiju biti u suprotnosti s uvjetima navedenima u nastavku niti ih narušavati.

                  Geografsko područje primjene

                  :

                  Europski gospodarski prostor (7)

                  Transfer radi izložbe

                  :

                  Transfer obrambenih proizvoda radi izložbe u državi članici, koji se ne smiju koristiti u operativnim uvjetima, koji ne uključuje svrhe prikaza ili ispitivanja.

                  Ponovni transfer

                  :

                  Države članice trebaju odabrati jednu od sljedećih mogućnosti za ponovni transfer obrambenog proizvoda nakon izložbe, prema potrebi:

                              (a)

                              izuzeće od obveze ishođenja prethodne dozvole u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (e) Direktive 2009/43/EZ;

                              (b)

                              objavu posebne opće dozvole za transfer radi ponovnog transfera obrambenih proizvoda nakon izložbe, s barem jednakim popisom prihvatljivih obrambenih proizvoda;

                              (c)

                              uključivanje ponovnog transfera u opću dozvolu za transfer radi izložbe.

                  Trajanje

                  :

                  Države članice podrijetla obrambenog proizvoda mogu odrediti rok za povrat obrambenog proizvoda koji dobavljač mora poštovati u pogledu nadležnog tijela u državi članici. Države članice iz kojih je izvršen ponovni transfer obrambenog proizvoda također mogu odrediti rok za ponovni transfer koji dobavljač ili njegov zastupnik mora poštovati.

            2.   DALJNJI KORACI

      Države članice pozivaju se na provedbu ove Preporuke najkasnije do 1. srpnja 2019.
      Države članice potiču se da obavijeste Komisiju o mjerama poduzetima radi provedbe ove Preporuke.
      3.   ADRESATI

      Ova je Preporuka upućena državama članicama.

         Sastavljeno u Bruxellesu 19. prosinca 2018.

               Za Komisiju

            Elżbieta BIEŃKOWSKA

               Članica Komisije

         (1)  Direktiva 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o pojednostavnjivanju uvjeta za transfer obrambenih proizvoda unutar Zajednice (SL L 146, 10.6.2009., str. 1.).

         (2)  SL L 329, 3.12.2016., str. 101.

         (3)  SL L 329, 3.12.2016., str. 105.

         (4)  COM(2016) 950 final.

         (5)  COM(2016) 760 final.

         (6)  Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o definiranju zajedničkih pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme (SL L 335, 13.12.2008., str. 99.).

         (7)  Odluka Zajedničkog odbora EGP-a br. 111/2013 od 14. lipnja 2013. o izmjeni Priloga II. (Tehnički propisi, norme, ispitivanje i potvrđivanje) Sporazumu o EGP-u (SL L 318, 28.11.2013., str. 12.), kojom se Direktiva 2009/43/EZ ugrađuje u Sporazum o EGP-u, sadržava izričiti tekst prilagodbe: „Ova se Direktiva ne primjenjuje na Lihtenštajn.”


               11.10.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 369/156

      P8_TA(2017)0495
      Hong Kong, 20 godina nakon primopredaje
      Preporuka Europskog parlamenta od 13. prosinca 2017. Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Hong Kongu, 20 godina nakon primopredaje (2017/2204(INI))
      (2018/C 369/17)

         Europski parlament,

                  —

                  uzimajući u obzir Temeljni zakon o Posebnom upravnom području Hong Kongu, koji je usvojen 4. travnja 1990., a na snagu je stupio 1. srpnja 1997.,

                  —

                  uzimajući u obzir Zajedničku deklaraciju vlade Ujedinjene Kraljevine i vlade Narodne Republike Kine o pitanju Hong Konga od 19. prosinca 1984., poznatu i kao Zajednička kinesko-britanska deklaracija,

                  —

                  uzimajući u obzir zajedničko izvješće Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 26. travnja 2017. o Posebnom upravnom području Hong Kongu Godišnje izvješće za 2016. (JOIN(2017)0016), od 25. travnja 2016. o Posebnom upravnom području Hong Kongu Godišnje izvješće 2015. (JOIN(2016)0010) i od 24. travnja 2015. o Posebnom upravnom području Hong Kongu Godišnje izvješće 2014. (JOIN(2015)0012),

                  —

                  uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 22. lipnja 2016. o elementima nove strategije EU-a za Kinu (JOIN(2016)0030), komunikaciju Komisije od 14. listopada 2015. naslovljenu „Trgovina za sve: prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” (COM(2015)0497) te zaključke Vijeća od 18. srpnja 2016. o strategiji EU-a za Kinu,

                  —

                  uzimajući u obzir politiku EU-a o „jedinstvenoj Kini”,

                  —

                  uzimajući u obzir Sporazum o carinskoj suradnji između EU-a i Posebnog upravnog područja Hong Konga (1),

                  —

                  uzimajući u obzir mogućnost ulaska bez vize u schengensko područje (2) i u ostatak Europske unije za nositelje putovnice Posebnog upravnog područja Hong Konga, i obrnuto,

                  —

                  uzimajući u obzir dijalog EU-a i Kine o ljudskim pravima koji je započeo 1995.,

                  —

                  uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Hong Kongu, osobito onu od 24. studenog 2016. o slučaju Guija Minhaija, izdavača koji se nalazi u zatvoru u Kini (3), onu od 4. veljače 2016. o slučaju nestalih izdavača knjiga u Hong Kongu (4), onu od 15. prosinca 2005. o stanju ljudskih prava u Tibetu i Hong Kongu (5), onu od 8. travnja 2003. o trećem i četvrtom godišnjem izvješću Komisije upućenom Vijeću i Europskom parlamentu o Posebnom upravnom području Hong Kongu (6), onu od 19. prosinca 2002. o Hong Kongu (7), onu od 26. listopada 2000. o prvom i drugom godišnjem izvješću Komisije o Posebnom upravnom području Hong Kongu (8), onu od 8. listopada 1998. o komunikaciji Komisije Vijeću o Europskoj uniji i Hong Kongu: razdoblje nakon 1997. (9), te onu od 10. travnja 1997. o stanju u Hong Kongu (10),

                  —

                  uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kini, osobito one od 16. prosinca 2015. (11) i 14. ožujka 2013. o odnosima između EU-a i Kine (12),

                  —

                  uzimajući u obzir članak 113. Poslovnika,

                  —

                  uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0382/2017),

                  A.

                  budući da je 1. srpnja 1997. suverenitet nad Hong Kongom prenesen s Ujedinjene Kraljevine na Narodnu Republiku Kinu;

                  B.

                  budući da je Zajedničkom kinesko-britanskom deklaracijom iz 1984. te Temeljnim zakonom o Posebnom upravnom području Hong Kongu iz 1990. utvrđeno da će Hong Kong zadržati autonomiju i neovisnost izvršne, zakonodavne i sudske vlasti 50 godina nakon primopredaje suvereniteta;

                  C.

                  budući da EU i Europski parlament i dalje snažno podupiru načelo „jedne zemlje, dva sustava” i visok stupanj autonomije koji Hong Kong ima u odnosu na Kinu;

                  D.

                  budući da od 2005. godine EU i Hong Kong održavaju godišnji sastanak na visokoj razini pod nazivom strukturirani dijalog; budući da se 17. studenog 2016. u Bruxellesu održao deseti godišnji strukturirani dijalog;

                  E.

                  budući da bilateralni odnosi EU-a i Hong Konga i dalje postaju sve čvršći; budući da je EU drugi po veličini trgovinski partner Hong Konga nakon Kine i da je Hong Kong 14. po veličini trgovinski partner EU-a u trgovini robom i ključni partner u trgovini uslugama; budući da bi potreba Hong Konga za dodatnom gospodarskom diversifikacijom, povezanost s Novim putom svile i snažnija integracija s regijom delte Biserne rijeke trebali pogodovati budućim bilateralnim odnosima; budući da je prema Konferenciji UN-a o trgovini i razvoju (UNCTAD) Hong Kong drugo po veličini svjetsko odredište za izravna strana ulaganja;

                  F.

                  budući da su obrana i vanjski poslovi Hong Konga u nadležnosti vlade Narodne Republike Kine;

                  G.

                  budući da prema Temeljnom zakonu Posebno upravno područje Hong Kong ima pravo na samostalno formiranje vanjskih gospodarskih odnosa i članstvo u međunarodnim organizacijama;

                  H.

                  budući da su se i nakon 1. srpnja 1997. nastavili primjenjivati postojeći sporazumi o građanskim, političkim, gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, kao i međunarodni sporazumi o ljudskim pravima; budući da je Narodna Republika Kina također potpisala i ratificirala međunarodne sporazume kojima se ta prava jamče te je na taj način priznala značaj i univerzalnost ljudskih prava; budući da je Kina s EU-om i ostalim međunarodnim partnerima pokrenula forume za dijalog o pitanjima u vezi s vladavinom prava;

                  I.

                  budući da je Hong Kong član ili pridruženi član više od 20 međunarodnih organizacija kao što su Svjetska trgovinska organizacija (WTO), Međunarodni monetarni fond (MMF), Organizacija za gospodarsku suradnju Azije i Pacifika (APEC), Interpol, Banka za međunarodne namire (BIS), Azijska razvojna banka, Azijska banka za ulaganja u infrastrukturu (AIIB), Međunarodni olimpijski odbor, Međunarodna trgovinska komora i Međunarodna konfederacija sindikata;

                  J.

                  budući da je Hong Kong stranka Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima;

                  K.

                  budući da su u Temeljnom zakonu utvrđene odredbe o zaštiti ljudskih prava i individualnih sloboda;

                  L.

                  budući da se člankom 27. Temeljnog zakona jamči sloboda govora, medija i objavljivanja, udruživanja, okupljanja i prosvjedovanja;

                  M.

                  budući da je člancima 45. i 68. Temeljnog zakona utvrđeno da se izvršni upravitelj i svi članovi Zakonodavnog vijeća naposljetku biraju neposrednim glasovanjem;

                  N.

                  budući da je Državno vijeće Narodne Republike Kine 10. lipnja 2014. objavilo bijelu knjigu o provedbi politike „jedna zemlja, dva sustava” u Hong Kongu, u kojoj je istaknuto da je autonomija Posebnog upravnog područja Hong Konga na koncu podložna odobrenju središnje vlasti Narodne Republike Kine;

                  O.

                  budući da je tradicionalna otvorenost hongkonškog društva utrla put razvoju istinskog i nezavisnog civilnog društva koje aktivno i konstruktivno sudjeluje u javnom životu Posebnog upravnog područja Hong Konga;

                  P.

                  budući da je civilno društvo Hong Konga podiglo razinu osviještenosti javnosti kad je riječ o građanskim i političkim pravima, vjeroispovijesti, zdravstvenoj skrbi, okolišu, klimatskim promjenama, političkoj participaciji žena, pravima domaćih radnika, pravima pripadnika skupine LGBTI te akademskim i kulturnim slobodama;

                  Q.

                  budući da se u Hong Kongu razvio istinski višestranački sustav; budući da su tijekom godina građani Hong Konga svjedočili masovnim prodemokratskim prosvjedima na kojima se tražila cjelovita provedba Temeljnog zakona, među kojima su i prosvjedi u sklopu tzv. pokreta kišobrana iz 2014., kao i medijske slobode te na kojima se prosvjedovalo, među ostalim, zbog nestanka djelatnika jedne knjižare u Hong Kongu;

                  R.

                  budući da je tijekom posljednjih 20 godina nekolicina novinara i drugih medijskih djelatnika, često osoba koje podržavaju demokraciju i izražavaju kritička stajališta, bilo prisiljeno na ostavku, premješteno na manje osjetljiva tematska područja te su u nekim slučajevima čak doživjeli prijetnje nasiljem;

                  S.

                  budući da je krajem 2015. nestalo pet osoba povezanih s izdavačkom kućom Mighty Current i njezinom knjižarom, četiri od njih s boravištem u Hong Kongu te jedna s boravištem izvan njega, te da su se nekoliko mjeseci poslije pojavile informacije da su spomenute osobe lišene slobode na području kontinentalne Kine na neutvrđenim lokacijama i da je jedan od oslobođenih djelatnika izjavio da je priznao prijestup pod prisilom;

                  T.

                  budući da je posljednjih nekoliko godina u hongkonškim medijima sve primjetnija autocenzura kad je riječ o temama koje se odnose na kontinentalnu Kinu, što je potvrđeno anketama i izvješćima Udruge novinara Hong Konga;

                  U.

                  budući da Hong Kong nudi mogućnosti izobrazbe na visokoj razini i stjecanja visokih akademskih titula, ali da je akademska sloboda u opasnosti zbog stalnog upletanja kineske središnje vlasti, posebno kad je riječ o imenovanjima u sveučilišna vijeća;

                  V.

                  budući da anketa koja se redovito provodi u sklopu programa za praćenje javnog mnijenja Sveučilišta u Hong Kongu bilježi znatno smanjenje identifikacije s Kinom;

                  W.

                  budući da je u siječnju 2017. Ured za okoliš Hong Konga objavio međusektorski „Akcijski plan Hong Konga u području klime nakon 2030.” koji je u skladu s Pariškim sporazumom postavio nove ciljeve za emisije ugljika, točnije, smanjenje intenziteta ugljika za dvije trećine i apsolutnih emisija ugljika za jednu trećinu do 2030., u usporedbi s početnim vrijednostima iz 2005.;

                  X.

                  budući da je hongkonška luka važna za Narodnu Republiku Kinu i međunarodnu trgovinu;

                  1.

                  preporučuje sljedeće Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku:

                              (a)

                              da vlastima Posebnog upravnog područja Hong Konga i Narodne Republike Kine naglase da je, na isti način na koji je politika EU-a o „jedinstvenoj Kini” temelj sudjelovanja EU-a, beziznimno poštovanje Temeljnog zakona Posebnog upravnog područja Hong Konga i načela „jedna zemlja, dva sustava” od ključne važnosti za razvoj i daljnje jačanje i širenje sadašnjih i budućih odnosa s EU-om, te da miješanje u unutarnje poslove Hong Konga može dovesti u pitanje to načelo, zbog čega ga treba izbjegavati;

                              (b)

                              da osude neprestano miješanje Narodne Republike Kine u unutarnje poslove Hong Konga, što bi moglo ugroziti dugoročnu održivost modela „jedna zemlja, dva sustava”;

                              (c)

                              da ojačaju bilateralni dijalog s vladom Posebnog upravnog područja Hong Konga, među ostalim preko godišnjeg strukturiranog dijaloga između EU-a i Hong Konga o širokom spektru tema i područjima politika kao što su demokracija, ljudska prava, vladavina prava, trgovina, ulaganja, financijske usluge, carine, okoliš, klimatske promjene, istraživanje i obrazovanje, kao i da pruže potporu provedbi načela „jedna zemlja, dva sustava” i da nastave s godišnjim izvješćima potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice i Komisije o stanju u Hong Kongu koje se podnosi Parlamentu i Vijeću;

                              (d)

                              da uzmu u obzir da se Hong Kong s vremenom razvio u otvoreno društvo u kojemu građani uživaju ljudska prava, slobode, visok standard javnog zdravlja i sigurnosti te transparentnost, u kojemu vlada povjerenje prema pravosuđu i prisutni su vladavina prava i niska razina korupcije te da stanovnici Hong Konga imaju legitimno pravo očekivati da i dalje uživaju u takvom načinu života te u spomenutim pravima i vrijednostima uz visok stupanj autonomije;

                              (e)

                              da naglase da je poštovanje autonomije Hong Konga ključno za njegov daljnji pozitivan razvoj i dobre odnose s kontinentalnom Kinom kao i za nastavak dijaloga kontinentalne Kine s Tajvanom;

                              (f)

                              da se u potpunosti obvežu na pružanje potpore autonomiji i prosperitetu Hong Konga, pravima i slobodama njegova stanovništva te da izraze čvrstu potporu početku procesa političke reforme usklađenog s međunarodnim standardima i Temeljnim zakonom, koji stanovništvu Posebnog upravnog područja pruža pravo da biraju i da budu izabrani u postupku odabira za najviše vodeće položaje te koji odražava stajalište većine u Hong Kongu;

                              (g)

                              da pozovu, imajući spomenuto u vidu, vlade Hong Konga i Narodne Republike Kine da se i dalje pridržavaju obaveza koje su preuzele i da ponovno poduzmu sve pripremne korake za reformu neposrednog glasovanja za budući izbor izvršnog upravitelja i članova Zakonodavnog vijeća Hong Konga, kako bi se ostvario demokratski, pošten, otvoren i transparentan izborni sustav;

                              (h)

                              da pronađu način za pružanje podrške konsolidaciji demokracije u Hong Kongu i njegova višestranačja te da izraze zabrinutost zbog sve većeg uznemiravanja oporbenih političkih stranaka i činjenice da se nekolicini skupina koje se zalažu za demokraciju onemogućava upis u registar trgovačkih društava;

                              (i)

                              da pozdrave rekordan odaziv na posljednjim izborima za Zakonodavno vijeće, održanima 2016., no da izraze žaljenje zbog činjenice da su vlasti Hong Konga uoči izbora za Zakonodavno vijeće 2016. odbile registrirati novu političku stranku koja se zalaže za nezavisnost te su diskvalificirale šestero kandidata koji se zalažu za veću autonomiju Hong Konga;

                              (j)

                              da osude prijetnje osobnoj sigurnosti političara koji se zalažu za demokraciju, uključujući otmice i fizičko nasilje, o čemu su izvještavali određeni zakonodavci;

                              (k)

                              da pozdrave oslobađanje uz jamčevinu trojice vođa pokreta za demokraciju, Joshue Wonga, Nathana Lawa i Alexa Chowa, nedavno osuđenih na zatvorsku kaznu od između šest i osam mjeseci zbog „nezakonitog okupljanja”, nakon što im je prošle godine zbog sudjelovanja u mirnim prosvjedima izrečena nezatvorska kazna, koja uključuje društveno koristan rad; da pozovu Vrhovni sud Hong Konga da razmotri slučajeve Joshue Wonga, Nathana Lawa i Alexa Chowa, u skladu s obvezama Hong Konga u okviru međunarodnog prava o ljudskim pravima, te da pozovu vladu Hong Konga da revidira Pravilnik o javnom redu kako bi ga uskladila s međunarodnim standardima ljudskih prava;

                              (l)

                              da Kini ukažu na to da, usprkos tome što se Temeljni zakon, Zajednička kinesko-britanska deklaracija i načelo „jedna zemlja, dva sustava” u velikoj mjeri poštuju, postoji sve veća i šira bojazan da su dogovoreni visoki stupanj autonomije Hong Konga te pravna vrijednost i duh Zajedničke kinesko-britanske deklaracije dovedeni u pitanje;

                              (m)

                              da izraze duboku zabrinutost zbog činjenice da Stalni odbor Nacionalnog narodnog kongresa u nekim slučajevima prije donošenja sudskih odluka daje vlastita tumačenja Temeljnog zakona, bila ona tražena ili ne, čime se sugerira da demokratski izabrane zakonodavce treba diskvalificirati, čime se narušava povjerenje u neovisnost pravosuđa kad je riječ o takvim predmetima; da podsjete da bi sudski sustav Hong Konga i uobičajeni sudski postupak trebali biti glavni instrumenti za rješavanje sporova;

                              (n)

                              da naglase da je postupanje u slučaju petorice nestalih djelatnika knjižare nažalost dovelo u pitanje autonomiju Posebnog upravnog područja, kako je utvrđena Temeljnim zakonom, te da je nedovoljno jasna uloga kineskih nacionalnih tijela kaznenog progona u Hong Kongu;

                              (o)

                              da izraze zabrinutost zbog optužbi da kineska tijela kaznenog progona djeluju u Hong Kongu, što bi predstavljalo povredu Temeljnog zakona i ne bi bilo u skladu s načelom „jedna zemlja, dva sustava”;

                              (p)

                              da istaknu da se sloboda informiranja i sloboda govora u pravilu poštuju, te da izraze pritom zabrinutost zbog kontinuiranog pogoršanja slobode tiska u Hong Kongu, uz sve veći pritisak na medije, kako tiskane tako i elektroničke, uključujući autocenzuru, posebno kad je riječ o osjetljivim temama u kontinentalnoj Kini ili temama koje se tiču hongkonške vlade, te zbog strože kontrole nad prodajom osjetljivih političkih knjiga monopoliziranjem vlasništva nad gotovo svim knjižarama;

                              (q)

                              da nastave s bilateralnim dijalogom s vladom Posebnog upravnog područja Hong Konga o različitim područjima politika te o provedbi načela „jedna zemlja, dva sustava”;

                              (r)

                              da ponove da bilo koji zakonodavni akt donesen u okviru Temeljnog zakona, uključujući bilo kakav zakonodavni akt koji se predlaže na temelju članka 23. Temeljnog zakona kao što je mogući Prijedlog zakona o nacionalnoj sigurnosti ne smije biti u neskladu s neovisnošću i isključivom nadležnošću pravosuđa Hong Konga te ne bi trebao ugroziti obveze preuzete u okviru Međunarodnog pakta o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima niti slobode kao što su sloboda govora, medijske slobode, sloboda udruživanja i okupljanja, prosvjedovanja, osnivanja sindikata, štrajkanja, akademskog istraživanja i kulturnog i umjetničkog izražavanja te se ne bi trebao ciljano upotrebljavati protiv aktivista ljudskih prava i kritičara vlasti;

                              (s)

                              da Parlamentu u bliskoj budućnosti predstave prijedloge za razvoj suradnje s nadležnim tijelima Hong Konga u području porezne transparentnosti, uključujući automatsku razmjenu informacija (AEOI), borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma te provedbu mjera koje traži OECD u okviru paketa u vezi sa smanjenjem porezne osnovice i premještanjem dobiti (BEPS);

                              (t)

                              da potaknu i podupru regionalno koordinirane prodemokratske pokrete kao ključni instrument za pružanje poticaja azijskoj suradnji u području demokracije i ljudskih prava;

                              (u)

                              da apelira na vladu Hong Konga da poduzme učinkovitije mjere protiv utaje poreza i poreznih prijevara te da poduzme mjere u cilju praćenja i sankcioniranja poduzeća koja preko svojih podružnica u Hong Kongu olakšavaju utaju poreza i porezne prijevare;

                              (v)

                              da pronađu načine pružanja podrške civilnom društvu Hong Konga, osobito organizacijama koje podržavaju univerzalne vrijednosti, zalažu se za ljudska prava te pružaju potporu neovisnosti pravosuđa i slobodi medija; da istaknu da se u sporovima može sudjelovati isključivo nenasilnim prosvjedima i dijalogom;

                              (w)

                              da preporuče Zakonodavnom vijeću Hong Konga da, savjetujući se s organizacijama civilnog društva i građanima Hong Konga, pažljivo razmotri buduće zakonodavstvo o brzim željeznicama;

                              (x)

                              da potaknu akademske institucije Hong Konga da održe visoke standarde kurikuluma i istraživanja te da zadrže akademske slobode, ali i da, s tim u vezi, izraze zabrinutost zbog postupka imenovanja članova sveučilišnih vijeća i vanjskog uplitanja u cilju izmjene nastavnih programa, čime bi se mogla dovesti u pitanje neovisnost institucija višeg obrazovanja; da promiču jačanje veza između europskih i hongkonških akademskih ustanova;

                              (y)

                              da pozovu na pravovremeno donošenje antidiskriminacijskog zakona;

                              (z)

                              da podsjete da je na hongkonško društvo i njegovo stanovništvo snažno utjecala imigracija, uključujući izbjeglice, te da pozovu hongkonšku vladu da uskladi svoju politiku o izbjeglicama i migracijama s međunarodnim standardima, osobito kad je riječ o maloljetnim izbjeglicama bez pratnje;

                              (aa)

                              da istaknu da, premda nedavne ankete pokazuju da mnogi stanovnici Hong Konga žele emigrirati, ne bi bilo dobro da Hong Kong ne bude u stanju zadržati svoje najsposobnije i najbolje građane te bi bilo zabrinjavajuće kad bi toliko ljudi, osobito mladih, izgubilo vjeru u budućnost;

                              (ab)

                              izražava zabrinutost da UN-ova skupina stručnjaka za Sjevernu Koreju navodi u svojim izvješćima da je Hong Kong jedna od dviju poslovnih jurisdikcija u kojima djeluje najveći dio fiktivnih trgovačkih društava pod kontrolom Sjeverne Koreje; podsjeća da se zajedničkim međunarodnim pothvatima sa Sjevernom Korejom krši najnovija Rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a 2388 (2017) i apelira na hongkonške vlasti da reagiraju na zabrinutost UN-ove skupina stručnjaka za Sjevernu Koreju;

                              (ac)

                              da usmjere pozornost hongkonških vlasti na činjenicu da se, prema jednom istraživanju, komunalni otpad u Hong Kongu povećao za 80 % u prošlom desetljeću, što je više nego dvostruko više od rasta stanovništva, te da im pruže pomoć u razvoju djelotvorne politike smanjenja otpada, promicanja recikliranja i drugih oblika kružnog gospodarstva te da podignu razinu osviještenosti o odgovornoj potrošnji;

                              (ad)

                              da kineskim vlastima istaknu da bi potpuno poštovanje autonomije Hong Konga moglo pružiti model za proces korjenitih demokratskih političkih reformi u Kini te donijeti postupnu liberalizaciju i otvaranje kineskog društva;

                              (ae)

                              ističe da se EU obvezao podupirati demokraciju, uključujući vladavinu prava, neovisnost pravosuđa, temeljne slobode i prava, transparentnost te slobodu informiranja i izražavanja u Hong Kongu;

                  2.

                  nalaže svojem predsjedniku da ovu preporuku proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te, radi obavijesti, vladi Posebnog upravnog područja Hong Konga i vladi Narodne Republike Kine.

         (1)  SL L 151, 18.6.1999., str. 20.

         (2)  SL L 81, 21.3.2001., str. 1.

         (3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0444.

         (4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0045.

         (5)  SL C 286 E, 23.11.2006., str. 523.

         (6)  SL C 64 E, 12.3.2004., str. 130.

         (7)  SL C 31 E, 5.2.2004., str. 261.

         (8)  SL C 197, 12.7.2001., str. 387.

         (9)  SL C 328, 26.10.1998., str. 186.

         (10)  SL C 132, 28.4.1997., str. 222.

         (11)  SL C 399, 24.11.2017., str. 92.

         (12)  SL C 36, 29.1.2016., str. 126.


title: Preporuka Vijeća od 14. svibnja 2019. o procjeni napretka koji su države članice sudionice ostvarile u ispunjavanju obveza preuzetih u okviru stalne strukturirane suradnje (PESCO)

text:
               15.5.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 166/1

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 14. svibnja 2019.
      o procjeni napretka koji su države članice sudionice ostvarile u ispunjavanju obveza preuzetih u okviru stalne strukturirane suradnje (PESCO)
      (2019/C 166/01)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 46. stavak 6.,
      uzimajući u obzir Protokol br. 10 o stalnoj strukturiranoj suradnji uspostavljenoj člankom 42. Ugovora o Europskoj uniji, priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2017/2315 od 11. prosinca 2017. o uspostavi stalne strukturirane suradnje (PESCO) i utvrđivanju popisa država članica sudionica (1),
      uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Člankom 4. stavkom 2. točkom (d) Odluke (ZVSP) 2017/2315 predviđeno je da Vijeće donosi odluke i preporuke o procjeni doprinosa država članica sudionica u ispunjavanju dogovorenih obveza u skladu s mehanizmom opisanim u članku 6. te odluke.

                  (2)

                  Člankom 6. stavkom 3. Odluke (ZVSP) 2017/2315 predviđeno je da Vijeće, na temelju godišnjeg izvješća o PESCO-u koje Vijeću podnosi Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (Visoki predstavnik), jednom godišnje preispituje ispunjavaju li države članice sudionice i dalje snažnije obveze iz članka 3. te odluke.

                  (3)

                  U točki 15. Preporuke Vijeća od 6. ožujka 2018. o planu za provedbu PESCO-a (2) predviđeno je da bi Visoki predstavnik trebao predstaviti svoje prvo godišnje izvješće u travnju 2019. ili barem prije relevantnog sastanka Vijeća za vanjske poslove koji se održava u prvoj polovici godine kako bi se u obzir uzeli ažurirani nacionalni provedbeni planovi koje su države članice sudionice predstavile do 10. siječnja 2019. U točki 16. te preporuke određeno je da bi Vojni odbor Europske unije (EUMC) na temelju izvješća Visokog predstavnika Političkom i sigurnosnom odboru (PSO) trebao pružati savjete i preporuke kako bi mu omogućio da do svibnja svake godine pripremi preispitivanje Vijeća o tome ispunjavaju li države članice sudionice i dalje snažnije obveze.

                  (4)

                  Točkom 26. Preporuke Vijeća od 15. listopada 2018. o redoslijedu ispunjavanja snažnijih obveza koje su preuzete u okviru stalne strukturirane suradnje (PESCO) te o utvrđivanju preciznijih ciljeva (3) predviđeno je da bi Visoki predstavnik trebao uzeti u obzir tu preporuku u godišnjem izvješću o PESCO-u, kojim će se poduprijeti procjena ispunjavanja snažnijih obveza od strane svake države članice sudionice.

                  (5)

                  Vijeće je 19. studenoga 2018. donijelo Odluku (ZVSP) 2018/1797 (4) o izmjeni i ažuriranju Odluke (ZVSP) 2018/340 o izradi popisa projekata koje treba razviti u okviru PESCO-a.

                  (6)

                  Visoki predstavnik dostavio je 22. ožujka 2019. Vijeću svoje godišnje izvješće o stanju provedbe PESCO-a, među ostalim o ispunjavanju obveza svake države članice sudionice u skladu s njezinim ažuriranim i preispitanim nacionalnim provedbenim planom.

                  (7)

                  Stoga bi Vijeće na temelju toga trebalo donijeti Preporuku o procjeni napretka koji su države članice sudionice ostvarile u ispunjavanju obveza preuzetih u okviru PESCO-a,

            DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
      I.   Cilj i područje primjene

                  1.

                  Cilj je ove Preporuke procijeniti doprinose država članica sudionica u ispunjavanju snažnijih obveza preuzetih u okviru stalne strukturirane suradnje (PESCO), na temelju Godišnjeg izvješća o stanju provedbe PESCO-a koje je Visoki predstavnik predstavio 22. ožujka 2019. (Godišnje izvješće), s pomoću informacija koje su države članice sudionice navele u svojim nacionalnim provedbenim planovima.

                  2.

                  U ovoj se Preporuci uzimaju u obzir i izvješća koja su države članice sudionice podnijele Vijećuo napretku koji je postignut u provedbi projekata PESCO-a u 2018. te izvješće o prvim iskustvima iz projekata u okviru PESCO-a koje je izradilo tajništvo PESCO-a.

            II.   Rezultati i procjena

                  3.

                  Prvo godišnje izvješće Visokog predstavnika dobrodošlo je kao čvrsta osnova s pomoću koje Vijeće može procijeniti stanje provedbe PESCO-a, uključujući ispunjavanje obveza od strane svake države članice sudionice.

                  4.

                  Trebalo bi osigurati usklađenost između PESCO-a, koordiniranog godišnjeg preispitivanja u području obrane (CARD), Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane (EDIDP) i budućeg europskog fonda za obranu (EDF), kao i drugih obrambenih inicijativa EU-a, kako bi doprinosile postizanju razine ambicije Unije u području sigurnosti i obrane. U tom se kontekstu podsjeća na poziv Visokom predstavniku/potpredsjedniku/čelniku Europske obrambene agencije (EDA) da nastavi promicati daljnje sinergije i dosljednost među obrambenim inicijativama EU-a uz blisko savjetovanje s državama članicama.

                  5.

                  Svojim trenutačnim i budućim naporima države članice sudionice pokazuju svoj doprinos ispunjenju 20 snažnijih obveza dogovorenih u okviru PESCO-a te poduzimaju daljnje korake prema ostvarenju razine ambicije Unije u području sigurnosti i obrane, poboljšavajući time kapacitet Unije kao pružatelja usluga sigurnosti i njezinu stratešku autonomiju te jačajući njezinu sposobnost da surađuje s partnerima i štiti svoje građane.

                  6.

                  Budući da države članice imaju samo „jedinstvo snaga” koje mogu upotrebljavati u različitim okvirima, razvojem kapaciteta država članica u okviru EU-a pomoći će i u jačanju kapaciteta koje su potencijalno na raspolaganju Ujedinjenim narodima i NATO-u.

                  7.

                  S ciljem davanja smjernica za daljnju provedbu PESCO-a u toj prvoj fazi, Vijeće ističe da države članice sudionice općenito:

                              (a)

                              ostvarile su napredak u pogledu obveza povezanih s proračunima za obranu i zajedničkim ulaganjem u obranu. To bi trebalo zadržati i, gdje je to potrebno, dodatno pojačati u narednim godinama u skladu s preciznijim ciljevima;

                              (b)

                              počele su upotrebljavati alate, inicijative i instrumente EU-a u nacionalnom planiranju u području obrane, kao što su revidirani plan razvoja kapaciteta (CDP), CARD i EDIDP te su se počele pripremati za EDF u razdoblju 2021. – 2027. Države članice sudionice potiču se da povećaju napore s ciljem daljnjeg ispunjavanja snažnijih obveza u raznim područjima, posebno najboljim mogućim iskorištavanjem alata, inicijativa i instrumenta EU-a u svojim procesima nacionalnog planiranja u području obrane. U tom kontekstu dosad se osiguravala usklađenost rezultata između CARD-a i CDP-a, s jedne strane, te odgovarajućih procesa NATO-a kao što je postupak obrambenog planiranja NATO-a (NDPP), s druge strane, u slučaju preklapanja zahtjevâ te će se ona nastaviti osiguravati u budućnosti, uvažavajući pritom različitu narav tih dviju organizacija i njihovih odgovornosti;

                              (c)

                              pozivaju se da ostvare znatan napredak u ispunjavanju snažnijih obveza u vezi s međusobnim usklađivanjem svojih obrambenih aparata, osobito kako bi se ojačao razvoj kapaciteta koji se temelji na suradnji, u skladu s CDP-om i njegovim relevantnim slučajevima strateškog konteksta koji su trenutačno u razvoju, primajući pritom na znanje da je za to potrebno ulagati stalan napor u duljem roku;

                              (d)

                              potiču se, u skladu sa snažnijim obvezama i Preporukom Vijeća od 15. listopada 2018. o redoslijedu ispunjavanja snažnijih obveza te o utvrđivanju preciznijih ciljeva: da nastave sa svojim pozitivnim naporima na jačanju interoperabilnosti i fleksibilnosti svojih snaga; da ulažu dodatne znatne napore u pogledu obveza povezanih s jačanjem dostupnosti i mogućnosti raspoređivanja snaga, među ostalim sistematičnijim popunjavanjem rasporeda borbenih skupina EU-a posebice kako bi se prevladale postojeće praznine, baze podataka za brzi odgovor te izjava o zahtjevima za misije i operacije zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP); te da dodatno optimiziraju multinacionalne strukture te da streme ambicioznom pristupu za zajedničko financiranje vojnih operacija i misija ZSOP-a; i

                              (e)

                              trebaju ostvariti znatan napredak u rješavanju nedostataka u pogledu kapaciteta i prioriteta utvrđenih u okviru CDP-a, uključujući djelotvorno ostvarivanje ciljeva u pogledu kapaciteta sa snažnim učinkom, te pri razmatranju zajedničkog pristupa kao prioriteta u nacionalnom planiranju, među ostalim kako bi se ispunile obveze u vezi s potencijalnim sudjelovanjem u glavnim zajedničkim ili europskim programima za opremu u okviru EDA-e, i ostvarivanju pozitivnog učinka na europsku obrambenu tehnološku i industrijsku bazu (EDTIB). U tom pogledu države članice sudionice dodatno se potiču da stave na raspolaganje potrebne elemente kojima se omogućuje smislena procjena ispunjenja obveza u tom području, među ostalim u pogledu načina na koji se projektima država članica sudionica u području razvoja kapaciteta jača EDTIB.

            III.   Nacionalni planovi provedbe

                  8.

                  Kako bi se olakšala procjena provedbe obveza predstavljenih u okviru nacionalnih provedbenih planova i kako bi se bolje utvrdili novi trendovi u različitim područjima, države članice sudionice potiču se da i dalje povećavaju kvalitetu i detaljnost informacija navedenih u svojim nacionalnim provedbenim planovima, provedbom Preporuke Vijeća od 15. listopada 2018. o redoslijedu ispunjavanja snažnijih obveza te o utvrđivanju preciznijih ciljeva. To se osobito primjenjuje na planove za budućnost, kad god je to moguće.

                  9.

                  Države članice sudionice potiču se da nastave s bilateralnim dijalozima s tajništvom PESCO-a o preispitivanju i ažuriranju svojih budućih nacionalnih provedbenih planova. Države članice sudionice trebale bi, uz potporu tajništva PESCO-a, i dalje međusobno osiguravati transparentnost te dalje raditi na usklađenosti i dosljednosti u vezi s informacijama koje se zahtijevaju i koje su prikupljene u kontekstu PESCO-a, kao i drugih inicijativa povezanih s obranom, uključujući CARD. Tajništvo PESCO-a potiče se na daljnji razvoj načinâ pružanja odgovarajuće potpore državama članicama sudionicama.

            IV.   Projekti u okviru PESCO-a

                  10.

                  S obzirom na izvješća Vijeću. o napretku postignutom na ostvarenju provedbe projekata u okviru PESCO-a, države članice sudionice potiče se da nastave s radom i usredotoče se na brzu i učinkovitu provedbu projekata u kojima sudjeluju kako bi se ostvarili konkretni rezultati i proizvodi, s ciljem ispunjavanja snažnijih obveza.

                  11.

                  Uzimajući u obzir utvrđena iskustva, počevši sa sljedećim krugom pozivâ na podnošenje prijedloga projekata u okviru PESCO-a s ciljem ažuriranja Odluke (ZVSP) 2018/1797 države članice sudionice poziva se, uz potporu tajništva PESCO-a, da posebice:

                              (a)

                              odgovaraju na prioritete razvoja kapaciteta EU-a utvrđene u CPD-u, uključujući ciljeve u pogledu kapaciteta sa snažnim učinkom, na slučajeve strateškog konteksta nakon što ih utvrde države članice sudionice EDA-e te da uzmu u obzir nalaze CARD-a;

                              (b)

                              razvijaju projekte usmjerene na iskorištavanje suradnje među postojećim vojnim kapacitetima i da te kapaciteta stave na raspolaganje za misije i operacije;

                              (c)

                              zajednički podnose prijedloge projekata u kojima sudjeluju najmanje dvije države članice sudionice, koji bi se trebali ocjenjivati prema, među ostalim, razini zrelosti projektnog prijedloga i početnom pregledu drugih potrebnih resursa.

                        Tajništvo PESCO-a poziva se da predstavi dodatno dorađene kriterije za procjenu projekata prije sljedećeg poziva na podnošenje prijedloga projekata.

                  12.

                  Nakon 2019., kako bi se osigurala bolja usklađenost i sinkronizacija obrambenih inicijativa EU-a i usmjerilo na utemeljenije projekte, sljedeći poziv za podnošenje prijedloga projekata u okviru PESCO-a bit će objavljen u 2021., ne dovodeći u pitanje buduće odlučivanje. Na temelju daljnjih utvrđenih iskustava, države članice sudionice razmotriti će mogućnost prijelaza na dvogodišnji ciklus. Podsjeća se na to da članovi projekta prema potrebi mogu uključiti Komisiju u postupak projekta, u skladu s pravilima o upravljanju projektima u okviru PESCO-a.

            V.   Daljnji koraci

                  13.

                  Države članice sudionice pozivaju se da preispitaju svoje nacionalne provedbene planove s ciljem njihova ažuriranja, prema potrebi, u skladu s Preporukom Vijeća od 15. listopada 2018. o redoslijedu ispunjavanja snažnijih obveza te o utvrđivanju preciznijih ciljeva, uzimajući u obzir nalaze i preporuke iz godišnjeg izvješća, te da ih podnesu do 10. siječnja 2020.

                  14.

                  Uz opis statusa provedbe PESCO-a, uključujući ispunjavanje obveza od strane svake države članice sudionice, u skladu s njezinim nacionalnim provedbenim programom, Visoki predstavnik poziva se da u godišnjem izvješću za 2020. predstavi i prve prijedloge s ciljem strateškog preispitivanja na kraju prve faze PESCO-a (2018. – 2020.), uzimajući u obzir druge relevantne inicijative EU-a kojima se doprinosi ostvarivanju razine ambicije Unije u području sigurnosti i obrane.

         Sastavljeno u Bruxellesu 14. svibnja 2019.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            F. MOGHERINI

         (1)  SL L 331, 14.12.2017., str. 57.

         (2)  SL C 88, 8.3.2018., str. 1.

         (3)  SL C 374, 16.10.2018., str. 1.

         (4)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2018/1797 od 19. studenoga 2018. o izmjeni i ažuriranju Odluke (ZVSP) 2018/340 o izradi popisa projekata koje treba razviti u okviru PESCO-a (SL L 294, 21.11.2018., str. 18.).