title: Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2016. o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2016.

text:
               18.8.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 299/41

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 12. srpnja 2016.
   o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2016.
   (2016/C 299/10)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2016. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Nizozemska utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. Tu je preporuku Europsko vijeće potvrdilo 18. i 19. veljače 2016., a Vijeće donijelo 8. ožujka 2016. (3) Kao zemlja čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost gospodarstava u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Nizozemska bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu te preporuke.

               (2)

               Izvješće za Nizozemsku za 2016. objavljeno je 26. veljače 2016. U njemu je ocijenjen napredak Nizozemske u izvršavanju preporuka za Nizozemsku koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te njezin napredak u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće je obuhvaćalo i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 8. ožujka 2016. predstavila rezultate detaljnog preispitivanja. U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Nizozemskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Ključno je riješiti vrlo visoku zaduženost kućanstava. Izazov i dalje predstavlja velik i trajan suficit tekućeg računa, koji je odraz strukturnih značajki ekonomskog i političkog okružja u pogledu nefinancijskih društava, također i s obzirom na prelijevanje na druge države članice europodručja.

               (3)

               Nizozemska je 28. travnja 2016. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2016. te Program stabilnosti za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Nizozemska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe prijelaznom pravilu o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2016. planira postupno poboljšanje ukupnog salda na 0,1 % BDP-a u 2019. Vlada istodobno planira pogoršanje ponovno izračunanog strukturnog salda (5) na –1,4 % BDP-a u 2016. te potom njegovo poboljšanje. Planira se ostvarenje srednjoročnog proračunskog cilja, odnosno strukturnog deficita od 0,5 % BDP-a, u 2019. Međutim, na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda ostvarenje srednjoročnog proračunskog cilja očekuje se već od 2018. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti 65,4 % u 2016. te se potom postupno smanjiti na 58,9 % u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2016. postoji rizik da će Nizozemska, ne bude li promjene u politikama, u određenoj mjeri odstupati od zahtjeva preventivnog dijela Pakta u 2016. te u 2016. i 2017. kada se zajedno uzmu u obzir. Predviđa se da će Nizozemska ispuniti zahtjeve prijelaznog pravila o dugu u 2016., a nakon završetka prijelaznog razdoblja i referentno mjerilo za smanjenje duga u 2017. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2016., Vijeće očekuje da će Nizozemska uglavnom biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. No za osiguravanje usklađenosti u 2016. i 2017. ipak će biti potrebne dodatne mjere.

               (6)

               Nedavni rast zaposlenosti može se u potpunosti pripisati povećanju broja zaposlenih na ugovor o radu na određeno vrijeme i broja samozaposlenih. Iako je Nizozemska poduzela mjere za rješavanje tog pitanja, potreban je sveobuhvatniji pristup. Niske stope prijelaza s ugovora o radu na određeno vrijeme na ugovore o radu na neodređeno vrijeme i dalje predstavljaju rizik od segmentacije tržišta rada. Visok i sve veći postotak ugovora o radu na određeno vrijeme razmatra se u kontekstu velikih razlika među odredbama o zaštiti zaposlenja u okviru ugovora o radu na određeno vrijeme s jedne strane i ugovora o radu na neodređeno vrijeme s druge strane. Samozaposlene osobe bez zaposlenika često nisu dovoljno osigurane u pogledu invaliditeta, nezaposlenosti i starosti, što bi dugoročno moglo utjecati na održivost sustava socijalne sigurnosti. Uvedeno je nekoliko mjera kojima su smanjene razlike između ugovora o radu na neodređeno vrijeme i ugovora o radu na određeno vrijeme. Povoljni porezni aranžmani i nedostatak obveza plaćanja određenih doprinosa za socijalno osiguranje i dalje djeluju kao financijski poticaji za samozapošljavanje.

               (7)

               Ključan izazov pri rješavanju visoke zaduženosti kućanstava predstavlja tržište stambenih nekretnina, na kojemu se uzorci stambenog financiranja i štednje u tom sektoru oblikuju na temelju desetljećima prisutnih nefleksibilnosti i poticaja koji imaju štetan učinak. Sklonost kućanstava da povećavaju bruto hipotekarni dug s obzirom na vrijednost stambenih nekretnina uglavnom je posljedica dugotrajnih fiskalnih poticaja, posebno poreznog odbitka na hipotekarne kamate. Od 2012. proveden je niz mjera za djelomično rješavanje tog pitanja, ali one nisu pojačane u skladu s preporukom Vijeća za 2015. Razvoj djelotvornog privatnog tržišta najma nekretnina ograničen je subvencijama u drugim stambenim podsektorima. Sektor socijalnog stanovanja jedan je od najvećih u EU-u, ali stambene nekretnine ne dodjeljuju se uvijek učinkovito onima kojima su stvarno potrebne. U sektoru socijalnog stanovanja uvedeno je veće razlikovanje visina najamnina na temelju dohotka. Društva za stanovanje morat će djelatnosti od općeg gospodarskog interesa (npr. socijalno stanovanje) odvojiti od drugih djelatnosti. Budući da je riješeno pitanje nekih poticaja sa štetnim učinkom na tržištu socijalnog stanovanja kojima se najamnine povezivalo s dohotkom, primjereno je da se taj dio preporuke Vijeća za 2015. prebaci na praćenje situacije. Istodobno je tržište stambenih nekretnina i dalje znatno narušeno te nastavlja uzrokovati naklonjenost kućanstava zaduživanju. Potreban je daljnji napredak u pogledu tih pitanja.

               (8)

               Uz narušavanja tržišta stambenih nekretnina,raspoloživi dohodak kućanstava opterećuju i obvezni neporezni doprinosi drugom stupu mirovinskog sustava. Drugi stup mirovinskog sustava bilježi dobre rezultate u pogledu kvalitete i primjerenosti, ali i nedostatke u pogledu međugeneracijske pravednosti, transparentnosti i otpornosti na ekonomske šokove. Posljednjih godina poboljšana je održivost mirovinskog sustava tako što je dob za umirovljenje povećana na 67 godina do 2021., a zatim će se povezivati s očekivanim životnim vijekom. Mirovinski doprinosi u prosjeku su smanjeni jer je smanjena maksimalna stopa prirasta za mirovine koja je oslobođena od poreza. Odgovarajuća raspodjela, unutar naraštaja i među njima, troškova i rizika koji nisu obuhvaćeni propisima o indeksaciji i financijskim zaštitnim slojevima (okvir za financijsku procjenu) pomogla bi kućanstvima da raspodijele svoja financijska sredstva na način koji više pogoduje rastu. Vlada je objavila namjeru uvođenja znatne reforme drugog mirovinskog stupa, uz uključivanje socijalnih partnera, s ciljem stvaranja transparentnijeg i aktuarski pravednijeg sustava.

               (9)

               Tijekom gospodarske krize došlo je do znatnog pada ulaganja, koje se otad tek djelomično oporavilo. Čini se da su slaba ulaganja na razini cijelog gospodarstva jakog cikličkog karaktera. Bila su potaknuta padom na tržištu stambenih nekretnina i odabirima povezanima s fiskalnom konsolidacijom. Iako se čini da su prepreke ulaganjima neznatne, čini se da su niska ulaganja u građevinskom sektoru te u sektoru obnovljive energije povezana s nesigurnošću tržišta i regulatornim čimbenicima. Unatoč poboljšanim kreditnim uvjetima, u trenutačnom financijskom okružju povećani su rizici povezani s novim kreditiranjem. Državni rashodi za istraživanja i razvoj u padu su od 2014., a privatna potrošnja u tom području i dalje je niska. Stoga je Vijeće u 2015. preporučilo da Nizozemska preusmjeri javne rashode u potporu ulaganju u istraživanja i razvoj te da potakne privatnu potrošnju za istraživanja i razvoj. Javni i privatni rashodi za istraživanja i razvoj niski su s obzirom na razinu obrazovanja, akademska postignuća i gospodarski razvoj.

               (10)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu nizozemske ekonomske politike i objavila je u Izvješću za Nizozemsku za 2016. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te daljnje djelovanje u odnosu na preporuke upućene Nizozemskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Nizozemskoj, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog gospodarskog upravljanja EU-om pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 3. u nastavku.

               (11)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (12)

               Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci 3. u nastavku.

         PREPORUČUJE da Nizozemska u 2016. i 2017. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               Ograničiti odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja u 2016. i ostvariti godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a u 2017. Dati prioritet javnim rashodima kojima se potiču veća ulaganja u istraživanja i razvoj.

               2.

               Ukloniti preostale prepreke zapošljavanju osoblja na ugovore o radu na neodređeno vrijeme te olakšati prijelaz s ugovora o radu na određeno vrijeme na ugovore o radu na neodređeno vrijeme. Riješiti problem velikog rasta samozaposlenih osoba bez zaposlenika, među ostalim smanjenjem poreznih distorzija koje pogoduju samozapošljavanju, bez ugrožavanja poduzetništva, te promicanjem dostupnosti cjenovno pristupačne socijalne zaštite za samozaposlene osobe.

               3.

               Poduzeti mjere u svrhu povećanja transparentnosti drugog stupnja mirovinskog sustava te njegove međugeneracijske pravednosti i otpornosti na šokove. Poduzeti mjere za smanjenje preostalih poremećaja na tržištu stambenih nekretnina te naklonjenosti kućanstava zaduživanju, posebno smanjenjem poreznog odbitka na hipotekarne kamate.

      Sastavljeno u Bruxellesu 12. srpnja 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. KAŽIMÍR

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  SL C 96, 11.3.2016., str. 1.

      (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (5)  Strukturni saldo, prema novom izračunu Komisije, na temelju informacija u Programu stabilnosti, prema usuglašenoj metodologiji.

      (6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2016. o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije za 2016.

text:
               18.8.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 299/90

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 12. srpnja 2016.
   o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije za 2016.
   (2016/C 299/22)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2016. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Slovenija utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. Tu je Preporuku Europsko vijeće potvrdilo 18. i 19. veljače 2016., a Vijeće donijelo 8. ožujka 2016. (3) Kao zemlja čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost gospodarstava u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Slovenija bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke.

               (2)

               Izvješće za Sloveniju za 2016. objavljeno je 26. veljače 2016. Njime je ocijenjen napredak Slovenije u odnosu na izvršavanje preporuka za Sloveniju koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak te zemlje u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 8. ožujka 2016. predstavila rezultate detaljnog preispitivanja. U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Sloveniji postoje makroekonomske neravnoteže. Slabosti bankarskog sektora, korporativna zaduženost, nedostatak ulaganja i rizici za dugoročnu fiskalnu održivost slabe su točke koje će trebati riješiti. U slovenski bankarski sektor vratilo se povjerenje. Međutim, kreditni rast i dalje je negativan, dok je razina loših kredita i dalje relativno visoka. Iznimno je važno da se Slovenija uhvati ukoštac s rizicima za fiskalnu održivost koji proizlaze iz sve većih pritisaka na njezin zdravstveni i mirovinski sustav te da smanji povećani javni dug. Potrebno je daljnje smanjenje prepreka ulaganjima, osobito u području javne uprave. Potrebno je pojačati uključivanje socijalnih partnera u osmišljavanje politika i provedbu strukturnih reformi, osobito u politikama u području mirovina, zdravstva, dugotrajne skrbi i tržišta rada.

               (3)

               Slovenija je 15. travnja 2016. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2016. i Program stabilnosti za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               U Programu stabilnosti Slovenije za 2016. upućuje se na znatan učinak iznimnog priljeva izbjeglica na proračun i pružaju odgovarajući dokazi o opsegu i prirodi tih dodatnih proračunskih troškova. Prema Komisiji, prihvatljivi dodatni izdaci iznosili su 0,06 % BDP-a u 2015., a trenutačne procjene za 2016. iznose 0,07 % BDP-a. Odredbama iz članka 5. stavka 1. i članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 uzimaju se u obzir ti dodatni rashodi jer je priljev izbjeglica izvanredan događaj, a njegov utjecaj na javne financije Slovenije znatan je te održivost ne bi bila ugrožena ako se dopusti privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju. Ta se odredba ne primjenjuje za 2015. jer je Slovenija bila u postupku u slučaju prekomjernog deficita, no u pogledu 2016. konačna će se ocjena, uključujući prihvatljive iznose, izraditi u proljeće 2017. na temelju zabilježenih podataka koje dostave slovenska tijela.

               (6)

               Nakon obustave postupka u slučaju prekomjernog deficita Slovenija je obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe prijelaznom pravilu o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2016. planira postupno poboljšanje ukupnog salda s deficita od 2,2 % BDP-a u 2016. na 0,4 % BDP-a u 2019. Ostvarivanje srednjoročnog proračunskog cilja, odnosno strukturno uravnoteženog proračuna, kojim se ne poštuju zahtjevi Pakta o stabilnosti i rastu, planira se u 2020., koja nije obuhvaćena programom. Međutim, ponovno izračunani strukturni saldo (5) upućuje na strukturni deficit od 1,2 % BDP-a u 2019. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će se udio državnog duga u BDP-u smanjiti na 80,2 % BDP-a u 2016. te se nastaviti smanjivati do 73,8 % BDP-a u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije uvjerljiv je. Međutim, nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za potporu planiranim ciljevima u pogledu deficita od 2017. nadalje. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2016. za Sloveniju se u 2017. procjenjuje proizvodni jaz od 1,8 % BDP-a, potencijalni rast od 1,1 % BDP-a i rast realnog BDP-a od 2,3 % BDP-a. Na temelju toga procjenjuje se da Sloveniju u 2017. čekaju „dobra vremena”, s potrebnom strukturnom prilagodbom od 1 % BDP-a. Međutim u slučaju Slovenije postoji velika nesigurnost u pogledu izračuna potencijalnog rasta i proizvodnog jaza zbog posebne situacije na tržištu rada, osobito velike kontrakcije gospodarstva u razdoblju 2008. – 2013. te strukturnih reformi koje se trenutačno provode. Iz alternativnih procjena proizvodnog jaza, kojima je obuhvaćeno duže razdoblje i koje su odraz aktualnog pregleda metode procjene, vidljiv je postupniji profil proizvodnog jaza za Sloveniju, što znači da je prerano za donošenje zaključka da slovensko gospodarstvo u 2017. čekaju „dobra vremena”. Stoga se čini da je trenutačno primjerenije za 2017. zahtijevati strukturni napor u skladu s normalnim uvjetima. Čini se da postoji rizik od određenog odstupanja od preporučene prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2016. i, ne bude li promjene u politikama, rizik od znatnog odstupanja u 2017. Zaključak za 2016. ostao bi isti u slučaju da proračunski učinak iznimnog priljeva izbjeglica nije bio uključen u ocjenu. Predviđa se da će Slovenija u 2016. biti usklađena s prijelaznim pravilom o dugu te da će u 2017. s njime biti okvirno usklađena. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2016., Vijeće smatra da postoji rizik da Slovenija neće biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će za osiguravanje usklađenosti u 2016. i 2017. biti potrebne dodatne mjere.

               (7)

               U srpnju 2015. Parlament je donio Zakon o fiskalnom pravilu. Međutim, neovisno fiskalno vijeće za nadzor provedbe tog pravila zasad nije imenovano. Štoviše, još nisu provedene revizije Zakona o javnim financijama potrebne za potpunu operativnost Zakona o fiskalnom pravilu i čiji je cilj u zakonodavstvo uvrstiti višegodišnji pristup proračunu.

               (8)

               Zbog visoke razine javnog duga, koja je daleko iznad 60 % BDP-a, Slovenija je osjetljiva na nominalni rast i kamatne šokove. Slovensko stanovništvo istodobno stari brže nego stanovništvo u većini država članica. Slovenija se suočava s velikim rizicima za dugoročnu održivost javnih financija: naime, od svih država članica ima najveći pokazatelj nedostatka dugoročne održivosti, što proizlazi iz predviđenog povećanja javne potrošnje povezane s mirovinama te rashoda u području zdravstva i dugotrajne skrbi. Predviđena javna potrošnja povezana s mirovinama najveća je među svim državama članicama i procjenjuje se da će se s 11,8 % u 2013. povećati na 15,3 % BDP-a u 2060. Predviđa se da će se stopa ovisnosti starijih osoba više nego udvostručiti od 2013. do 2060., što će znatno opteretiti mirovinski sustav. Predviđene implicitne obveze povezane s troškovima starenja odražavaju dugoročne izazove u pogledu starenja stanovništva. Osim toga, ubuduće se mogu očekivati problemi u području adekvatnosti radnika koji nisu radili puni radni vijek, a broj osoba koje su imale nepotpun ili kratak radni vijek sve više raste također i zbog kasnog ulaska na tržište rada, rada na povremenim poslovima i niskih doprinosa. U travnju 2016. objavljena je bijela knjiga o mirovinama koja će biti osnova za šire javno savjetovanje. Rezultati savjetovanja bit će uključeni u novu mirovinsku reformu koja bi trebala biti donesena u trenutačnom sazivu parlamenta, a koja bi trebala brzo započeti sporazumom sa socijalnim partnerima o glavnim elementima reforme, odnosno o dobi za umirovljenje, razini mirovina, indeksaciji i optimizaciji drugog stupa.

               (9)

               Predviđa se da će se zbog starenja stanovništva javni rashodi za dugotrajnu skrb do 2060. više nego udvostručiti. To je za Sloveniju velik izazov u pogledu fiskalne održivosti. Predviđa se da će se udio stanovništva u dobi od 80 godina i više utrostručiti, sa 4,6 % u 2013. na 12,4 % u 2060. Od 2003. do 2013. ukupni rashodi za dugotrajnu skrb povećali su se za 85 %, uz brži rast privatnih rashoda u odnosu na javne rashode. U Sloveniji ne postoji cjelovit sustav dugotrajne skrbi. Slovenija svoju potrošnju usmjerava na formalne naknade u naravi od kojih se većina troši na institucijsku skrb, a ne na kućnu njegu, premda su oba ta brojčana pokazatelja ispod prosjeka EU-a. Ima puno prostora za povećanje troškovne učinkovitosti zdravstvenog sustava jačanjem mjera za poboljšanje nadzorne uloge primarne skrbi, prelaskom s bolničke na izvanbolničku skrb, poboljšavanjem učinkovitosti bolnica i upravljanja njima, poboljšavanjem postupaka ugovaranja i plaćanja u području zdravstvenih usluga, razvojem boljeg sustava podataka o troškovima za prilagođavanje uvezenih skupina povezanih s dijagnozama te daljnjim razvojem okvira za praćenje kvalitete. Udio zajedničke nabave nizak je, a izuzetno je snažan kriterij za dodjelu utemeljen na najnižoj cijeni. Završen je sveobuhvatan pregled zdravstvenog sustava, dok su vlada krajem 2015. i parlament u ožujku 2016. donijeli Rezoluciju o nacionalnom planu zdravstvene skrbi za 2016. – 2025. Rezolucija je strateški plan za razvoj sustava zdravstvene skrbi. Neke od mjera koje sadrži provode se, dok su prijedlozi drugih obvezujućih provedbenih mjera u izradi i dosad nisu predstavljeni. Isto je tako i dalje nejasno hoće li se reformom rješavati glavna pitanja kao što su programi ugrađenih automatskih stabilizatora, čime bi se ublažila fluktuacija prihoda tijekom poslovnog ciklusa, ili pristup uslugama odnosno njihova kvaliteta. Neprestano se odgađa donošenje Zakona o dugotrajnoj skrbi i Zakona o zdravstvenoj skrbi i zdravstvenom osiguranju, a trenutačan plan za njihovo donošenje u drugoj polovici 2016. čini se optimističan.

               (10)

               Učinkovitost tržišta rada postupno se poboljšava, a socijalni su se uvjeti stabilizirali. Otvaranje radnih mjesta u znatnom je porastu, a nezaposlenost se smanjuje. Međutim, stope sudjelovanja starijih i niskokvalificiranih radnika i dalje su problem. Dugotrajno nezaposleni i dalje čine više od polovice svih nezaposlenih, a znatan udio dugotrajno nezaposlenih čine niskokvalificirani radnici ili stariji od 50 godina. Smjernice za provođenje mjera aktivne politike tržišta rada za razdoblje 2016. – 2020. nastavak su dosad provedenog pristupa, no rashodi za to područje politike i dalje su niski. U studenome 2015. doneseno je privremeno izuzeće za poslodavce od plaćanja socijalnih doprinosa novozaposlenim radnicima starijima od 55 godina. Očekuje se da će se u 2016. predstaviti daljnje mjere za produljivanje radnog vijeka, uključujući prilagodbu radnog okružja, koje su relevantne i za održivost mirovinskog sustava. Rast plaća u skladu je s povećanjem produktivnosti te se njime nastavila pružati potpora vanjskoj konkurentnosti. U studenome 2015. parlament je donio zakon koji su predložili sindikati, a kojim se minimalna plaća redefinirala tako da su isključeni određeni bonusi. Kao rezultat toga udruge poslodavaca povukle su se iz socijalnog sporazuma, što je znatno oslabilo socijalni dijalog.

               (11)

               Ostvaren je napredak u rješavanju loših kredita, premda su oni i dalje na visokoj razini u odnosu na razdoblje prije krize. Slovenija je provela nekoliko mjera politike radi poboljšavanja održivosti bankarskog sektora. Među njima je jačanje kapaciteta banaka za rješavanje loših kredita i uvođenje posebnih ciljeva za njihovo smanjenje. Slovenija je uvela i nekoliko mjera za upravljanje kreditnim rizikom. Pozitivni rezultati očekuju se sredinom 2016. Međutim, sanacija loših kredita i upravljanje kreditnim rizikom kratkoročno su i dalje prioriteti u području politika. Dovršeno je operativno i financijsko restrukturiranje velikih poduzeća, a okvirni sporazumi o restrukturiranju kontinuirano se prate. Društvo za upravljanje bankarskom imovinom (DUTB) u potpunosti je operativno, a utvrđena je i njegova strategija za razdoblje 2017. – 2022. Premda je DUTB ostvario napredak u rješavanju svojeg kreditnog portfelja, on i dalje predstavlja znatan rizik za održivost javnih financija. U 2015. njegove su aktivnosti činile 1 % deficita opće države od 2,9 % BDP-a. Čini se da je nadzor nad aktivnostima DUTB-a nedovoljan jer su u 2015. nadležna tijela znatno podcijenila deficit DUTB-a za 0,7 % BDP-a i čini se da nisu bila svjesna razine otpisa koje provodi DUTB. Dostupni su i dodatni alati za restrukturiranje. Nakon ostvarivanja znatnog napretka u restrukturiranju velikih poduzeća, Slovenija je započela restrukturiranje nekoliko malih i srednjih poduzeća. Banke trenutačno provode smjernice za restrukturiranje malih i srednjih poduzeća. Ostvaren je napredak u pristupu financiranju malih i srednjih poduzeća te mikropoduzeća. Međutim, pristup alternativnim izvorima financiranja kao što je rizični kapital ograničen je. Mala poduzeća i dalje pretjerano ovise o kreditiranju banaka unatoč povećanoj dostupnosti duga i vlasničkih instrumenata na tržištu. Stoga je taj segment izrazito osjetljiv na kretanja kreditnog tržišta.

               (12)

               Posljednjih je godina usporen rast ulaganja, što ograničava gospodarske rezultate Slovenije i buduće izglede za rast. Tijekom gospodarske krize došlo je do snažnog pada privatnih ulaganja, a nakon krize njihov udio u BDP-u opada. Javna ulaganja jako ovise o dinamici fondova EU-a tako da su radi stimuliranja i održavanja gospodarskog rasta potrebna produktivnija ulaganja. U Sloveniji su se u posljednje dvije godine izrazito povećala izravna strana ulaganja, što je uglavnom posljedica povećanih napora u području privatizacije. Međutim, stalno razduživanje i visoka razina administrativnog opterećenja i dalje koče poslovno okružje u Sloveniji, osobito u području građevinarstva, prostornog planiranja i porezne discipline, no koče ga i restriktivni propisi o pristupu reguliranim profesijama i njihovu obavljanju, što otežava priljev ulaganja. Lakše poslovanje u Sloveniji ovisi o većem poslovnom povjerenju te daljnjem smanjenju neučinkovitosti javne uprave i birokracije koja proizlazi iz velikog broja zakona i podzakonskih akata te čestih promjena zakonodavstva. Provedena je oko polovica mjera za smanjenje administrativnog opterećenja utvrđenih u jedinstvenom dokumentu vlade, no odgođene su neke važne mjere koje se prvenstveno odnose na građevinske dozvole i prostorno planiranje.

               (13)

               Strategijom razvoja javne uprave 2015. – 2020., donesene kao dio usklađivanja s preduvjetima za pristup europskim strukturnim i investicijskim fondovima za razdoblje 2014. – 2020. obuhvaćeni su različiti portfelji, te je za njezinu ispravnu i pravodobnu provedbu stoga ključna koordinacija među ministarstvima. U veljači 2016. vlada je donijela drugo privremeno izvješće o provedbi programa „nulte tolerancije prema korupciji”. U provedbi tog programa ostvaren je određeni napredak. Međutim, odgođene su određene mjere programa (zajednička javna nabava za zdravstvo, ispitivanje kaznenih djela u bankarskom sektoru i donošenje Zakona o integritetu i sprečavanju korupcije). Predviđenom izmjenom Zakona o integritetu i sprečavanju korupcije pružit će se mogućnost poboljšavanja funkcioniranja komisije za sprečavanje korupcije rješavanjem pitanja vjerodostojnosti i učinkovitosti njezina rada. Kada je riječ o pravosudnom sustavu, trajanje sudskih postupaka dodatno se smanjilo, a znatno se smanjio i broj neriješenih predmeta, čemu je djelomično doprinio manji broj novih predmeta. U određenoj je mjeri smanjenje također posljedica promjena u postupovnoj i statističkoj obradi ovršnih predmeta. Vrhovni sud nastavlja s ažuriranjem sudskih postupaka za trgovačka društva i reformom sustavâ za upravljanje predmetima. Unatoč poboljšanom stečajnom okviru kojim se poduzećima nude veće mogućnosti reorganizacije, postupci likvidacije i dalje su dugotrajni i neučinkoviti.

               (14)

               Državno uplitanje u gospodarstvo i dalje je veliko. U Sloveniji je država najveći poslodavac, upravitelj imovinom i korporativni dužnik. Kao odgovor na preporuke upućene Sloveniji u vezi s tim pitanjem u razdoblju od 2012. do 2015., izrađen je novi okvir za slovenski državni holding. Njime su obuhvaćeni strategija za upravljanje državnim vlasništvom, niz kriterija za kvalitetu imovine i plan upravljanja za 2016. Taj je sustav dopuna novom pravilniku o korporativnom upravljanju poduzećima u državnom vlasništvu koji je donesen krajem 2014. Strategijom se potvrđuje razina trenutačnog uplitanja države u gospodarstvo i prebacuje fokus na bolje rezultate poduzeća u državnom vlasništvu. Provedba izmijenjenog okvira od strane slovenskog državnog holdinga stoga je još važnija kako bi se osiguralo razdvajanje državnog vlasništva i regulatornih funkcija od profesionalnog upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu. Time bi se, zajedno s daljnjom privatizacijom odabrane imovine, trebale smanjiti nepredviđene obveze za proračun u tom području. U skladu s planom upravljanja slovenskog državnog holdinga, privatizacija Nove ljubljanske banke (NLB) pokrenut će se u 2016.

               (15)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu slovenske ekonomske politike i objavila je u Izvješću za Sloveniju za 2016. Ocijenila je i Program stabilnosti, Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Sloveniji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Sloveniji, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog gospodarskog upravljanja EU-om pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

               (16)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (17)

               S obzirom na detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 3. i 4. u nastavku,

         PREPORUČUJE da Slovenija u 2016. i 2017. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               Nakon ispravljanja prekomjernog deficita ostvariti godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2016. i 2017. Utvrditi srednjoročni proračunski cilj kojim se poštuju zahtjevi Pakta o stabilnosti i rastu. Ojačati fiskalni okvir imenovanjem neovisnog fiskalnog vijeća i izmjenom Zakona o javnim financijama. Dovršiti i provesti reformu sustava dugotrajne skrbi i zdravstvenog sustava, tako da većom troškovnom učinkovitošću osiguraju dugotrajnu održivost dostupne i kvalitetne skrbi. Do kraja 2017. donijeti potrebne mjere kako bi se osiguralo dugoročnu održivost i primjerenost mirovinskog sustava.

               2.

               U suradnji sa socijalnim partnerima povećati zapošljivost niskokvalificiranih i starijih radnika, među ostalim s pomoću ciljanog cjeloživotnog učenja i mjera za aktivaciju.

               3.

               Poboljšati uvjete financiranja kreditno sposobnih poduzeća, uključujući olakšavanjem održivog rješavanja loših kredita i pristupa alternativnim izvorima financiranja. Osigurati ispravnu provedbu strategije društva za upravljanje bankarskom imovinom.

               4.

               Poduzeti mjere za modernizaciju javne uprave i smanjenje administrativnog opterećenja poduzeća. Poboljšati upravljanje poduzećima u državnom vlasništvu i njihovu uspješnost.

      Sastavljeno u Bruxellesu 12. srpnja 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. KAŽIMÍR

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  SL C 96, 11.3.2016., str. 1.

      (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (5)  Strukturni saldo, prema novom izračunu Komisije, na temelju informacija u Programu stabilnosti, prema usuglašenoj metodologiji.

      (6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća (EU) 2016/213 od 12. veljače 2016. o razrješnici koja se daje Komisiji u vezi s provedbom operacija Europskog razvojnog fonda (jedanaesti ERF) za financijsku godinu 2014.

text:
               16.2.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 39/62

         PREPORUKA VIJEĆA (EU) 2016/213
   od 12. veljače 2016.
   o razrješnici koja se daje Komisiji u vezi s provedbom operacija Europskog razvojnog fonda (jedanaesti ERF) za financijsku godinu 2014.
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. (1), kako je zadnje izmijenjen,
   uzimajući u obzir Unutarnji sporazum između predstavnika vlada država članica Europske unije, koji su se sastali u okviru Vijeća, o financiranju potpore Europske unije unutar višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje od 2014. do 2020. u skladu sa Sporazumom o partnerstvu AKP-EZ-a i o dodjeljivanju financijske pomoći prekomorskim zemljama i područjima na koja se primjenjuje četvrti dio Ugovora o funkcioniranju Europske unije (2) („Unutarnji sporazum”), kojim se uspostavlja, među ostalim, jedanaesti Europski razvojni fond (jedanaesti ERF), a posebno njegov članak 11. stavak 7.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2015/323 od 2. ožujka 2015. o financijskoj uredbi koja se primjenjuje na 11. europski razvojni fond (3), a posebno njezine članke od 43. do 45.,
   razmotrivši račun prihoda i rashoda i bilancu stanja koja se odnosi na operacije jedanaestog ERF-a na dan 31. prosinca 2014. i godišnje izvješće Revizorskog suda o djelatnostima koje se financiraju iz 8., 9., 10. i 11. Europskog razvojnog fonda (ERF-ovi), što se tiče financijske godine 2014., zajedno s odgovorima Komisije sadržanima u tom godišnjem izvješću (4),
   budući da:

               (1)

               Na temelju članka 11. stavka 7. Unutarnjeg sporazuma, Europski parlament treba, na preporuku Vijeća, Komisiji dati razrješnicu za financijsko upravljanje jedanaestim ERF-om.

               (2)

               Sveukupna provedba operacija jedanaestog ERF-a tijekom financijske godine 2014. od strane Komisije je zadovoljavajuća,

         PREPORUČUJE da Europski parlament Komisiji izda razrješnicu u vezi s provedbom operacija jedanaestog ERF-a za financijsku godinu 2014.

      Sastavljeno u Bruxellesu 12. veljače 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  SL L 317, 15.12.2000., str. 3.

      (2)  SL L 210, 6.8.2013., str. 1.

      (3)  SL L 58, 3.3.2015., str. 17.

      (4)  SL C 373, 10.11.2015., str. 289.


				|

		52015PC0099

			Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o općim smjernicama ekonomskih politika država članica i Unije /* COM/2015/099 final - 2015/ () */

			   	OBRAZLOŽENJE
Ugovorom o funkcioniranju
Europske unije predviđa se da države članice svoje ekonomske politike
i promicanje zapošljavanja trebaju smatrati pitanjima od zajedničkog
interesa te usklađuju svoje djelovanje u okviru Vijeća. U dva se
različita članka predviđa da Vijeće treba donijeti
opće smjernice ekonomskih politika (članak 121.) i smjernice za
zapošljavanje (članak 148.) pri čemu se izričito navodi da
potonje moraju biti u skladu sa smjernicama ekonomskih politika. Uzimajući
u obzir tu pravnu osnovu, smjernice za zapošljavanje i smjernice ekonomskih
politika predstavljene su kao dva različita pravna instrumenta koja su,
međutim, nerazdvojivo povezana:
·
Preporuka Vijeća o općim smjernicama
ekonomskih politika država članica i Unije –  I. dio integriranih
smjernica;
·
Odluka Vijeća o smjernicama politika
zapošljavanja država članica – II. dio integriranih
smjernica.
Smjernice, kojima se podupire
strategija Europa 2020., prvi su put zajedno donesene („integrirani paket”)
2010. Godine 2010. odlučeno je i da se integrirane smjernice ne smiju
znatno mijenjati do 2014. Dok opće smjernice ekonomskih politika ostaju
trajno važeće,  smjernice za zapošljavanje moraju se
sastavljati svake godine.
U smjernicama se osim
formuliranja opsega i smjera usklađivanja politika država članica
određuje i osnova preporuka za pojedine zemlje u odgovarajućim
područjima.
Trenutačnim skupom
„integriranih smjernica” nastoji se poduprijeti strategija Europa 2020. u
kontekstu novog pristupa donošenju ekonomskih politika koji se temelji na
ulaganju, strukturnim reformama i fiskalnoj odgovornosti kako je utvrđeno
u Godišnjem pregledu rasta Komisije za 2015. Integriranim se smjernicama
istodobno treba poduprijeti postizanje pametnog, održivog i uključivog
rasta te ciljeva Europskog semestra za usklađivanje gospodarskih politika.
„Integrirane smjernice”su:
1. smjernica:    Poticanje ulaganja
2. smjernica:    Povećanje rasta
provedbom strukturnih reformi
3. smjernica:    Uklanjanje glavnih prepreka
rastu i stvaranju radnih mjesta na razini EU-a
4. smjernica:    Povećanje održivosti
javnih financija i njihova pogodovanja rastu
5. smjernica:    Povećanje potražnje za
radnom snagom
6. smjernica:    Povećanje ponude radne
snage i vještina
7. smjernica:    Poboljšanje funkcioniranja
tržišta rada
8. smjernica:    Osiguravanje pravednosti,
suzbijanje siromaštva i promicanje jednakih mogućnosti
Preporuka za
PREPORUKU VIJEĆA
o općim smjernicama ekonomskih politika
država članica i Unije
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2.,
uzimajući u obzir preporuku Europske
komisije,
uzimajući u obzir zaključke
Europskog vijeća,
budući da:
1. Države članice trebale bi svoje
ekonomske politike smatrati pitanjem od zajedničkog interesa i usklađiva
ti ih u okviru Vijeća. Radi usmjeravanja politika država članica i
Unije Vijeće bi trebalo donositi smjernice za zapošljavanje i opće
smjernice gospodarske politike.
2. U skladu s odredbama Ugovora Unija je
razvila i provela instrumente za usklađivanje politika za fiskalnu
politiku i makrostrukturne politike. U okviru Europskog semestra različiti
se instrumenti kombiniraju unutar krovnog okvira za integrirani multilateralni
gospodarski i proračunski nadzor. Racionalizacijom i jačanjem
Europskog semestra kako je utvrđeno u Godišnjem pregledu rasta za 2015.
dodatno će se poboljšati njegovo funkcioniranje.
3. Tijekom financijske i gospodarske krize
otkriveni su i istaknuti važni nedostaci gospodarstva Unije i njezinih država
članica. Tijekom krize došla je do izražaja i uska međuovisnost
gospodarstava i tržišta rada država članica. Danas je ključan izazov
usmjeravanje Unije prema stanju snažnog, održivog i uključivog rasta i
stvaranja radnih mjesta. Za to je potrebno usklađeno i ambiciozno
političko djelovanje na razini Unije i na nacionalnoj razini, u skladu s
odredbama Ugovora i s gospodarskim upravljanjem Unije. Tim bi se djelovanjem, u
okviru kojeg se kombiniraju mjere sa strane ponude i potražnje, trebalo
obuhvatiti poticanje ulaganja, ponovno zalaganje za provedbu strukturnih
reformi te primjena fiskalne odgovornosti.
4. Države članice i Unija trebale bi
razmotriti i pitanje učinka krize na društvo te nastojati izgraditi bolje
povezano društvo u kojem se ljudima daje pravo da predviđaju promjene i
upravljaju njima te u čijem društvenom i gospodarskom životu mogu aktivno
sudjelovati. Treba osigurati pristup i mogućnosti za sve te smanjiti
siromaštvo i socijalnu isključenost, posebno osiguravanjem učinkovita
funkcioniranja tržišta rada i sustava socijalne skrbi te uklanjanjem prepreka
sudjelovanju na tržištu rada. Države članice također bi trebale
osigurati da svi građani i sve regije imaju korist od gospodarskog rasta.
5. Djelovanje u skladu sa smjernicama važan je
doprinos ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020. Smjernice čine
integrirani skup europskih i nacionalnih politika, koje države članice i
Unija trebaju provesti radi postizanja pozitivnih učinaka širenja
usklađenih strukturnih reformi, prikladne sveobuhvatne kombinacije
ekonomskih politika i sustavnijeg doprinosa europskih politika ostvarenju
ciljeva strategije Europa 2020.
6. Iako su ove smjernice upućene državama
članicama i Uniji, treba ih provesti u partnerstvu sa svim nacionalnim,
regionalnim i lokalnim tijelima, u bliskoj suradnji s parlamentima te sa
socijalnim partnerima i predstavnicima civilnog društva.
7. U općim se smjernicama ekonomskih
politika, u kojima se odražava međuovisnost, državama članicama
ukazuje na smjer provedbe reformi. One su u skladu s Paktom o stabilnosti i
rastu. Smjernice bi trebale biti osnova preporuka za pojedine zemlje koje Vijeće
može uputiti državama članicama.
DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
1. Države članice i prema potrebi Unija u
svojim ekonomskim politikama trebaju uzeti u obzir smjernice utvrđene u
Prilogu. Te su smjernice dio „integriranih smjernica”.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik

PRILOG
Opće smjernice ekonomskih politika država članica i Unije
I. dio integriranih smjernica
1. smjernica: Poticanje ulaganja
Povećanje razine produktivnih ulaganja u
Europi ključno je za povećanje potražnje i konkurentnosti te
dugoročnog potencijala za rast u Europi. Napori bi se trebali usmjeriti na
mobiliziranje financijskih sredstava za ulaganja, osiguravanje protoka
financijskih sredstava do realnoga gospodarstva i na unapređenje
ulagačkog okruženja.
U potpunosti bi trebalo iskoristiti potencijal
financijskih sredstava EU-a, uključujući Europski fond za strateška
ulaganja i strukturne fondove, te nacionalne fondove kako bi se financirala
ulaganja u ključnim područjima kojima se povećava rast. U tom su
pogledu ključni elementi upravljanje financijskim sredstvima usmjereno na
rezultate te povećanje uporabe inovativnih financijskih instrumenata.
Kako bi se osigurao protok financijskih
sredstava do realnoga gospodarstva potrebna je veća transparentnost i
pružanje informacija, posebno provedbom Europskog savjetodavnog centra za
ulaganja pod pokroviteljstvom Europske investicijske banke i uspostavom
transparentnog portfelja projekata na europskoj i nacionalnoj razini. Uska
suradnja sa svim bitnim dionicima ključna je za osiguravanje glatke provedbe
aktivnosti, primjereno preuzimanje rizika i maksimalnu dodanu vrijednost.
Makroekonomska i financijska stabilnost,
regulatorna predvidivost te otvorenost i transparentnost financijskog sektora
Unije ključni su elementi za očuvanje njezina statusa privlačnog
domaćina za strana financijska ulaganja.
2.
smjernica:   Povećanje rasta provedbom strukturnih reformi
u državama članicama
Ambiciozna provedba strukturnih reformi
tržišta proizvoda i rada te sustava socijalne skrbi u državama članicama
presudna je za jačanje i održavanje gospodarskog oporavka, ispravljanje
štetnih makroekonomskih neravnoteža i iskorištavanje potencijala gospodarstava
Unije. Time bi se pridonijelo i ostvarenju gospodarske i društvene kohezije.
Reformama kojima se povećava konkurentnost, posebno u sektoru
nerazmjenjivih dobara, boljim funkcioniranjem tržišta rada te kvalitetnijim
poslovnim okruženjem pridonosi se uklanjanju prepreka rastu i ulaganju te
povećanju kapaciteta gospodarstva za prilagodbu. Kako bi do najveće
moguće mjere iskoristili pozitivne, a smanjili negativne učinke
širenja, države članice takve bi reforme trebale usko usklađivati i
svoje ekonomske politike smatrati pitanjem od zajedničkog interesa.
Kako bi se promicali rast i zapošljavanje
treba provoditi reforme tržišta rada i socijalnog sustava te osigurati pristup
svih ljudi visokokvalitetnim, povoljnim i održivim uslugama socijalne skrbi i
doplacima. Trebalo bi djelovati u području reformi tržišta rada,
uključujući mehanizme određivanja plaća, u skladu s
detaljnijim uputama sadržanima u smjernicama za zapošljavanje[1]. Mjere u području
zakonite migracije trebale bi Uniju učiniti privlačnim odredištem za
talente i vještine.
Trebalo bi nastaviti s reformiranjem i
dodatnom integracijom tržišta rada kako bi se osigurale niže cijene i širi
izbor robe i usluga za potrošače i poduzeća u EU-u. Na bolje
integriranim tržištima poduzećima se omogućuje pristup znatno
većem tržištu od njihova vlastita domaćeg tržišta, čime im se
osiguravaju veće mogućnosti širenja. Konkurentnijim i bolje integriranim
tržištima proizvoda može se povećati i brzina prilagodbe gospodarskim
potresima te otpornosti na njih.
Trebalo bi nastaviti s naporima u
uređenju regulatornog okruženja u kojem posluju poduzeća, a koji bi
trebali obuhvaćati osuvremenjivanje javne uprave, veću
transparentnost, borbu protiv korupcije, utaje poreza i neprijavljenog rada,
povećanje neovisnosti, kvalitete i djelotvornosti pravosudnih sustava uz
izvršavanje ugovora i okvire za provedbu stečajnog postupka koji dobro funkcioniraju.
Informacijska i komunikacijska tehnologija te
digitalno gospodarstvo važni su pokretači produktivnosti, inovacija i
rasta u svim gospodarskim sektorima. Promicanje privatnog ulaganja u
istraživanja i inovacije trebalo bi biti popraćeno temeljitim reformama radi
osuvremenjivanja sustava istraživanja i inovacija, unapređenja suradnje
između javnih ustanova i privatnog sektora te poboljšanja širih okvirnih
uvjeta za poduzeća kako bi u većoj mjeri postala poduzeća
znanja. Povećanjem kvalitete javnih ulaganja u istraživanja i inovacije
nastavit će se poboljšavati kvaliteta javnih financija.
3. smjernica: Uklanjanje prepreka rastu
i stvaranju radnih mjesta na razini Unije
Dodatna integracija jedinstvenoga tržišta,
povećanje konkurentnosti i unapređenje poslovnog okruženja
ključni su da bi Europa zadržala status privlačnog odredišta za
domaća i strana poduzeća. Za pomicanje granica europske
produktivnosti potrebno je povećati inovacije i ljudski kapital te
osigurati integrirano jedinstveno digitalno tržište koje dobro funkcionira.
Povećanjem uporabe informacijske i komunikacijske tehnologije na razini
potrošača i poduzeća može se pridonijeti stvaranju digitalne Europe
bez granica i povećanju produktivnosti.
Financijski sektor koji dobro funkcionira
ključan je za glatko funkcioniranje gospodarstva. U područjima
financijskih tržišta i financijskih institucija u potpunosti bi trebalo
provesti ojačane regulatorne i nadzorne odredbe te zaštitu potrošača.
Treba poduzeti mjere za stvaranje održivog tržišta za sekuritizaciju u Europi,
čime će se poboljšati stvarni kapacitet banaka Unije za financiranje.
Gradeći na postignućima jedinstvenog tržišta financijskih usluga i
kapitala trebalo bi osnovati pravu uniju tržišta kapitala.
Ostvarenjem jake energetske unije
poduzećima i kućanstvima bi se trebala osigurati povoljna, sigurna i
održiva energija. Trebalo bi ustrajati na provedbi okvira za klimatsku i
energetsku politiku za razdoblje do 2030. te na prelasku na niskougljično
gospodarstvo u kojem se učinkovito upotrebljavaju resursi, što
uključuje reforme sa strane ponude i potražnje. U tom pogledu posebnu bi pozornost
trebalo usmjeriti na energetski i prometni sektor.
U zakonodavstvu Unije trebalo bi se
usredotočiti na pitanja koja se najbolje rješavaju na europskoj razini te
ga koncipirati vodeći računa o utjecaju tih pitanja na gospodarstvo,
okoliš i društvo. Stvaranjem ravnopravnih uvjeta unutar Unije, većom
predvidivošću zakonske regulative te potpunim poštovanjem pravila o
tržišnom natjecanju dodatno će se privući ulagači. Kvalitetnije
i predvidivije poslovno okruženje posebno je važno u mrežnim industrijama koje
obilježavaju dugotrajni ulagački rasponi i opsežna početna ulaganja.
Trebalo bi dodatno razviti vanjsku dimenziju unutarnjeg tržišta.
4. smjernica: Povećanje održivosti
javnih financija i njihova pogodovanja rastu
Stabilne javne financije ključ su rasta i
stvaranja radnih mjesta. Fiskalna održivost presudna je kako bi se osiguralo
povjerenje ulagača i fiskalni prostor potreban za suzbijanje
neočekivanih kretanja te za maksimalno povećanje doprinosa javnih
financija gospodarstvu. Države članice trebale bi osigurati dugoročni
nadzor nad razinom deficita i duga. Fiskalne politike moraju se provoditi
unutar okvira Unije koji se zasniva na pravilima te ih se mora upotpuniti
stabilnim dogovorima u vezi s nacionalnim proračunom. U fiskalnim bi se
politikama trebali odražavati gospodarski uvjeti i rizici u pogledu održivosti
na razini države članice, osiguravajući pritom dobru usklađenost
ekonomskih politika i smjera fiskalne politike u cijeloj Uniji i
europodručju, koristeći se fiskalnim prostorom tamo gdje je dostupan
kako bi se podupirali rast i ulaganja.
U strategijama koncipiranja i provedbe
proračunske konsolidacije trebalo bi dati prednost stavkama rashoda kojima
se povećava rast unutar područja poput obrazovanja, vještina i
zapošljivosti, istraživanja i razvoja te inovacija i ulaganja u mreže s
pozitivnim učinkom na produktivnost, primjerice brzi internet, veze
između energetskog i prometnog sektora te u energetsku i prometnu
infrastrukturu. Reformama rashoda trebalo bi se ciljati na povećanje učinkovitosti
javne uprave; takve se reforme mogu ponajprije pripremiti preispitivanjem
potrošnje radi osiguravanja dugoročne održivost.
Reforme rashoda kojima se promiče
učinkovita dodjela resursa radi podupiranja rasta i zaposlenosti uz
očuvanje pravednosti trebale bi se upotpuniti osuvremenjivanjem sustava
javnih prihoda. Trebalo bi ustrajati na zajedničkoj konsolidiranoj
osnovici poreza na dobit. Smanjenjem oporezivanja rada uz osiguravanje
neutralnosti proračuna njegovim preusmjeravanjem na poreze na potrošnju, periodične
poreze na nekretnine i ekološke poreze može se pridonijeti ispravljanju
neučinkovitosti tržišta te stvoriti temelj za održive stope rasta i
stvaranja radnih mjesta. Učinkovitost poreznog sustava može se
povećati proširenjem porezne osnovice poput uklanjanja ili smanjenja
primjene i opsega izuzeća i preferencijalnih režima te jačanjem
porezne uprave, pojednostavnjenjem poreznog sustava te suzbijanjem poreznih
prijevara i agresivnog poreznog planiranja.
[1]               Umetnuti unakrsno upućivanje na smjernice za
zapošljavanje.


title: Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije za 2015.

text:
               18.8.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 272/6

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 14. srpnja 2015.
   o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije za 2015.
   (2015/C 272/02)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe za održivi rast i konkurentnost.

               (2)

               Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Slovenije za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), predstavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Slovenije za 2015.

               (4)

               Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomske politike. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojemu je Slovenija utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)

               Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)

               Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Sloveniju za 2015. U izvješću za Sloveniju ocijenjen je napredak u traženju rješenja za preporuke za Sloveniju donesene 8. srpnja 2014. Izvješće za Sloveniju sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Sloveniji postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje u području politika i posebno praćenje. Trenutačno se posebice provodi uravnoteživanje i odlučne mjere u području politika, a u usporedbi s prošlom godinom poboljšanom izvoznom učinkovitošću i poboljšanim uvjetima za rast smanjeni su rizici, osobito oni povezani s vanjskom održivošću. Međutim, slabo korporativno upravljanje, visoka razina državnog vlasništva, visoka zaduženost poduzeća i rastući javni dug predstavljaju rizike za financijsku stabilnost i rast te im je potrebno posvetiti posebnu pozornost. Stoga se te neravnoteže više ne smatraju prekomjernima, ali i dalje im je potrebno posvećivati posebnu pozornost.

               (7)

               Slovenija je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. i Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (8)

               Slovenija je trenutačno obuhvaćena korektivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Prema Programu stabilnosti za 2015. vlada planira smanjiti prekomjerni deficit do 2015. u skladu s rokom koji je utvrdilo Vijeće te ostvariti srednjoročni cilj, odnosno uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu, do 2020., to jest jednu godinu nakon programskog razdoblja. Vlada planira postupno smanjiti ukupni deficit na 2,9 % BDP-a u 2015. te na 0,9 % BDP-a u 2019. Prema Programu stabilnosti predviđa se da će udio državnog duga u BDP-u dostići vrhunac u 2015. te iznositi 81,6 % prije nego se počne smanjivati. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja uvjerljiv je. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđa se pravovremeno i trajno smanjenje prekomjernog deficita do 2015. Istodobno, na temelju strukturnog salda i poduzetih diskrecijskih mjera fiskalni napor manji je od onoga koji je preporučilo Vijeće. Uz pretpostavku da se prekomjerni deficit pravovremeno smanji kao što je planirano, na Sloveniju će se od 2016. primjenjivati preventivni dio Pakta. Mjere za podupiranje planiranog ciljanog deficita od 2016. nadalje nisu dovoljno određene. Stoga s obzirom na Komisijinu proljetnu prognozu za 2015. postoji rizik od znatnog odstupanja od zatražene prilagodbe u smjeru ostvarenja srednjoročnog cilja 2016. te će biti potrebne daljnje mjere. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2015., Vijeće smatra da postoji rizik da Slovenija neće poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. U pogledu fiskalnih pravila parlament je 2013. odobrio ustavni temelj za uspostavu pravila o proračunskom saldu/suficitu proračuna javnih financija u strukturnom smislu. Međutim, potrebno provedbeno zakonodavstvo još nije doneseno. Predviđa se da će se revizijama Zakona o javnim financijama pružiti potrebna zakonodavna osnova za postupovna pitanja na kojima se temelji Zakon o javnim financijama.

               (9)

               Slovenija je poduzela mjere za smanjivanje pritiska na srednjoročnu održivost mirovinskog sustava, no i dalje je potrebna prilagodba ključnih parametara kako bi se osigurala njegova održivost nakon 2020. Mirovinska reforma iz 2013. imala je pozitivan učinak, a do kraja 2015. očekuje se donošenje pravnog akta o uspostavi demografskog fonda. Međutim, za osiguravanje dugoročne održivosti mirovina bit će potrebna daljnja reforma. U pogledu reforme dugotrajne skrbi nije ostvaren nikakav napredak. Na kraju 2013. vlada je donijela predložak za reformu dugotrajne skrbi, no donošenje zakonodavstva za provedbu reforme odgođeno je za kraj 2015. kako bi se omogućile prethodne odluke o reformi zdravstvenog osiguranja, uključujući pitanje izvora financiranja cjelokupne zdravstvene i dugotrajne skrbi. Rashodi povezani sa starenjem u području dugotrajne skrbi mogu se obuzdati tako da se naknade daju onima kojima su najpotrebnije, a pružanje skrbi s ustanova preusmjeri na kućnu njegu.

               (10)

               Socijalnim sporazumom sklopljenim u siječnju 2015. predviđa se da će rast plaća u javnom sektoru zaostajati za rastom plaća u privatnom sektoru. Sastav i indeksacija minimalnih plaća nisu obuhvaćeni tim sporazumom. Premda je minimalna plaća još uvijek relativno visoka u usporedbi s prosječnom plaćom, njezin je nedavni rast ograničen. Ocjena reforme tržišta rada iz 2013. pokazuje da su se smanjila ograničenja na tržištu rada, no i dalje postoje strukturni problemi u pogledu dugotrajne nezaposlenosti i niskih stopa zaposlenosti niskokvalificiranih i starijih radnika. Slovenija je poduzela određene mjere kako bi riješila problem neusklađenosti vještina, a planiraju se i brojne druge mjere do 2020.

               (11)

               Dokapitalizacijom Abanke i Banke Celje u 2014. provedena je daljnja stabilizacija bankarskog sektora. Sveobuhvatni akcijski plan za banke dovršen je te je u siječnju 2015. dostavljen Uredu predsjednika vlade. Banka Slovenije poduzela je daljnje korake u pogledu nedostataka utvrđenih procjenom kvalitete imovine iz 2013. te će nastaviti provjere na licu mjesta u prvom tromjesečju 2015. kako bi provjerila jesu li banke provele preporuke. Velike su se banke reorganizirale i pojačale odjele za rješavanje i restrukturiranje. Međutim, za zdraviji bankarski sektor potrebno je poticanje dugoročne profitabilnosti i smanjivanje broja loših kredita u korporativnom sektoru. Izrađen je glavni plan za korporativno restrukturiranje i osnovana je središnja radna skupina za korporativno restrukturiranje. Daljnjim razduživanjem korporativnog sektora, među ostalim i uz pomoć društva za upravljanje bankarskom imovinom i potpunom primjenom novog zakonodavstva o nesolventnosti, pridonijelo bi se obnovi uvjeta za oporavak privatnih ulaganja. Djelatnost odobravanja bankovnih zajmova i dalje opada, što osobito utječe na mala i srednja poduzeća (MSP). Pravi rezultati nedavne dokapitalizacije bankarskog sektora očekuju se tek 2016. Ograničeno odobravanje bankovnih zajmova i visoke kamatne stope opterećuju financijsku sposobnost MSP-a. Premda se udio neodobrenih zahtjeva za zajam smanjio u posljednjih šest godina, znatno je porastao broj MSP-a koji tvrde da su banke sve manje spremne odobriti zajam te je taj broj među najvećima u Uniji.

               (12)

               Program privatizacije je u postupku, iako s kašnjenjem. Provodi se restrukturiranje pet glavnih banaka u državnom vlasništvu te likvidacija dviju manjih domaćih banaka. Slovenski državni holding nadležan za upravljanje državnom imovinom i njezinom prodajom sada je potpuno operativan. Parlament još mora odobriti nacrt strategije upravljanja imovinom, nakon čega se predviđa objava plana prodaje pomno odabrane imovine u državnom vlasništvu. Slovenski državni holding u prosincu 2014. donio je novi pravilnik o korporativnom upravljanju, a u siječnju 2015. imenovan je službenik za poštovanje tog pravilnika.

               (13)

               Učinkovitost sudova još se povećala, iako sporije, u 2014. Premda je ostvaren određen napredak u skraćivanju prvostupanjskih sudskih postupaka za građanske i trgovačke parnice, uključujući predmete u okviru zakonodavstva o nesolventnosti, postupci i dalje dugo traju, a broj zaostalih neriješenih predmeta i dalje je znatan.

               (14)

               Nepovoljno poslovno okruženje u Sloveniji glavni je čimbenik niske razine ulaganja u slovenska poduzeća, a velikim brojem zakona i brojnim promjenama u zakonodavstvu otežava se poslovanje i poštovanje lokalnih propisa. Broj reguliranih struka smanjio se sa 323 na 242, no i dalje je velik. Provedeno je oko 25 % mjera za smanjenje administrativnog opterećenja navedenih u jedinstvenom dokument. Osigurane su dovoljna razina proračunske neovisnosti za Agenciju za zaštitu tržišnog natjecanja i njezina institucionalna neovisnost.

               (15)

               Nova vlada ponovno je istaknula svoju predanost borbi protiv korupcije i u siječnju 2015. donijela novi dvogodišnji program s jedanaest trajnih mjera. Ostvaren je određeni napredak u pogledu transparentnosti i odgovornosti. Priprema se sveobuhvatna reforma javnog sektora. Nije ostvaren nikakav napredak u pogledu izvješćâ o postupcima ocjene uspješnosti i kontrole kvalitete.

               (16)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu slovenske ekonomske politike i objavila je u izvješću o Sloveniji za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Sloveniji proteklih godina. Uzela je u obzir ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Sloveniji nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

               (17)

               U svjetlu detaljnog preispitivanja koje je izvršila Komisija i te ocjene Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

               (18)

               S obzirom na europski semestar Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (6). Budući da joj je valuta euro, Slovenija bi također trebala osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

         PREPORUČUJE Sloveniji da u 2015.i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.

               osigurati trajno smanjenje prekomjernog deficita u 2015. i postići fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2016. Donijeti Zakon o fiskalnom pravilu i revidirati Zakon o javnim financijama. Ubrzati dugoročnu reformu mirovinskog sustava. Donijeti reformu u području zdravstvene i dugotrajne skrbi do kraja 2015;

               2.

               uz savjetovanje sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnom praksom, revidirati mehanizme za utvrđivanje minimalne plaće, osobito u pogledu uloge naknada, s obzirom na učinak na siromaštvo unatoč zaposlenju, otvaranje radnih mjesta i konkurentnost. Povećati zapošljivost niskokvalificiranih i starijih radnika. Poduzeti mjere za rješavanje dugotrajne nezaposlenosti i pružanje odgovarajućih poticaja za produživanje radnog vijeka;

               3.

               smanjiti razinu loših kredita u bankama uvođenjem posebnih ciljeva. poboljšati sposobnosti praćenja kreditnog rizika u bankama. Nastaviti korporativno restrukturiranje i daljnje snažno korporativno upravljanje u društvu za upravljanje bankarskom imovinom. Poduzeti mjere za poboljšanje pristupa financiranju za MSP-e i mikropoduzeća. Donijeti strategiju za Slovenski državni holding s jasnim razvrstavanjem imovine, provesti godišnji plan upravljanja imovinom i primijeniti kriterije uspješnosti;

               4.

               osigurati da se reformama donesenima u cilju poboljšanja učinkovitosti građanskog pravosuđa doprinese skraćivanju postupaka.

      Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (4)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije, 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 115.)

      (5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.)

      (6)  SL C 272, 18.8.2015., str. 98.


title: Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2016. o Nacionalnom programu reformi Hrvatske za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2016.

text:
               18.8.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 299/96

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 12. srpnja 2016.
   o Nacionalnom programu reformi Hrvatske za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2016.
   (2016/C 299/23)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2016. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je Hrvatska utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)

               Izvješće za Hrvatsku za 2016. objavljeno je 26. veljače 2016. U njemu je ocijenjen napredak Hrvatske u rješavanju preporuka za Hrvatsku koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak Hrvatske u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 8. ožujka 2016. predstavila rezultate detaljnog preispitivanja. U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Hrvatskoj postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Osobito je važno rješavati slabosti povezane s velikim javnim, korporativnim i vanjskim dugom u kontekstu visoke nezaposlenosti. Daljnje slabosti koje zahtijevaju posebno djelovanje u okviru politika uključuju fiskalno upravljanje, upravljanje poduzećima u državnom vlasništvu, učinkovitost javne uprave i rješavanje loših kredita.

               (3)

               Hrvatska je 28. travnja 2016. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2016. i svoj Program konvergencije za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. Nacionalni program reformi dosta je ambiciozan i ako se u cijelosti provede u navedenim rokovima, to će doprinijeti rješavanju makroekonomskih neravnoteža. U njemu su navedene relevantne mjere za poboljšanje upravljanja javnim financijama, zdravstvenog sektora i poslovnog okružja, kao i opredijeljenost za ambiciozne reforme u javnoj upravi, mirovinskom sustavu, socijalnoj zaštiti te bolje upravljanje poduzećima u državnom vlasništvu. Na temelju ocjene preuzetih obveza Hrvatske u okviru politika, u ovom trenutku nije potrebno ubrzavati postupak u slučaju makroekonomskih neravnoteža.

               (4)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera koje povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Hrvatska je trenutačno obuhvaćena korektivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2016. očekuje da će ukupni deficit za 2016. biti manji od 3 % BDP-a i iznositi 2,6 % BDP-a, a zatim će se nastaviti smanjivati i iznositi 1,0 % BDP-a najkasnije do 2019. Vlada osim toga očekuje da će tijekom programskog razdoblja dosegnuti srednjoročni proračunski cilj: strukturni deficit od 1,75 % BDP-a. Udio državnog duga u BDP-u dosegnuo je vrhunac od 86,7 % u 2015., ali u Programu konvergencije prognozira se postupan pad na 80,0 % u 2019. Uzimajući u obzir nominalnu vrijednost, projekcije udjela državnog duga u BDP-u u Programu u skladu su s referentnim mjerilom za smanjenje duga. Međutim, iako je makroekonomski scenarij na kojem su utemeljene proračunske projekcije realno uvjerljiv, rast nominalnog BDP-a veći je od onoga u prognozi Komisije, osobito za 2016. Prognozirano smanjenje udjela duga oslanja se stoga na povoljne projekcije nominalnog rasta; osim toga u obzir se uzimaju znatne prilagodbe stanja i tokova usmjerene na smanjivanje duga, što proizlazi iz prodaje financijske imovine, ali nije dovoljno određeno. Nadalje, mjere potrebne za podržavanje planiranog ciljanog deficita za 2017. i dalje uglavnom nisu određene. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2016. projekcija deficita opće države iznosi 2,7 % BDP-a u 2016., što je u skladu s ukupnim ciljanim deficitom uključenim u Preporuku Vijeća od 21. siječnja 2014. na temelju članka 126. stavka 7. UFEU-a. Prognozira se ostvarenje preporučenog fiskalnog napora u okviru postupka zbog prekomjernog deficita. Suprotno tomu, u prognozi Komisije ne upućuje se na usklađenost s referentnim mjerilom za smanjenje duga, kojemu se teži u budućnosti. Iako bi strukturna prilagodba od 0,2 % BDP-a u 2017. bila dostatna za postizanje srednjoročnog proračunskog cilja, za osiguravanje usklađenosti s referentnim mjerilom za smanjenje duga potrebna bi bila znatnija strukturna prilagodba. Konkretno, s obzirom na visoku razinu duga i konjunkturne uvjete u Hrvatskoj, primjerena bi bila prilagodba iznad 0,5 % BDP-a. U ovom trenutku prognozira se pogoršanje strukturnog salda za 0,2 % BDP-a u 2017. Na temelju ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2016., Vijeće smatra da postoji rizik od toga da Hrvatska neće biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će za osiguravanje usklađenosti u 2017. biti potrebne dodatne mjere.

               (6)

               Proračunsko planiranje u Hrvatskoj i dalje je, unatoč određenom poboljšanju postignutom izmjenama Zakona o proračunu iz 2015., obilježeno velikim slabostima. Poveznice između višegodišnjeg proračunskog okvira i godišnjih proračuna i dalje su slabe, a jasna pravila o promjeni proračunskih planova tijekom godine ne postoje. Strateško planiranje pojedinačnih proračunskih korisnika ne podliježe sustavnom nadzoru i ne doprinosi u dostatnoj mjeri usklađivanju prioriteta u okviru politika sa srednjoročnim fiskalnim ciljevima. U proračunskom se procesu malo pozornosti posvećuje znatnim izvanproračunskim transakcijama i računovodstvenim prilagodbama koje utječu na deficit i dug opće države. Numerička fiskalna pravila trenutačno se revidiraju. Jedan je od glavnih izazova kako ih učiniti operativnijima i usklađenijima s Paktom o stabilnosti i rastu. Napori su potrebni i u poboljšanju statističke osnove proračunskog planiranja.

               (7)

               Povjerenstvo za fiskalnu politiku, nadležno za praćenje usklađenosti s fiskalnim pravilima na nacionalnoj razini, blisko je povezano s nacionalnim fiskalnim tijelima i nema dovoljno vlastitog osoblja. Njegova politička i funkcionalna neovisnost u takvim uvjetima nisu osigurane. Revizija institucionalnog ustroja i mandata Povjerenstva za fiskalnu politiku najavljena je za treće tromjesečje 2016.

               (8)

               Hrvatska je pokrenula reformu sustava komunalnih naknada, koja je predstavljena kao korak u okviru šire reforme oporezivanja nepokretne imovine. Kombinirani prihod od periodičnih poreza na nepokretnu imovinu i komunalnih naknada ima relativno nizak udio u BDP-u.

               (9)

               Ključni su izazovi visoka razina poreznih dugova, prijevare povezane s PDV-om te siva ekonomija. Poduzimaju se mjere za poboljšanje porezne discipline, uključujući razvoj sustava upravljanja rizicima porezne discipline. Međutim, dokazi o djelotvornosti poduzetih mjera još su uvijek ograničeni.

               (10)

               Razina javnog duga visoka je i još se uvijek povećava, zbog čega je u upravljanju javnim dugom nužno uvesti proaktivan i prema budućnosti okrenut pristup. Planira se skoro donošenje strategije upravljanja javnim dugom za razdoblje 2016. – 2018. Hrvatska, međutim, još nema sveobuhvatniji pristup upravljanju dugom koji bi, među ostalim, uključivao godišnje revizije zbog kretanja na tržištu, primjerenu strategiju upravljanja rizikom i jačanje funkcije nadležne za obavljanje povezanih poslova.

               (11)

               Velik dio radno sposobnog stanovništva nije uključen na tržište rada. Jedan od glavnih uzroka za to jest rano umirovljenje, također među muškarcima u najproduktivnijoj dobi. Rano umirovljenje moguće je punih pet godina prije zakonske dobi za umirovljenje, a financijski poticaji za rad do navršenja te dobi (i nakon toga) slabi su. Osim toga, mirovinski sustav obilježen je mnogim posebnim odredbama za određene kategorije radnika i velikodušnim mogućnostima ranog umirovljenja za određena zanimanja. Zakonska dob za umirovljenje muškaraca i žena izjednačuje se i povećava na 67, ali sporo. Trenutačne i buduće mirovine nisu na primjerenoj razini, što dovodi do visokog rizika od siromaštva u starosti, posebno za osobe s kratkim radnim vijekom.

               (12)

               Na visoku razinu neaktivnosti dodatno utječe visoka nezaposlenost; niska iskorištenost radnog potencijala koči razvoj. Nezaposlenost mladih i dalje je glavni izvor zabrinutosti, što upućuje na slabosti u obrazovnom sustavu, a prostora za poboljšanje ima i u području djelotvornosti, praćenja i evaluacije Jamstva za mlade. Stope dugotrajne nezaposlenosti nedavno su smanjene, ali još su uvijek oko dvaput veće od prosjeka u EU-u. Sudjelovanje u programima cjeloživotnog obrazovanja i dalje je vrlo nisko zbog nedovoljne razvijenosti sustava obrazovanja odraslih.

               (13)

               Potrošnja po stanovniku za socijalnu zaštitu obilježena je regionalnim razlikama te nedosljednostima u pogledu kriterija prihvatljivosti za naknade u okviru opće socijalne zaštite i naknade za posebne kategorije. Osim toga, tek se manji dio ukupnog proračuna za socijalnu zaštitu troši na nacionalni program minimalnog dohotka. Rezultat toga su neučinkovitosti i nedostatna zaštita najsiromašnijih. U okviru reforme sustava socijalne zaštite bilježe se kašnjenja u konsolidaciji različitih naknada i uspostave jedinstvenih administrativnih točaka za pružanje usluga socijalne zaštite.

               (14)

               Funkcijska raspodjela nadležnosti u javnoj upravi između središnje razine i lokalne razine složena je, a sustav je rascjepkan. Raspodjela decentraliziranih administrativnih funkcija nije u skladu s fiskalnim kapacitetom nadležnih lokalnih jedinica. Zbog toga su lokalne jedinice vrlo ovisne o transferima iz opće države te je pružanje javnih usluga obilježeno znatnim regionalnim nejednakostima. Rascjepkanost javne uprave teret je za pružanje usluga, poslovno okružje i učinkovitost javne potrošnje. U reformi javne uprave nema bitnih pomaka. Uveden je pravni okvir za dobrovoljno spajanje jedinica lokalne vlasti, ali nisu pruženi poticaji za iskorištavanje te mogućnosti. Racionalizacija u sustavu državnih agencija napreduje sporo.

               (15)

               Plaće u javnom sektoru regulirane su nedosljednim odredbama koje se primjenjuju na javne institucije u pogledu definicije složenosti posla, povlastica i dodataka na plaću. Time se ograničava kontrola Vlade nad rashodima za plaće i opterećuje učinkovitost javnog sektora. Zbog relativno visokog udjela koji javni sektor ima u ukupnoj zaposlenosti, kretanje plaća u javnom sektoru bitno je i u širem ekonomskom kontekstu.

               (16)

               Gospodarstvo je obilježeno visokim udjelom poduzeća u državnom vlasništvu. Slabosti u upravljanju, uključujući nedostatak primjerenog praćenja uspješnosti, i dalje dovode do znatno niže profitabilnosti poduzeća u državnom vlasništvu u odnosu na usporedive privatne korporacije, što nepovoljno utječe na javne financije. Uvrštenjem dionica poduzeća u državnom vlasništvu na burzu može se doprinijeti njihovu boljem korporativnom upravljanju, osobito zahvaljujući jačanju mehanizama za izvješćivanje i internu kontrolu. Mjere kojima bi se u poduzeća u državnom vlasništvu uvelo privatno vlasništvo napredovale su sporo.

               (17)

               Nacionalna razvojna banka, Hrvatska banka za obnovu i razvitak (HBOR), subjekt u državnom vlasništvu, mogla bi imati ključnu ulogu u oporavku Hrvatske. Njezinom aktivnošću kreditiranja moglo bi se znatno doprinijeti promicanju ulaganja i uklanjanju tržišnih nedostataka. Za ograničavanje rizika povezanog s aktivnošću HBOR-a potrebni su primjeren regulatorni okvir i dobro korporativno upravljanje, osobito zato što se HBOR u sve većoj mjeri bavi izravnim kreditiranjem.

               (18)

               Neovisna revizija kvalitete imovine iz HBOR-ova kreditnog portfelja, koju državna tijela planiraju provesti 2017., korak je u rješavanju navedenih izazova. U međuvremenu je potrebno jačati mehanizme praćenja i odgovornosti koji vrijede za HBOR.

               (19)

               Stopa apsorpcije sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova dosad je bila niska zbog čimbenika poput nedostatnih administrativnih kapaciteta, složenosti postupaka i ograničenog broja projekata spremnih za provedbu.

               (20)

               Poslovno okružje u Hrvatskoj i dalje je obilježeno znatnim nedostacima koji opterećuju ulagačku klimu. Mnogi parafiskalni nameti za poduzeća još su smetnja u poslovnom okružju. Regulatorno okružje za pružatelje usluga i regulirane profesije i dalje je restriktivno. Pristup određenim reguliranim profesijama i njihovo obavljanje, među ostalim i pravničkim profesijama i poreznom savjetovanju, i dalje su ograničeni. Hrvatska preispituje potrebu za tim ograničenjima i njihovu razmjernost, ali konkretni koraci kasne. Nadalje, regulirane profesije i poduzeća pod znatnim su administrativnim opterećenjem.

               (21)

               Regulatorna nestabilnost i zakonodavstvo koje se doživljava kao nekvalitetno dodatni su teret za poslovno okružje. Dugi postupci, znatni zaostaci i nedosljedna sudska praksa donose izazove za kvalitetu i učinkovitost pravosudnog sustava, osobito za trgovačke sudove. Sustavi informacijskih i komunikacijskih tehnologija nedovoljno su razvijeni, osobito kada je riječ o komunikaciji sa strankama u sudskim postupcima i elektroničkoj dostavi sudske dokumentacije.

               (22)

               Rješavanje loših kredita ključno je za rješavanje prezaduženosti gospodarstva. U tom su smislu unapređenjem okvira za predstečajni i stečajni postupak poduzeća te uvođenjem postupka osobnog stečaja poduzeti važni koraci. Da bi se ocijenio utjecaj tih novih okvira, potrebno je precizno praćenje. Međutim, pravna nesigurnost u pogledu oporezivanja otpisa još je prepreka brzom rješavanju loših kredita u portfeljima banaka.

               (23)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu hrvatske ekonomske politike i objavila je u Izvješću za Hrvatsku za 2016. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Hrvatskoj u proteklim godinama. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Hrvatskoj, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog gospodarskog upravljanja EU-om pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 5. u nastavku.

               (24)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje (4) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (25)

               Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi i Program konvergencije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 5. u nastavku,

         PREPORUČUJE da Hrvatska u 2016. i 2017. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               Osigurati održivo ispravljanje prekomjernog deficita do 2016. Nakon toga ostvariti godišnju fiskalnu prilagodbu od najmanje 0,6 % BDP-a u 2017. Iskoristiti sve neočekivane prihode kako bi se ubrzalo smanjivanje udjela duga opće države. Do rujna 2016. ojačati numerička fiskalna pravila te neovisnost i mandat Povjerenstva za fiskalnu politiku. Do kraja 2016. poboljšati proračunsko planiranje i ojačati višegodišnji proračunski okvir. Do kraja 2016. pokrenuti reformu periodičnog oporezivanja nepokretne imovine. Ojačati okvir za upravljanje javnim dugom. Donijeti i početi provoditi strategiju za upravljanje javnim dugom za razdoblje 2016. – 2018.

               2.

               Do kraja 2016. poduzeti mjere za odvraćanje od ranog umirovljenja, ubrzati prijelaz na višu dobnu granicu za zakonsko umirovljenje i uskladiti odredbe o mirovinama za posebne kategorije s općim pravilima za umirovljenje. Omogućiti primjerenu dokvalifikaciju i prekvalifikaciju radi povećanja zapošljivosti radno sposobnog stanovništva, s težištem na niskokvalificiranim radnicima i dugotrajno nezaposlenima. Konsolidirati naknade u okviru socijalne zaštite, uključujući posebne režime, usklađivanjem kriterija prihvatljivosti i integracijom upravljanja tim naknadama te usmjeriti potpore na one kojima je najpotrebnija.

               3.

               Do kraja 2016. započeti smanjivati rascjepkanost i poboljšavati funkcionalnu raspodjelu nadležnosti u javnoj upravi radi poboljšanja učinkovitosti i smanjenja teritorijalnih nejednakosti u pružanju javnih usluga. Na temelju savjetovanja sa socijalnim partnerima uskladiti okvire za određivanje plaća u javnoj upravi i javnim službama. Ostvariti napredak u procesu otuđivanja državne imovine i ojačati praćenje uspješnosti poduzeća u državnom vlasništvu te odgovornosti rukovodstva, među ostalim ostvarenjem napretka u uvrštavanju dionica poduzeća u državnom vlasništvu na burzu.

               4.

               Znatno smanjiti parafiskalne namete. Ukloniti neopravdane regulatorne prepreke koje ometaju pristup reguliranim profesijama i njihovo obavljanje. Smanjiti administrativnu opterećenost poduzeća.

               5.

               Poduzeti mjere za poboljšanje kvalitete i učinkovitosti pravosudnog sustava u trgovačkim i upravnim sudovima. Olakšati rješavanje loših kredita, osobito poboljšanjem poreznog tretmana pri rješavanju loših kredita.

      Sastavljeno u Bruxellesu 12. srpnja 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. KAŽIMÍR

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (4)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća (EU) 2016/210 od 12. veljače 2016. o razrješnici koja se daje Komisiji u vezi s provedbom operacija Europskog razvojnog fonda (osmi ERF) za financijsku godinu 2014.

text:
               16.2.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 39/59

         PREPORUKA VIJEĆA (EU) 2016/210
   od 12. veljače 2016.
   o razrješnici koja se daje Komisiji u vezi s provedbom operacija Europskog razvojnog fonda (osmi ERF) za financijsku godinu 2014.
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Četvrtu konvenciju AKP-EEZ-a potpisanu u Loméu 15. prosinca 1989. (1) i izmijenjenu Sporazumom potpisanim na Mauricijusu 4. studenoga 1995. (2),
   uzimajući u obzir Unutarnji sporazum između predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o financiranju i upravljanju potporom Zajednice u okviru Drugog financijskog protokola uz Četvrtu konvenciju AKP-EZ-a (3) ( „Unutarnji sporazum”) kojim se, među ostalim, uspostavlja osmi Europski razvojni fond (osmi ERF), a posebno njegov članak 33. stavak 3.,
   uzimajući u obzir Financijsku uredbu od 16. lipnja 1998. koja se primjenjuje na suradnju u financiranju razvoja u okviru Četvrte konvencije AKP-EZ-a (4), a posebno njezine članke od 66. do 74.,
   razmotrivši račun prihoda i rashoda i bilancu stanja koja se odnosi na operacije osmog ERF-a na dan 31. prosinca 2014. i godišnje izvješće Revizorskog suda o djelatnostima koje se financiraju iz 8., 9., 10. i 11. Europskog razvojnog fonda (ERF-ovi), što se tiče financijske godine 2014., zajedno s odgovorima Komisije sadržanima u tom godišnjem izvješću (5),
   budući da:

               (1)

               Na temelju članka 33. stavka 3. Unutarnjeg sporazuma, Europski parlament treba, na preporuku Vijeća, Komisiji dati razrješnicu za financijsko upravljanje osmim ERF-om.

               (2)

               Sveukupna provedba operacija osmog ERF-a tijekom financijske godine 2014. od strane Komisije je zadovoljavajuća,

         PREPORUČUJE da Europski parlament Komisiji izda razrješnicu u vezi s provedbom operacija osmog ERF-a za financijsku godinu 2014.

      Sastavljeno u Bruxellesu 12. veljače 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  SL L 229, 17.8.1991., str. 3.

      (2)  SL L 156, 29.5.1998., str. 3.

      (3)  SL L 156, 29.5.1998., str. 108.

      (4)  SL L 191, 7.7.1998., str. 53.

      (5)  SL C 373, 10.11.2015., str. 289.