               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.5.2015.
            COM(2015) 267 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Malte za 2015.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2015.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Malte za 2015.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2015.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta „Europa 2020.”, koja se temelji na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na ključna područja u kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

               (2)Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica. One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice bile su pozvane uzeti ih u obzir u okviru svojih nacionalnih ekonomskih politika i politika zapošljavanja.

               (3)Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku o Nacionalnom programu reformi Malte za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Malte za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014. u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013
                  4
                dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Malte za 2015.
                  5
               .

               (4)Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta
                  6
               , čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomske politike. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  7
               , u kojem Maltu ne smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, ubrzanje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije kojom se potiče rast.

               (6)Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Maltu za 2015.
                  8
                Njime je ocijenjen napredak Malte u vezi s preporukama po državama članicama donesenima 8. srpnja 2014.

               (7)Malta je 17. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015., a 30. travnja 2015. Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (8)Malta je trenutačno obuhvaćena [preventivnim] dijelom Pakta o stabilnosti i rastu [nakon obustave postupka u slučaju prekomjernog deficita u lipnju 2015.]. U Programu stabilnosti za 2015. vlada planira postupno poboljšanje ukupnog deficita, koje će iznositi 1,6 % BDP-a u 2015. te dodatnih 0,2 % BDP-a u 2018. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. može se smatrati da je prekomjerni deficit smanjen u 2014. Prema Programu stabilnosti vlada namjerava ostvariti srednjoročni cilj, odnosno uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu, do 2019., godinu dana nakon programskog razdoblja. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u postupno padati na 61,2 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije djeluje uvjerljivo.  Čini se da postoji rizik određenog odstupanja od potrebne prilagodbe od 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom cilju u 2015. i 2016. Predviđa se da će 2015. poboljšanje strukturnog salda biti 0,1 % BDP-a ispod utvrđene obveze. Prilagodba predviđena za 2016. u skladu je s utvrđenom obvezom, ali postoji rizik određenog odstupanja kada se zajednički uzmu u obzir 2015. i 2016. Mjere za podupiranje planiranog ciljnog deficita od 2016. nadalje nisu dovoljno određene. Stoga će 2015. i 2016. biti potrebne dodatne mjere. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015. mišljenje je Vijeća da se očekuje da će Malta općenito poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (9)Održivost javnih financija Malte dugoročno je izložena riziku, posebno zbog predviđenog rasta rashoda povezanih sa starenjem stanovništva. U pogledu mirovinskog sustava zakonom utvrđeno povećanje zakonske dobi za umirovljenje uvodi se vrlo sporo, a zakonska dob za umirovljenje i očekivana životna dob nisu posebno povezane. Malta rješava izazove mirovinskog sustava poduzimanjem mjera na tržištu rada i uvođenjem trećeg mirovinskog stupa, a najavila je i daljnje političke mjere u Nacionalnom programu reformi, no mjere znatnog poboljšanja održivosti i prikladnosti sustava treba još najaviti i provesti. Započela je provedba nacionalne strategije za zdravstvene sustave u cilju maksimiziranja učinkovitosti zdravstvenog sustava uz ostvarivanje financijske održivosti. Ta će se provedba morati pratiti.

               (10)Malta je uvela mjere pomoći stanovništvu da lakše uspostavi ravnotežu između posla i obitelji, osobito fiskalnim poticajima, trajnom ponudom centara za besplatnu zdravstvenu skrb djece i uvođenjem fleksibilnog radnog vremena. S druge strane, moguće je da je zbog povećane potražnje za neslužbenom dugotrajnom skrbi i nedostatka odgovarajućih vještina starijim ženama otežano traženje posla na tržištu rada. Nacionalna strategija pismenosti i strategija za borbu protiv ranog napuštanja školovanja objavljeni su u lipnju 2014. U tijeku je i usklađivanje obrazovnih rezultata s potrebama tržišta, ali još nema konkretnog ishoda.

               (11)Ulažu se napori i u stvaranje okvira za uporabu fondova poduzetničkoga kapitala te olakšavanje pristupa tržištima kapitala, osobito preispitivanjem programa za novoosnovana poduzeća Malta Enterprise i najavljenim programom ulaganja početnoga kapitala. U tijeku je i osnivanje banke za razvoj. Ta će se provedba morati pratiti.

               (12)Napori koje Malta ulaže u borbu protiv utaje poreza i poticanje porezne discipline pojednostavnjenim prikupljanjem prihoda idu u pravom smjeru. Iako se na tome radi, treba poduzeti konkretne mjere kako bi se pospješila uporaba elektroničkog plaćanja.

               (13)Trajanje postupaka javne nabave znatno je skraćeno uvođenjem obvezne e-nabave i jačanjem odgovarajućih vladinih službi. Skratit će se i provedbom najavljenih mjera, osobito zapošljavanjem dodatnih djelatnika i uvođenjem sustava praćenja. Troškovi prijevoza imaju znatnu ulogu u malteškom gospodarstvu. Nedavno je pokrenuta reforma prometa, no vlada još mora predstaviti sveobuhvatnu prometnu strategiju.

               (14)Nacionalnim programom reformi utvrđene su mjere reforme pravosudnog sustava uz one koje su već utvrđene u izvješću o Malti. Kao posljedica toga Malta je ostvarila određen napredak u provođenju dobivene preporuke u pogledu povećanja učinkovitosti pravosuđa. Dovršava se i nacrt zakona. Očekuje se da će se nakon njegova stupanja na snagu i provođenja dodatno poboljšati učinkovitost pravosudnog sustava, posebno digitalizacijom sudskih postupaka i promicanjem alternativnih mehanizama rješavanja sporova.

               (15)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Malte, koju je objavila u izvješću za Maltu za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere praćenja provedbe preporuka dostavljenih Malti proteklih godina. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku na Malti, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku.

               (16)Vijeće je u okviru tog ocjenjivanja preispitalo Program stabilnosti Malte, a njegovo mišljenje
                  9
                posebno je navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (17)U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Vijeće je na temelju te analize donijelo posebne preporuke po državama članicama europodručja. Malta bi trebala osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka.

               OVIME PREPORUČUJE Malti da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.Nakon smanjenja prekomjernog deficita postići fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom cilju u 2015. i 2016.

               2.Poduzeti mjere poboljšanja osnovnih vještina te daljnjeg smanjenja ranog napuštanja školovanja promicanjem stalnog profesionalnog razvoja nastavnika.

               3.Ubrzati povećanje zakonske dobi za umirovljenje te je povezati s očekivanom životnom dobi.

               4.Poboljšati pristup malih poduzeća i mikropoduzeća financiranju, posebno nebankovnim instrumentima.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 267.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069..

                     (4)
                  SL L 140, 27.5.2013., str. 11.

                     (5)
                  C(2014) 8809 završna verzija.

                     (6)
                  COM(2014) 902.

                     (7)
                  COM(2014) 904.

                     (8)
                  SWD(2015) 37 završna verzija.

                     (9)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.5.2015.
            COM(2015) 266 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2015.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2015.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2015.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2015.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na ključna područja u kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

               (2)Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica. One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice bile su pozvane uzeti ih u obzir u okviru svojih nacionalnih ekonomskih politika i politika zapošljavanja.

               (3)Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Mađarske za 2014.

               (4)Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta
                  5
               , čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomske politike. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  6
               , u kojem Mađarsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)Europsko vijeće je 18. prosinca 2014. podržalo prioritete za poticanje ulaganja, ubrzanje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)Komisija je 26. veljače objavila izvješće za Mađarsku za 2015.
                  7
                Njime je ocijenjen napredak Mađarske u vezi s preporukama donesenima 8. srpnja 2014. Izvješće za Mađarsku sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Mađarskoj postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju odlučno političko djelovanje i praćenje. Potrebno je obratiti posebnu pozornost na rizike koji proizlaze iz neto međunarodne pozicije (koja je usprkos određenom napretku u uravnoteživanju inozemnih računa i dalje izrazito negativna), visoku razinu javnog duga, znatno regulatorno opterećenje financijskog sektora te visoku razinu loših kredita, što otežava razduživanje.

               (7)Mađarska je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. te Program konvergencije za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (8)Na Mađarsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo o dugu za razdoblje 2013. – 2015. U Planu konvergencije za 2015. vlada namjerava postupno smanjiti ukupni deficit na 2,4 % BDP-a u 2015., zatim na 1,6 % u 2018. te u 2017. ostvariti srednjoročni cilj – strukturni deficit od 1,7 % BDP-a. U skladu s Planom konvergencije vlada planira postupno smanjiti udio duga u BDP-u na 74,9 % u 2015. odnosno na 68,9 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se ta proračunska predviđanja temelje uglavnom je uvjerljiv do 2016., a zatim postaje povoljan. Mjere za postizanje planiranog ciljnog deficita od 2016. nadalje nisu dostatno utvrđene, a posebno za razdoblje nakon 2016. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. strukturni saldo i rast neto rashoda upućuju na rizik znatnog odstupanja od zahtijevanog kretanja prema ostvarenju srednjoročnog cilja u 2015. i 2016 Zbog toga će u 2015. i 2016. trebati donijeti nove mjere. Istovremeno se predviđa da će Mađarska u 2015. ispuniti zahtjeve prijelaznog pravila o dugu, te referentnog mjerila za smanjenje duga nakon završetka prijelaznog razdoblja u 2016. Na temelju ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015., Vijeća smatra da postoji rizik da Mađarska neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Mađarski sustav fiskalnog upravljanja poboljšao bi se strogom primjenom već donesenog srednjoročnog proračunskog okvira i snažnijim analitičkim doprinosom Fiskalnog vijeća.

               (9)Najveći izazovi bankarskog sektora prisutni su tijekom posljednjih 12 mjeseci, a posebno oni povezani s ponovnom uspostavom kreditiranja po tržišnim uvjetima poboljšanim mogućnostima prikupljanja kapitala i boljim čišćenjem portfelja. Od sredine 2013. bankovno kreditiranje uglavnom se temeljilo na programima subvencija, uključujući oko 40 % kreditiranja malih i srednjih poduzeća. Kombinacija znatnog poreznog i regulatornog opterećenja i visok udio problematičnih kredita ne potiče banke u dovoljnoj mjeri da pojačaju svoju uobičajenu djelatnost kreditiranja bez subvencija. Vanjska izloženost Mađarske i s tim povezani rizici financijske stabilnosti znatno su se smanjili zbog nedavne konverzije hipotekarnih kredita izraženih u stranoj valuti u lokalnu valutu. Istovremeno je zaduženost kućanstava u stranoj valuti i dalje glavni uzrok visokog udjela loših kredita. Većina dosad donesenih programa olakšica korisnicima kredita u stranoj valuti nije bila usmjerena na dužnike u teškoćama, osim programa nacionalne agencije za upravljanje imovinom u sektoru kućanstava, a malo je vjerojatno da će se njima moći riješiti problemi loših kredita. Prepreke učinkovitom čišćenju portfelja među ostalim su i neprovođenje deložacija i neučinkovitost postupaka sudskog i izvansudskog rješavanja sporova. Nedavno sklopljenim sporazumom s Europskom bankom za obnovu i razvoj vlada je preuzela brojne obveze u pogledu rješavanja problema financijskog sektora, među ostalim i postupno smanjivanje poreza na banke i poštovanje načela prethodnog savjetovanja. Strogom provedbom tih mjera omogućila bi se ponovna uspostava zdravog i predvidivog okvira financijske politike. Mađarska je tijekom prošle godine više puta povećala izravno vlasništvo u bankarskom sektoru. Državna intervencija u bankarskom sektoru, koja se provodi povećanjem izravnog vlasništva, može dovesti do znatnih fiskalnih rizika, čak i kada je samo privremene prirode.

               (10)Nedavne promjene u području oporezivanja (uvođenje novih poreza i povećanje postojećih poreza) ponovno su potakle trend povećanja poreznog opterećenja poduzeća u određenim sektorima. Nepredvidivost i selektivnost tih promjena otežavaju ulaganja u okviru sektora. Iako su donesene brojne nove mjere, porezno opterećenje nekih skupina osoba s niskim primanjima i dalje su među najvišima u EU-u, a posebno su pogođeni samci. Čini se da postoji prostor za dodatno preusmjeravanje poreznog opterećenja na prihode koji pogoduju rastu. Brojnim mjerama uvedenima tijekom prošle godine jačaju se sustavi za suzbijanje porezne utaje. Nakon uspješnog dovršetka programa povezivanja registarskih blagajni maloprodajnih mjesta s internetskim sustavom tijekom 2015. planira se proširenje programa na tržišne usluge. Snižen je najniži prag za obveznu prijavu PDV-a po stavkama. U 2015. uveden je sustav elektroničke provjere cestovnog tereta, a glavna mu je namjena suzbijanje kružne prijevare s PDV-om. Međutim, i dalje postoje znatne mogućnosti poboljšanja administrativne učinkovitosti pri prikupljanju poreza i smanjivanja troškova porezne discipline, posebno za mala i srednja poduzeća.

               (11)Sveukupno se mađarsko tržište rada u 2014. poboljšalo, a zbog gospodarskog oporavka povećalo se i zapošljavanje u privatnom sektoru. Program javnih radova, koji je 2011. znatno proširen, i dalje se suočava sa znatnim izazovima. Čini se da je program neučinkovita i nedjelotvorna aktivna politika tržišta rada koja bi mogla narušiti pravilno funkcioniranje tržišta rada. Da se jednaka sredstva potroše na drugačiji način, mađarskom bi gospodarstvu mogla donijeti veću korist. Proračunski trošak programa učetverostručio se tijekom četiri prošle godine te iznosi 0,8 % BDP-a, a očekuje se da će se zatim do 2018. udvostručiti, te se sredstva neće moći upotrijebiti za nužna poboljšanja u području osposobljavanja i usluga potrebnih za lakše sudjelovanje na otvorenom tržištu rada. Postoji rizik da se javnim radovima te veličine stvori snažan učinak ovisnosti i trajno zamijeni sustav socijalnih naknada za niskokvalificirane radnike. Taj program nije primjereno usklađen s drugim aktivnim politikama tržišta rada i njime se dovoljno ne promiče ponovno uključivanje sudionika na otvoreno tržište rada. Stopa uspješnog napuštanja programa javnih radova iznosila je u prvoj polovini 2014. samo 13,8 %, što upućuje na to da javnim radovima ne ostvaruje dovoljna potpora ponovnom uključivanju sudionika na otvoreno tržište rada. Iako je program namijenjen dugotrajno nezaposlenim i niskokvalificiranim osobama, u 2013. je 47 % sudionika imalo srednje ili visoko obrazovanje. Razdoblje prihvatljivosti za naknade za nezaposlenost (tri mjeseca) nije se povećalo, stoga nije usklađeno s prosječnim vremenom (više od godine) koje je tražiteljima zaposlenja potrebno da posao pronađu. Provedeni su brojni programi namijenjeni boljem uključivanju Roma na tržište rada te je uspostavljen sustav praćenja. Međutim, i dalje nedostaju pojednostavnjene, usklađene politike kojima bi se osjetno smanjilo siromaštvo. Pokazatelji siromaštva, premda upućuju na umjereno poboljšanje, i dalje pokazuju da je razina siromaštva zabrinjavajuće visoka, posebno među Romima i djecom. I dalje postoji jaz u pogledu pokrivenosti socijalnom pomoći i njezine primjerenosti.

               (12)Nisu uklonjene prepreke ulasku na tržište u uslužnom sektoru nastale prošlih godina; štoviše, 2014. postavljene su dodatne prepreke koje sprječavaju učinkovitu raspodjelu gospodarskih resursa, čime se povećava nesigurnost ulagača i ograničava tržišno natjecanje. Nove prepreke među ostalim uključuju i zahtjev da se svi maloprodajni objekti odobravaju centraliziranim postupkom. Korupcija i manjak transparentnosti u javnoj upravi, donošenju odluka i javnoj nabavi i dalju izazivaju zabrinutost. Niska razina tržišnog natjecanja u javnoj nabavi i rasprostranjena upotreba izravnog sklapanja ugovora nastavljene su i tijekom 2014. Reorganizacija uprave nadležne za javnu nabavu započeta je 2014., a njezine rezultate potrebno je pozorno pratiti. Mađarska je u studenome 2014. dostavila akcijski plan za prijenos novih direktiva o javnoj nabavi i promicanje tržišnog natjecanja i transparentnosti. Najavljene su i mjere za poboljšanje okvira za borbu protiv korupcije.

               (13)Iako su provedene određene mjere potpore obrazovanju romske djece, no tek treba razviti sustavni pristup za promicanje uključivog redovnog obrazovanja. udio romske djece koja pohađaju škole ili nastavu gdje većinu učenika Romi i dalje je visok, a razina obrazovanja romskih učenika niža je od nacionalnog prosjeka. Nastavnici nisu osposobljeni da skupinama u nepovoljnom položaju pruže dovoljnu potporu. Potrebni su dodatni napori za olakšavanje prijelaza među različitim razinama i razinama obrazovanja te prijelaza iz školovanja na tržište rada. Planirane promjene dodjele mjesta u srednjoškolskim ustanovama s državnom potporom i povećani zahtjevi za visoko obrazovanje mogli bi dodatno ograničiti mogućnosti prelaska među različitim oblicima obrazovanja, posebno skupinama u nepovoljnom položaju. Mađarska ima jednu od najviših stopa napuštanja školovanja u EU-u, koja iznosi 47 %. Vlada je najavila donošenje nacionalne strategije visokog obrazovanja u prosincu 2014. Strategija je sadržavala i povećanje nacionalnog cilja za stopu završetka tercijarnog obrazovanja na 34 %. Ukupno gledajući, nedavnim mjerama nije se poboljšao udio skupina u nepovoljnom položaju u visokom obrazovanju niti se rješava problem napuštanja školovanja. Trenutačnim sustavom financiranja ne jamči se ravnopravan pristup.

               (14)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Mađarske i objavila je u izvješću za Mađarsku za 2015. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete na temelju preporuka upućenih Mađarskoj prethodnih godina. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Mađarskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 5. u nastavku.

               (15)Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo Program konvergencije Mađarske, a njegovo je mišljenje
                  8
                navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (16)U svjetlu detaljnog preispitivanja i ocjene koje provodi Komisija, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program konvergencije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke 1. do 3. u nastavku.

               OVIME PREPORUČUJE Mađarskoj da u razdoblju 2015. – 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.Ostvariti fiskalnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a prema srednjoročnom cilju u 2015. i 0,6 % BDP-a u 2016.

               2.Poduzeti mjere za ponovnu uspostavu uobičajenog kreditiranja realnog gospodarstva i ukloniti prepreke čišćenju portfelja na temelju tržišnih kriterija; znatno smanjiti rizik nepredviđenih obveza povezanih s povećanjem državnog vlasništva u bankarskom sektoru.

               3.Smanjiti štetne sektorske poreze; ukloniti neopravdane prepreke ulasku na tržište u uslužnom sektoru, uključujući u maloprodajnom sektoru; smanjiti porezni klin za osobe s niskim primanjima, uključujući preusmjeravanjem oporezivanja na na područja koja manje utječu na rast; nastaviti  suzbijanje porezne utaje, smanjiti troškova ispunjivanja obveza i poboljšati učinkovitost prikupljanja poreza. Ojačati strukturu za promicanje tržišnog natjecanja i transparentnosti u području javne nabave te dodatno poboljšati okvir za borbu protiv korupcije.

               4.Preusmjeriti proračunska sredstva dodijeljena programu javnih radova na aktivne mjere tržišta rada radi poticanja uključivanja u primarno tržište rada; poboljšati pokrivenost socijalnom pomoći i njezinu primjerenost te naknade za nezaposlenost.

               5.Povećati udio skupina u nepovoljnom položaju, posebno Roma, u uključivom redovnom obrazovanju te poboljšati potporu tim skupinama ciljanim osposobljavanjem nastavnika; ojačati mjere za lakši prelazak među različitim razinama obrazovanja i na tržište rada te poboljšati poučavanje temeljnih vještina.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 266

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902

                     (6)
                  COM(2014) 904 završna verzija

                     (7)
                  SWD(2015) 36 završna verzija

                     (8)
                  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.5.2017.
            COM(2017) 525 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Finske za 2017.i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2017.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Finske za 2017.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2017.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) Europskog parlamenta i Vijeća br. 1176/2011 od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta
                  5
               , čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  6
               , u kojemu je utvrdila da je Finska država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 9. i 10. ožujka 2017., a Vijeće donijelo 21. ožujka
                  7
               .

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Finska bi trebala osigurati punu i pravovremenu provedbu preporuke za europodručje koja je navedena u preporukama 1. do 2. u nastavku.

               (3)Izvješće za Finsku za 2017.
                  8
                objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Finske u odnosu na provedbu preporuka za Finsku koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Finske u ostvarenju svojih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, koji su također objavljeni 22. veljače 2017.
                  9
                U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Finskoj ne postoje makroekonomske neravnoteže.

               (4)Finska je 28. travnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017. i svoj Program stabilnosti za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno zakonodavstvom kojim se uređuju europski strukturni i investicijski fondovi
                  10
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka po državama članicama, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojih relevantnih programa u okviru strukturnih i investicijskih fondova. Komisija je dostavila dodatne smjernice o primjeni tih odredbi
                  11
               .

               (6)Na Finsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2017. predviđa pogoršanje ukupnog salda sa –1,9 % BDP-a u 2016. na –2,3 % u 2017. te nakon toga stabilno poboljšanje do –0,2 % BDP-a u 2020. Predviđeno je da će se nakon 2019. ostvariti srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 0,5 % BDP-a. Međutim, na temelju ponovno izračunanog
                  12
                strukturnog salda srednjoročni proračunski cilj ostvarit će se tek od 2020. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti vrhunac od 64,7 % BDP-a u 2017. te će se 2020. smanjiti na 62,7 % BDP-a. Čini se da je makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan, posebno za 2018. i 2019. Scenarij se temelji na očekivanju da će zapošljavanje u 2018. i 2019. rasti gotovo 2 % godišnje, što je znatno više od prosječnog godišnjeg povećanja tijekom proteklih 10 godina (+0,2 %).

               (7)Komisija je 22. svibnja 2017. u skladu s člankom 126. stavkom 3. UFEU-a pripremila izvješće jer je finski dug opće države premašio referentnu vrijednost od 60 % BDP-a. U izvješću je nakon razmatranja svih relevantnih čimbenika zaključeno da bi kriterij duga trebalo smatrati ispunjenim.

               (8)U Programu stabilnosti Finske za 2017. navodi se znatan učinak iznimnog priljeva izbjeglica na proračun uz odgovarajuće dokaze o opsegu i prirodi tih dodatnih proračunskih troškova. Prema Programu stabilnosti troškovi su u 2016. iznosili 0,34 % BDP-a. Prema Komisiji prihvatljivi dodatni rashodi u 2016. iznosili su 0,17 % BDP-a. U odredbama članka 5. stavka 1. i članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 uzeti su u obzir ti dodatni rashodi jer je priljev izbjeglica neuobičajen događaj i njegov je utjecaj na javne financije Finske znatan pa održivost neće biti ugrožena dopusti li se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Stoga je smanjena potrebna prilagodba prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja za 2016, kako bi se ti troškovi uzeli u obzir. Prema Programu stabilnosti za 2017. predviđa se da će se troškovi povezani s iznimnim priljevom izbjeglica u 2017. smanjiti za 0,15 % BDP-a. Komisija će konačnu ocjenu za 2017., uključujući prihvatljive iznose, izraditi u proljeće 2018. na temelju zabilježenih podataka koje joj dostave nadležna tijela.

               (9)U svojem nacrtu proračunskog plana za 2017.
                  13
                Finska je zatražila primjenu fleksibilnosti u okviru preventivnog dijela u skladu sa „Zajednički dogovorenim stajalištem o fleksibilnosti u okviru Pakta o stabilnosti i rastu” koji je Vijeće ECOFIN potvrdilo u veljači 2016. radi planirane provedbe važnih strukturnih reformi s pozitivnim učinkom na dugoročnu održivost javnih financija (zahtjev za fleksibilnost od 0,5 % BDP-a) i nacionalne rashode za projekte koje EU sufinancira sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (zahtjev za fleksibilnost od 0,1 % BDP-a).

               (10)Zahtjev za fleksibilnost u pogledu strukturnih reformi odnosi se na reforme na tržištu rada, posebno na Pakt o konkurentnosti i mirovinsku reformu. Paktom su plaće za više od 90 % zaposlenih zamrznute na 12 mjeseci i trajno je produženo radno vrijeme za 24 sata na godišnjoj razini, bez naknade. Osim toga, zaposlenici će trajno plaćati veći udio doprinosa za socijalnu sigurnost. Kako bi nadoknadila zamrzavanje plaća i povećanje troškova na teret zaposlenika vlada je od 2017. trajno smanjila poreze na ostvareni dohodak. Najniža zakonska dob za umirovljenje povisit će se mirovinskom reformom s 63 na 65 godina do 2027.; nakon toga dob za umirovljenje bit će povezana s očekivanim životnim vijekom. Obje reforme stupile su na snagu u 2017. Zahvaljujući Paktu o konkurentnosti poboljšana troškovna konkurentnost mogla bi dovesti do veće zaposlenosti i povećanja realnog BDP-a od približno 1,5 – 2 %, kako je prikazano u nacrtu proračunskog plana za 2017. S obzirom na prirodu mjere, procjene zaposlenosti ili BDP-a donekle su nesigurne, no čine se uglavnom uvjerljive. Stoga će te reforme imati pozitivan učinak na održivost javnih financija. Osim toga, na temelju rezultata detaljne ocjene procijenjenog proizvodnog jaza u 2017. koja je provedena na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. predviđa se da će Finska u 2017. ispuniti minimalno referentno mjerilo. Kao dodatnu sigurnosnu mjeru zaštite referentne vrijednosti deficita BDP-a od 3 % finska se vlada javno obvezala da će u 2017. poduzeti dodatne mjere ako to bude potrebno za osiguranje usklađenosti s fiskalnim pravilima, uključujući i ispunjenje referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđene Ugovorom
                  14
               . Na temelju toga trenutačno se može ocijeniti da Finska zadovoljava uvjete za traženo privremeno odstupanje od 0,5 % BDP-a u 2017., pod uvjetom da primjereno provede dogovorene reforme, što će se pratiti u okviru europskog semestra.

               (11)U pogledu zahtjeva za fleksibilnost za dodatno ulaganje, čini se da informacije navedene u Programu stabilnosti za 2017. potvrđuju da se privremeno odstupanje Finske od kretanja prilagodbe radi ostvarivanja srednjoročnog proračunskog cilja u 2017. uistinu upotrebljava za povećanje ulaganja. Stoga se, uzimajući u obzir i prethodno navedene elemente o minimalnom referentnom mjerilu i činjenicu da detaljna ocjena procijenjenog proizvodnog jaza potvrđuje da Finska prolazi kroz teško ekonomsko razdoblje, trenutačno može ocijeniti da Finska zadovoljava uvjete za privremeno odstupanje od 0,1 % BDP-a u 2017., kako bi se uzeli u obzir nacionalni rashodi za ulaganja u projekte koje sufinancira EU. Komisija će provesti ex post ocjenu kako bi provjerila koji je stvarni iznos nacionalnih rashoda za sufinancirane projekte ulaganja te povezanog odstupanja.

               (12)Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Finskoj da ostvari godišnju fiskalnu prilagodbu od najmanje 0,6 % BDP-a prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2017. Uz osiguravanje stalnog poštovanja minimalnog referentnog mjerila (tj. strukturnog deficita od 1,1 % BDP-a) u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2017. navodi se da ima prostora za dodatno privremeno odstupanje od 0,6 % BDP-a u 2017. na temelju strukturne klauzule i klauzule o ulaganjima. Na osnovi toga, može se dopustiti pogoršanje strukturnog salda za 0,5 % BDP-a u 2017. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. Finska će ispuniti zahtjeve preventivnog dijela Pakta. Ako bi se u obzir uzela sadašnja ažurirana procjena smanjenja učinka iznimnog priljeva izbjeglica na proračun u 2017., zaključak ukupne ocjene ostao bi isti. Finska bi u 2018. trebala ostvariti svoj srednjoročni proračunski cilj, uzimajući u obzir odstupanje zbog neuobičajenih događaja (odobreno za 2016.) kao i odstupanja koja se odnose na provedbu strukturnih reformi i ulaganja (odobrena za 2017.)
                  15
               . Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. to je u skladu s maksimalnom nominalnom stopom rasta neto primarnih državnih rashoda
                  16
                od 1,6 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,1 % BDP-a. Ne bude li promjene u politikama, Finska će u 2018. ispuniti zahtjeve preventivnog dijela Pakta. Ako bi se u obzir uzela sadašnja ažurirana procjena smanjenja učinka iznimnog priljeva izbjeglica na proračun u 2017., zaključak ukupne ocjene ostao bi isti. Istodobno, na prvi se pogled predviđa da Finska neće ispuniti zahtjeve referentnog mjerila za smanjenje duga u 2017 i 2018. Općenito, Vijeće smatra da Finska treba biti spremna poduzeti dodatne mjere kako bi osigurala usklađenost.

               (13)Zbog starenja stanovništva i sve manjeg broja aktivnog stanovništva povećat će se rashodi za mirovine, zdravstvo i dugotrajnu skrb sa 23 % u 2013. na 27 % BDP-a do 2030. U siječnju 2017. stupila je na snagu mirovinska reforma kojom će se do 2027. povećati najniža zakonska dob za umirovljenje s 63 na 65 godina te zakonska dob za umirovljenje povezati s promjenama u očekivanom životnom vijeku. Troškovi socijalnih i zdravstvenih usluga koje su sada u nadležnosti općina iznose 10 % BDP-a. Ako ne dođe do reforme sustava, u nadolazećim godinama predviđa se nominalni godišnji rast tih rashoda od 2,4 % i rast njihova udjela u BDP-u. Glavni ciljevi reformi uključuju ublažavanje dugoročne neodrživosti javnih financija boljom kontrolom troškova. To će se postići integracijom usluga, okrupnjavanjem subjekata koji pružaju usluge i digitalizacijom. Prva serija zakonodavnih prijedloga reformi socijalnih i zdravstvenih usluga predstavljena je parlamentu u ožujku 2017. Tim će se propisima uspostaviti zakonodavni okvir za 18 novih regija koje će od 2019. od općina preuzeti nadležnost za socijalne i zdravstvene usluge. Zakonodavni prijedlozi za najkontroverznije dijelove reforme, posebno u pogledu slobode pacijenata da odaberu pružatelja usluga još se moraju finalizirati jer je planirano da se reforma počne provoditi od 2019.

               (14)Rast plaća tijekom posljednjih godina bio je umjeren. Prosječno godišnje povećanje dogovorenih plaća u razdoblju 2014. – 2016. iznosilo je 0,7 %. Zbog slabog rasta produktivnosti rada troškovna učinkovitost povećavala se samo postupno. Socijalni partneri potpisali su 2016. Pakt o konkurentnosti u cilju postupnog povećanja troškovne konkurentnosti Finske. Paktom su plaće za više od 90 % zaposlenih zamrznute na 12 mjeseci i trajno je produženo radno vrijeme za 24 sata na godišnjoj razini, bez dodatne naknade.  Osim toga, zaposlenici će trajno plaćati veći dio socijalnih doprinosa. Očekuje se da će te mjere pozitivno utjecati na rast izvoza i zapošljavanja u nadolazećim godinama. Nadolazeći krug pregovora o plaćama u drugoj polovici 2017. bit će ključan za osiguranje tih očekivanih pozitivnih učinaka jer Paktom još nije u potpunosti zatvoren jaz troškovne konkurentnosti u odnosu na usporediva gospodarstva.

               (15)Stanje na tržištu rada od 2016. postupno se poboljšava, no izazovi su i dalje prisutni. Zaposlenost u proizvodnom sektoru smanjila se za 21 % između 2008. i 2015. U drugim sektorima, primjerice, građevinarstvu, prometu nekretninama i zdravstvu vidljive su naznake manjka radne snage. To naglašava potrebu za usmjerenim aktivnim politikama tržišta rada i stalnim ulaganjima u obrazovanje odraslih i strukovno osposobljavanje kako bi se omogućila profesionalna mobilnost. Omjer slobodnih radnih mjesta i zaposlenosti bio je u 2016. visok gotovo kao u 2007., a stopa nezaposlenosti bila je dva postotna boda viša. To možda upućuje na nerazmjer između ponude i potražnje na tržištu, neprivlačnost nekih slobodnih radnih mjesta ili ograničene poticaje za uključivanje na tržište rada. Potrebni su stalni napori kako bi se osigurao bolji položaj na tržištu rada za osobe koje nisu aktivne, posebno one u dobi od 25 do 39 godina, dugotrajno nezaposlene osobe i migrante. Osiguravanje boljeg socijalnog položaja i položaja na tržištu rada osobama migrantskog podrijetla također će zahtijevati stalna ulaganja u njihovo obrazovanje.

               (16)U smislu aktivacije, složen sustav različitih vrsta naknada može uzrokovati znatnu neaktivnost i zamke niskih plaća, kao i birokratskih problema pri ponovnom utvrđivanju naknada. Od ključne je važnosti riješiti te zamke. Kako bi se potaknulo prihvaćanje ponuda za posao, obveza za nezaposlenu osobu da prihvati ponudu za posao i obveza za sudjelovanje u programima aktivacije postrožene su. Osim toga, skraćeno je trajanje prava na naknadu za nezaposlenost na temelju dohotka. Uvedeni su pozitivni poticaji, pa je npr. u svrhu aktivacije tražitelja posla omogućeno da se osnovna naknada za nezaposlenost iskoristi kao subvencija za mobilnost i plaće. Dodatne pojačane inicijative za prihvaćanje posla mogle bi se dopuniti uklanjanjem postojećih birokratskih prepreka za prihvaćanje posla ili poduzetništvo.

               (17)Netroškovna konkurentnost usporava izvoz i može ograničiti privlačnost Finske za strane ulagače. Strukturne promjene su u tijeku, ali su u posljednje vrijeme usporene. Ostvaren je napredak u smislu tržišnog natjecanja u uslužnim djelatnostima kao što su maloprodaja i promet, i predložene su mjere za povećanje konkurentnosti i u drugim domaćim uslužnim djelatnostima. Usporedbom u međunarodnim okvirima Finska je po poslovnom okruženju i privlačnosti ulagačima među vodećim zemljama na svijetu, ali je s obzirom na veličinu svojeg gospodarstva po ulaganjima u zemlji ispod prosjeka EU-a.

               (18)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Finske i objavila je u Izvješću za Finsku za 2017. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Finskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo važnost programa i poduzetih mjera za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Finskoj, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja u EU-u na način da se na razini EU-a pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (19)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje
                  17
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

               PREPORUČUJE da Finska 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Nastaviti s provedbom fiskalne politike u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, što znači ostvariti svoj srednjoročni proračunski cilj u 2018., uzimajući u obzir mogućnosti odstupanja koje se odnose na neuobičajene događaje, provedbu strukturnih reformi i ulaganja za koja je odobreno privremeno odstupanje. Osigurati pravovremeno donošenje i provedbu administrativne reforme za povećanje troškovne učinkovitosti socijalnih i zdravstvenih usluga.

               2.Promicati daljnje usklađivanje plaća s rastom produktivnosti, u potpunosti poštujući ulogu socijalnih partnera. Poduzeti ciljane mjere aktivne politike tržišta rada radi rješavanja problema zapošljavanja i socijalnih problema, osigurati poticaje za prihvaćanje posla i promicanje poduzetništva.

               3.Nastaviti poboljšavati regulatorni okvir i smanjivati administrativno opterećenje radi povećanja tržišnog natjecanja u uslužnim djelatnostima i poticanja ulaganja.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2017) xxx.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 i P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  2017/C92/01.

                     (8)
                  SWD(2017) 91 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Članak 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006, SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

                     (11)

                        COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (13)
                  Publikacije Ministarstva financija 36c/2016.

                     (14)
                  VM/712/04.00.05.01/2016.

                     (15)
                  Finskoj je dopušteno odstupanje od njezina srednjoročnog proračunskog cilja u 2018. jer se privremena odstupanja prenose na razdoblje od tri godine.

                     (16)
                  Neto državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

                     (17)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.5.2017.
            COM(2017) 521 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Portugala za 2017.i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Portugala za 2017.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Portugala za 2017.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Portugala za 2017.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) Europskog parlamenta i Vijeća br. 1176/2011 od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta
                  5
               , čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  6
               , u kojemu je utvrdila da je Portugal država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 9. i 10. ožujka 2017., a Vijeće donijelo 21. ožujka
                  7
               .

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Portugal bi trebao osigurati punu i pravovremenu provedbu Preporuke za europodručje koja je navedena u preporukama 1. do 4. u nastavku.

               (3)Izvješće za Portugal za 2017.
                  8
                objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Portugala u odnosu na provedbu preporuka za Portugal koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Portugala u ostvarenju svojih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, koji su također objavljeni 22. veljače 2017.
                  9
               . Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Portugalu postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Konkretno, visoke razine neto vanjskih obveza, javnog i privatnog duga te visok udio loših kredita slabe su točke u kontekstu nezaposlenosti koja je visoka, ali u padu, te sporog rasta produktivnosti. Kao posljedica trajno prisutnih uskih grla i nefleksibilnosti na tržištima proizvoda i rada te vanjskih neravnoteža potencijalni rast zaostaje u odnosu na razinu zabilježenu prije krize. Saldo tekućeg računa pokazuje određena poboljšanja, iako su potrebni dodatni napori za znatniju prilagodbu neto vanjskih obveza. Nakon znatne prilagodbe posljednjih godina, jedinični troškovi rada počeli su rasti zbog sporog rasta produktivnosti i rasta plaća. Dok privatni dug pada, javni se dug stabilizirao u kontekstu još prisutnih potreba za razduživanjem. Razina loših kredita i dalje je visoka te oni zajedno s niskom profitabilnosti i relativno slabim zaštitnim slojevima kapitala predstavljaju rizike za bilance banaka. Uvjeti na tržištu rada su poboljšani, no nezaposlenost mladih i dugotrajna nezaposlenost, kao i udio privremenih zaposlenika, još uvijek su visoki.

               (4)Portugal je 28. travnja 2017. dostavio svoj Nacionalni program reformi za 2017. i svoj Program stabilnosti za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. Nacionalni program reformi Portugala obuhvaća kratkoročne i srednjoročne obveze. Posebno uključuje mjere za poboljšanje upravljanja javnim financijama i poslovnog okruženja te suzbijanje korporativnog duga. Ambicioznim reformama obvezuje se na modernizaciju javne uprave, povećanje socijalne zaštite, unapređivanje razine vještina radne snage te poboljšanje upravljanja u poduzećima u državnom vlasništvu. Nacionalni program reformi obuhvaća i izazove iz Izvješća za Portugal za 2017. i preporuke za europodručje, uključujući potrebu za ponovnim pokretanjem ulaganja i osiguravanjem održivosti javnih financija. Ako se u potpunosti provedu u utvrđenom vremenskom okviru, tim bi se mjerama pomoglo Portugalu u rješavanju makroekonomskih neravnoteža i provedbi preporuka za tu zemlju. Na temelju ocjene preuzetih obveza Portugala u okviru politika Komisija potvrđuje svoju prethodnu ocjenu da u ovoj fazi u okviru postupka zbog makroekonomskih neravnoteža nikakvi daljnji koraci nisu opravdani. Provedba plana reformi politika pomno će se pratiti s pomoću posebnog praćenja.

               (5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno zakonodavstvom kojim se uređuju europski strukturni i investicijski fondovi
                  10
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka po državama članicama, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje relevantne programe u okviru strukturnih i investicijskih fondova. Komisija je dostavila dodatne smjernice o primjeni tih odredbi
                  11
               .

               (6)Nakon stavljanja izvan snage postupka u slučaju prekomjernog deficita na Portugal se primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo o dugu. Portugal u svojem Programu stabilnosti za 2017. planira ostvariti ukupni deficit od 1,5 % BDP-a u 2017. i 1,0 % BDP-a u 2018. te dodatno poboljšanje do suficita od 0,4 % BDP-a u 2020. Ti planovi ne uključuju mogući utjecaj mjera potpora bankama na povećanje deficita
                  12
               . Planirano je da se srednjoročni proračunski cilj – strukturni suficit od 0,25 % BDP-a – ostvari do 2021. U Programu stabilnosti predviđa se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti 127,9 % u 2017. i 124,2 % u 2018. te će zatim iznositi 117,6 % u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerojatan je za 2017., a za sljedeće godine povoljan. Istodobno nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za ostvarenje planiranog ciljnog deficita od 2017. nadalje.

               (7)Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Portugalu da ostvari godišnju fiskalnu prilagodbu od najmanje 0,6 % BDP-a prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2017. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. postoji rizik znatnog odstupanja od tog zahtjeva u 2017.

               (8)S obzirom na njegovu fiskalnu situaciju i osobito razinu njegova duga, očekuje se da Portugal 2018. ostvari dodatnu prilagodbu prema ostvarenju svojeg srednjoročnog proračunskog cilja, a to je strukturni suficit od 0,25 % BDP-a. Prema zajednički dogovorenoj matrici prilagodbe u okviru Pakta o stabilnosti i rastu ta prilagodba trebala bi dovesti do stope nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  13
                koja ne premašuje 0,1 %. Odgovarala bi strukturnoj prilagodbi od najmanje 0,6 % BDP-a. Ne bude li promjene u politikama, postoji rizik od znatnog odstupanja od tog zahtjeva u 2018. Na prvi se pogled predviđa da Portugal 2017. i 2018. neće ispuniti zahtjeve prijelaznog pravila o dugu. Općenito, Vijeće smatra da će od 2017. nadalje biti potrebne dodatne mjere kako bi se ispunile odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1466/97, ocjenom proračunskih planova i rezultata trebao bi se uzeti u obzir proračunski saldo države članice s obzirom na cikličke uvjete. Kako se navodi u Komunikaciji Komisije uz ove preporuke po državama članicama, ocjenom nacrta proračunskog plana za 2018. i naknadnom ocjenom proračunskih rezultata za 2018. morat će se uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike koji pridonosi jačanju oporavka koji je u tijeku i održivosti javnih financija Portugala. U tom kontekstu i s obzirom na cikličku situaciju u Portugalu, Komisija namjerava primijeniti odgovarajuću razinu diskrecije.

               (9)Solidna konsolidacija proračuna temelji se na pravovremenoj i strogoj provedbi novog okvirnog zakona o proračunu, preispitivanju i racionalizaciji javne potrošnje i dodatnom poboljšanju ubiranja prihoda. Portugal je započeo analizu rashoda koja se uglavnom temelji na mjerama učinkovitosti koje uključuju ministarstva zdravstva i obrazovanja, poduzeća u državnom vlasništvu i (centraliziranu) javnu nabavu te upravljanje nekretninama. Međutim toj reviziji rashoda nedostaje sveobuhvatan pristup jer ona obuhvaća samo središnju državu i usredotočuje se na uštede učinkovitosti koje proizlaze iz pojednostavnjenja usluga. U zdravstvenom sektoru vlada je donijela mjere za promicanje sprečavanja bolesti te promicanje politika javnog zdravstva. Osim toga, poduzeto je više koraka za poboljšanje učinkovitosti i održivosti zdravstvenog sektora, primjerice s pomoću centralizirane javne nabave i veće uporabe generičkih lijekova. Istovremeno dok se nastavlja bolnička reforma, planiranje i provedba proračuna u bolnicama i dalje je važno pitanje. Zakašnjela plaćanja (dugovi) i dalje rastu, što upućuje na slabosti u mehanizmima računovodstvene kontrole i praksama upravljanja. Točna i uravnotežena izrada proračuna, poboljšane kontrole i učinkovita provedba zakona o kontroli obveza mogli bi pomoći smanjenju dugova te poboljšati učinkovitost i kvalitetu u tom sektoru. Visoki i rastući troškovi povezani sa starenjem još uvijek predstavljaju rizik za fiskalnu održivost. Srednjoročno se očekuje da viši fiskalni rizici budu u velikoj mjeri povezani s troškovima financiranja mirovina. Ocjenjuje se da su dugotrajni fiskalni rizici u zemlji niski, uglavnom zahvaljujući mirovinskim reformama i pod pretpostavkom scenarija nepromijenjenih politika te činjenice da postoji daljnje smanjenje ovisnosti mirovinskog sustava o proračunskim prijenosima. Restrukturiranje poduzeća u državnom vlasništvu kako bi ih se učinilo fiskalno održivijima još nije u potpunosti riješeno. Poduzeća u državnom vlasništvu koja nadzire odjel za praćenje Ministarstva financija bilježila su u drugom kvartalu 2016. ukupnu zaduženost u iznosu od 32 milijarde EUR. Okvir s utvrđenim ciljevima kojima bi se zajamčila financijska održivost poduzeća u državnom vlasništvu mogao bi pomoći smanjiti njihovu ovisnost o prijenosima iz državnog proračuna i smanjiti visoku razinu duga.

               (10)Portugalsko tržište rada u 2016. i dalje se oporavljalo, uz stalno poboljšanje pokazatelja tržišta rada te prvenstveno smanjenje stope nezaposlenosti. Za znatan udio otvorenih novih radnih mjesta sklapaju se ugovori na neodređeno radno vrijeme. Razina privremenih ugovora, međutim, i dalje je stabilna na visokim razinama. Velika segmentacija tržišta rada negativno utječe na profesionalne prilike i prihode, posebno među mladima. U siječnju 2017. Portugal je preoblikovao svoj program potpore za zapošljavanje radi promicanja zapošljavanja na neodređeno vrijeme. Međutim njegov očekivani učinak na smanjenje segmentacije čini se ograničenim jer se očekuje da će relativno malo ljudi biti obuhvaćeno programom. Iako su nedavnim reformama tržišta rada poboljšani poticaji za otvaranje radnih mjesta, neki aspekti pravnog okvira još uvijek mogu odvratiti poduzeća od zapošljavanja radnika na neodređeno vrijeme. Konkretno, poslodavci su suočeni s visokim i nesigurnim troškovima davanja otkaza u slučaju pojedinačnih otkaza stalno zaposlenim radnicima. Razlog je dijelom mogućnost da se radnik ponovno vrati na radno mjesto ako se utvrdi da je otkaz bio nepošten te neučinkovitost pravnih postupaka.

               (11)S padom nezaposlenosti od 2014. smanjuje se i apsolutni broj dugotrajno nezaposlenih osoba. Međutim, više od polovice nezaposlenih osoba bez posla je godinu dana ili više i taj se udio s oporavkom ne smanjuje. Visoke razine dugotrajne nezaposlenosti i nezaposlenosti mladih povećavaju rizik da će se ljudi bez posla isključiti s tržišta rada, postupno izgubiti svoje vještine i zapošljivost te će stoga također negativno opteretiti potencijalni rast. Nezaposlenost mladih, iako još uvijek znatna, smanjuje se zahvaljujući nizu mjera koje su poduzete proteklih godina, uključujući mjerama u okviru Garancije za mlade. Time se može djelomično objasniti zašto je udio mladih koji nisu zaposleni niti se obrazuju ili osposobljavaju niži od prosjeka EU-a. Portugal poduzima i mjere za pojednostavnjivanje aktivnih politika tržišta rada i rješavanje problema nezaposlenosti mladih. One obuhvaćaju uvođenje poticaja za zapošljavanje (olakšicama u području socijalne sigurnosti) u travnju 2017., usmjerenih na zapošljavanje mladih i dugotrajno nezaposlenih osoba na neodređeno vrijeme. Međutim, kako bi se osigurala učinkovita aktivacija dugotrajno nezaposlenih osoba ključno je da javne službe za zapošljavanje učinkovito surađuju sa socijalnim službama kako bi se bolje utvrdile i riješile potrebe te skupine. Važan korak u tom smjeru bilo bi otvaranje najavljenih jedinstvenih servisa za zapošljavanje.

               (12)Prateći najavljeni raspored, vlada je u 2017. treću godinu za redom povećala minimalnu plaću. Očekuje se da će posljednje povećanje, uz očekivana povećanja inflacije i prosječne produktivnosti, minimalnu plaću učiniti sve više obvezujućom, jer je udio obuhvaćenih zaposlenika u 2016. već iznosio petinu ukupno zaposlenih. Povećanja minimalne plaće pridonose smanjenju visokog siromaštva zaposlenih i mogu pozitivno utjecati na agregatnu potražnju. Međutim, mogu dovesti do rizika za zapošljavanje, prvenstveno za niskokvalificirane osobe. Ti se rizici u sadašnjem kontekstu oporavka nisu materijalizirali, no i dalje su izazov. Vlada prati učinak kretanja minimalne plaće putem kvartalnih izvješća koja se objavljuju i o kojima se raspravlja sa socijalnim partnerima.

               (13)Portugal je zabilježio znatna poboljšanja svojih obrazovnih rezultata, što je vidljivo u najnovijim rezultatima istraživanja PISA. On, međutim, ostaje među zemljama OECD-a s najvišim stopama ponavljanja razreda, što dokazano povećava rizik ranog napuštanja škole i znatno utječe na troškove obrazovanja. Ukupna razina vještina radne snage i dalje je među najnižima u Europi i koči inovacijski potencijal i konkurentnost zemlje. Nadalje, digitalne vještine i dalje su prepreka za unapređivanje vještina radne snage. Približno 22 % radne snage u Portugalu ne posjeduje digitalne vještine (većinom zato što ne upotrebljavaju internet redovito), što je približno dvaput više od prosjeka EU-a. Vlada je poduzela mjere za promicanje obrazovanja odraslih, prvenstveno uspostavljanjem „centara Qualifica” i „putovnica Qualifica”. Kako bi se osiguralo da su učinkoviti, bit će ključno da osiguraju kvalitetne mogućnosti za unapređivanje kvalifikacija i prekvalifikaciju radnika, u skladu s potrebama tržišta rada. Vlada je poduzela i niz mjera za potporu suradnje između visokog obrazovanja i poslovnog sektora, posebno u pogledu rezultata njihovih istraživanja i aktivnosti. Međutim, strukture sveučilišta trebale bi se prilagoditi kako bi pogodovale ovoj suradnji.

               (14)Visoka razina korporativnih loših kredita, niska profitabilnost, izloženost rizicima državnog duga i slabi zaštitni slojevi kapitala opterećuju bankovni sektor. Pogoršanje kvalitete imovine, posebice u korporativnom sektoru, negativno utječe na profitabilnost bankovnog sektora. To je jedan od faktora, zajedno sa slabim zaštitnim slojevima kapitala, koji ograničavaju produktivnu dodjelu kredita i ulaganja. Omjer loših kredita i dalje je visok (20,1 % u odnosu na 19,6 % na kraju 2015.) i još je u porastu za neke sektore gospodarstva, posebno za poduzeća aktivna u građevinskom sektoru i sektoru nekretnina. Nedavno su poduzeti određeni koraci za rješavanje visoke razine loših kredita. Ipak, još uvijek je potrebna sveobuhvatna strategija za osiguranje znatnog smanjenja razine lošeg duga, uključujući olakšavanje razvoja sekundarnih tržišta kako bi se bankama omogućilo da prodaju dijelove svojih portfelja u poteškoćama.

               (15)Kreditni uvjeti postupno se poboljšavaju na strani ponude i potražnje, ali pristup financiranju i dalje je veliki izvor zabrinutosti za MSP-ove. Postotak portugalskih MSP-ova koji nisu uspjeli dobiti puni iznos zatraženih zajmova narastao je sa 34 % na 42 % u odnosu na EU prosjek koji se smanjuje i koji je iznosio 30 % u 2016. Inovativna i konkurentna poduzeća sa snažnim potencijalom rasta imala bi koristi od lakšeg pristupa kapitalu. Time bi se smanjila njihova ovisnost o financiranju zaduživanjem i olakšao njihov pristup financiranju, a poduzećima omogućilo da se prošire i izađu na međunarodno tržište. Razlika u trošku kapitala između investicija financiranih zaduživanjem i onih financiranih vlasničkim kapitalom u 2016. bila je peta najviša u EU-u i znatno iznad prosjeka EU-a. Iako su promjene u poreznom režimu smanjile poticaje za financiranje zaduživanjem, prerano je da bi se mogao uočiti ikakav učinak na relativno visoku sklonost zaduživanju u području oporezivanja trgovačkih društava. U srpnju 2016. portugalska tijela pokrenula su program Capitalizar osmišljen uglavnom za poticanje privatnih ulaganja. Programom se uspostavljaju nove kreditne linije za MSP-ove, osnivaju specijalizirani fondovi koji će sudjelovati u privatnim ulaganjima i uvode promjene poreznog režima za potporu ulaganjima. Istovremeno, vlada je uspostavila još jedan program (Programa Semente) za osiguravanje financiranja novosnovanih poduzeća i malih poduzeća u njihovim početnim fazama (početni kapital). Program će im pomoći pojačati financiranje vlasničkim kapitalom davanjem poreznih olakšica pojedinačnim ulagačima koji kupe nove dionice u tim poduzećima u razdoblju od najmanje 2 godine. Očekuje se da će oba programa poboljšati financiranje poduzeća u Portugalu, pod uvjetom da se brzo i u potpunosti provedu.

               (16)Komisija je u siječnju 2017. u okviru paketa mjera za uklanjanje prepreka na tržištima usluga
                  14
                dala smjernice svim državama članicama o potrebi nacionalne reforme za reguliranje profesionalnih usluga s visokim potencijalom rasta i otvaranja radnih mjesta. Preporuke za reformu usmjerene su na širok raspon zahtjeva proizašlih iz komparativne analize temeljene na duhu i obavljenom radu u okviru postupka uzajamnog ocjenjivanja s državama članicama tijekom posljednje tri godine. Portugal je aktivno sudjelovao tom ocjenjivanju. Portugal u svojem nacionalnom akcijskom planu objašnjava da u idućim godinama ne očekuje veće izmjene zbog toga što se glavne reforme i revizija reguliranih profesija provode od 2011. Smjernice koje je dala Komisija nadopuna su ocjenjivanja u okviru europskog semestra posebno uzimajući u obzir zahtjeve koji su primjenjivi na te profesije. Postoje znatne regulatorne i administrativne prepreke u pristupu pružanju usluga u nekoliko sektora. Reforme usmjerene na građevinarstvo i najrestriktivnije poslovne usluge, uključujući regulirane profesije, dogovorene su tijekom programa financijske pomoći, no prekinute su ili su poništene. Podzakonski akti kojima se reguliraju određene profesije manje su ambiciozni od okvirnog zakona u smislu otvaranja tih profesija tržišnom natjecanju. Također izazivaju zabrinutost u pogledu izravnog ili neizravnog učinka ograničavanja tržišnog natjecanja na tržištu profesionalnih usluga.

               (17)Niske razine učinkovitosti i transparentnosti i dalje su prisutne u javnoj upravi Portugala. Tržišno natjecanje u postupku javne nabave i dalje je ograničeno. Unatoč napretku još uvijek postoje nedostaci u pogledu transparentnosti i pouzdanosti podataka i postupaka u pogledu javne nabave. Transparentnost u pogledu koncesijskih ugovora i javno-privatnih partnerstava i dalje koče javni naručitelji kojima nedostaje stručnost za upravljanje složenim ugovorima. Upotreba postupka izravne dodjele u javnoj nabavi i dalje je visoka. Administrativno opterećenje i nedostatak homogenih provedbenih praksi u zemlji odgađaju reformu postupaka. Unatoč određenom napretku prisutna su kašnjenja u pojednostavnjenju lokalnih i središnjih administrativnih postupaka te slaba koordinacija među različitim razinama javne uprave. Portugalske vlasti odobrile su novi program za pojednostavnjenje pod nazivom SIMPLEX+. On sadržava prilično ambiciozan paket mjera za građane i poduzeća. Te su mjere obećavajuće te je potrebno osigurati ranu provedbu paketa SIMPLEX+ kako bi program mogao početi imati djelotvorni učinak. Većina mjera uključenih u paket koje se odnose na poduzeća sada se počinju provoditi. Uspješnost pravosudnog sustava Portugala još uvijek je ispod prosjeka EU-a. U Portugalu su pokazatelji učinkovitosti u predmetima građanskih, trgovačkih i poreznih sporova i dalje slabi. To negativno utječe na dinamiku poduzeća i privlačenje izravnih ulaganja iz inozemstva. Učinkovitost poreznih i administrativnih sudova i dalje je izazov u smislu stope rješavanja predmeta, a postupci i dalje traju predugo. Još je uvijek potrebno do 40 mjeseci za zaključivanje sudskih stečajnih postupaka što izaziva sumnje u pogledu učinkovitosti okvira SIREVE.

               (18)Portugal napreduje u povećanju transparentnosti i suzbijanju korupcije u javnoj upravi, no nema sveobuhvatnu strategiju. Čini se da je antikorupcija postala pravi prioritet državnog tužiteljstva te su uspostavljeni učinkovitiji postupci za upravljanje predmetima i resursima. Ipak, još nije jasno hoće li to utjecati na poboljšanja konačnih stopa kažnjavanja korupcije na visokoj razini i primjenu kazni koje sadržavaju bolje preventivne mjere. U pogledu preventivnog djelovanja, planovi za sprečavanje korupcije koji su sastavljeni za svaku javnu instituciju do sada su bili uglavnom samo formalne prirode. Nisu u potpunosti prilagođeni svakoj organizaciji niti su dopunjeni odgovarajućim praćenjem.

               (19)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Portugala, koju je objavila u Izvješću za Portugal za 2017. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Portugalu prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Portugalu nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja u EU-u na način da se na razini EU-a pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (20)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje
                  15
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (21)Uzimajući u obzir Komisijino detaljno preispitivanje i ovu ocjenu, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku,

               PREPORUČUJE da Portugal 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Osigurati trajno smanjenje prekomjernog deficita. Nastaviti s provedbom fiskalne politike u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, što znači da bi u 2018. trebao ostvariti znatan fiskalni napor. Pri poduzimanju mjera politike potrebno je uzeti u obzir postizanje smjera fiskalne politike koji pridonosi jačanju oporavka koji je u tijeku i osigurava održivost javnih financija Portugala. Pojačati napore za završetak sveobuhvatne analize rashoda na svim razinama javne uprave. Pojačati kontrolu rashoda, troškovnu učinkovitost i odgovarajuću izradu proračuna, posebno u zdravstvenom sektoru s naglaskom na smanjenje dugova u bolnicama te osigurati održivost mirovinskog sustava. Povećati financijsku održivost poduzeća u državnom vlasništvu, pravovremeno odrediti ciljeve učinkovitosti za pojedine sektore za proračun za 2018., poboljšati ukupni neto prihod poduzeća u državnom vlasništvu i smanjiti opterećenje državnog proračuna.

               2.Promicati zapošljavanje na neodređeno vrijeme, uključujući preispitivanjem pravnog okvira. Osigurati učinkovito uključivanje dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada. Zajedno sa socijalnim partnerima osigurati da kretanja minimalne plaće ne utječu negativno na zapošljavanje niskokvalificiranih radnika.

               3.Pojačati napore za čišćenje bilanci kreditnih institucija primjenom sveobuhvatne strategije uklanjanja loših kredita uključujući pojačavanjem sekundarnog tržišta za lošu imovinu. Poboljšati pristup kapitalu, posebno za novoosnovana poduzeća te mala i srednja poduzeća.

               4.Provesti plan za daljnje smanjenje administrativnog opterećenja i ukloniti regulatorne prepreke u građevinarstvu i poslovnim uslugama do kraja 2017. Povećati učinkovitost rješavanja stečajnih i poreznih postupaka.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 521 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 i P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  2017/C92/01.

                     (8)
                  SWD(2017) 87 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Članak 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006,SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

                     (11)

                        COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Odluka Komisije od 10. ožujka 2017. – SA.47178 – Portugal – dokapitalizacija banke Caixa Geral de Depósitos, S.A.

                     (13)
                  Neto državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

                     (14)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (15)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.5.2017.
            COM(2017) 505 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Njemačke za 2017.i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Njemačke za 2017.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Njemačke za 2017.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Njemačke za 2017.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta
                  5
               , čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  6
               , u kojemu je utvrdila da je Njemačka država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 9. i 10. ožujka 2017., a Vijeće donijelo 21. ožujka 2017.
                  7
               .

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Njemačka bi trebala osigurati punu i pravovremenu provedbu Preporuke za europodručje koja je navedena u preporukama 1. i 2. u nastavku.

               (3)Izvješće za Njemačku za 2017.
                  8
                objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Njemačke u odnosu na provedbu preporuka za Njemačku koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Njemačke u ostvarenju svojih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, koji su također objavljeni 22. veljače 2017.
                  9
               . U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Njemačkoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, trajno visok suficit tekućeg računa od prekogranične je važnosti te je, osim jake integracije i dobrih rezultata visokokonkurentne industrije u međunarodnoj podjeli rada, odraz prekomjerne štednje i smanjenja ulaganja u privatnom i javnom sektoru. Suficit tekućeg računa dodatno se povećao u 2015., u 2016. uglavnom je bio nepromijenjen te se očekuje da će ostati na visokoj razini. Rješavanje problema suficita može utjecati na mogućnosti rebalansiranja u ostatku europodručja i EU-a jer se dinamičnijom domaćom potražnjom u Njemačkoj mogu ublažiti potrebe razduživanja u visokozaduženim državama članicama. Usprkos niskim kamatnim stopama kojima se stvaraju povoljni uvjeti financiranja udio poslovnih ulaganja u BDP-u i dalje je nizak. Iako se oporavak privatne potrošnje nastavlja, štednja kućanstava dosegla je rekordno visoke razine u EU-u. Osobito je važna potreba za mjerama za smanjenje rizika od štetnih učinaka na njemačko gospodarstvo te, s obzirom na njegovu veličinu i prekograničnu važnost, na ekonomsku i monetarnu uniju.

               (4)Njemačka je 13. travnja 2017. dostavila svoj Program stabilnosti za 2017., a 28. travnja 2017. svoj Nacionalni program reformi za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno zakonodavstvom kojim se uređuju europski strukturni i investicijski fondovi
                  10
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka po državama članicama, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i  izmijeni svoje relevantne programe u okviru strukturnih i investicijskih fondova. Komisija je dostavila dodatne smjernice o primjeni tih odredbi
                  11
               .

               (6)Na Njemačku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2017. planira proračunski suficit od ¼ do ½ % BDP-a u razdoblju od 2017. do 2021. Tijekom programskog razdoblja i dalje će se u velikoj mjeri ispunjavati srednjoročni proračunski cilj, odnosno strukturni deficit od 0,5 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u postupno smanjiti na 57 % u 2021. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije i koji nije odobrilo neovisno tijelo vjerojatan je.

               (7)Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2017. predviđa se da će strukturni saldo zabilježiti suficit od 0,6 % BDP-a u 2017. i 0,3 % BDP-a u 2018., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Predviđa se da će dug opće države stabilno smanjivati, izvan zahtjeva određenih pravilom o dugu. Općenito, Vijeće smatra da se predviđa da će Njemačka u 2017. i 2018. ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Istodobno, ima još prostora za potporu domaćoj potražnji uporabom fiskalne politike, osobito za postizanje trajnog trenda rasta ulaganja, te stvaranjem uvjeta za viši rast realnih plaća.

               (8)Udio javnih ulaganja u BDP-u uglavnom stagnira i ispod je prosjeka europodručja. Zaostatak u javnim ulaganjima posebno je prisutan na općinskoj razini, na kojoj su neto ulaganja u 2016. ostala negativna, usprkos mjerama poduzetima u posljednjih nekoliko godina i znatnih povećanja javnih ulaganja na razini opće države u 2015. i 2016. U 2016. poduzete su dodatne mjere kojima bi se trebao povećati prostor za javna ulaganja, među ostalim na razini saveznih država i općinskoj razini. Te mjere obuhvaćaju reformu saveznih fiskalnih odnosa koje će nakon donošenja stupiti na snagu 2020. Isto tako, proširivanjem usluga savjetovanja na planiranje ulaganja u infrastrukturu kako bi se uključile općine trebalo bi se poboljšati planiranje i provedba ulaganja u infrastrukturu na općinskoj razini. To je posebno važno jer se projekti ulaganja u infrastrukturu u saveznim državama i općinama provode u vrlo ograničenom opsegu te su pod utjecajem ograničenja u pogledu kapaciteta i planiranja. Povoljno stanje proračuna općenito upućuje na postojanje fiskalnog prostora, primjerice kako bi se omogućila dodatna sredstva za povećanje javnih ulaganja na svim razinama vlasti.

               (9)Ukupni rashodi za javno i privatno obrazovanje i istraživanje posljednjih su godina prilično stabilni u odnosu na BDP, ali su i dalje ispod prosjeka EU-a. U 2015. iznosili su 9,1 %, što je manje od nacionalnog cilja od 10 % BDP-a. Dodatna ulaganja u obrazovanje, istraživanje i inovacije ključna su za budući gospodarski uspjeh Njemačke, a posebno kako bi se učinkovito integrirali nedavno pristigli imigranti. Njemačka je u pogledu integracije poduzela znatne napore, posebno u području strukovnog obrazovanja i izobrazbe. U nadolazećim godinama bit će potrebno uložiti slične napore i u ostale sektore obrazovanja.

               (10)Njemački porezni sustav i dalje je složen, troškovi su porezne uprave visoki, a više odredaba o oporezivanju trgovačkih društava mogu ograničavajuće utjecati na privatna ulaganja. Usprkos znatnim smanjenjima kapitalni troškovi poduzeća u Njemačkoj i dalje su među najvišima u EU-28. Kad se uzmu u obzir lokalni porez na gospodarsku djelatnost (Gewerbesteuer) i solidarna naknada, najviša zakonska stopa poreza na dobit dosegla je 30,2 % u 2016. To je bilo znatno iznad neponderiranog prosjeka EU-a od 22,8 %. Efektivna prosječna stopa poreza iznosi 28,2 %, za razliku od neponderiranog prosjeka EU-a koji iznosi 21,1 %. Povlašteni porezni tretman duga pri oporezivanju trgovačkih društava bio je u 2016. sedmi po veličini u EU-u, a sličan je i na razini dioničara. To se posebno odnosi na MSP-ove, koji obično imaju domaće dioničare. Smanjenjem kapitalne potrošnje na vlasnički kapital pojačala bi se privatna ulaganja i nedovoljno razvijeno njemačko tržište poduzetničkoga kapitala. Druge značajke poreznog sustava koje bi mogle ometati odluke o financiranju i ulaganjima jesu uključivanje neprofitnih elemenata u poreznu osnovicu lokalnog poreza na gospodarsku djelatnost, ograničavanja prijenosa gubitaka i narušavajući utjecaj poreza na izbor pravnog oblika. Daljnje odredbe kojima bi se mogla smanjiti pogodnost poreznog sustava za ulaganja uključuju režim amortizacije, kamatnu stopu kojom se izračunavaju rezervacije za mirovine koje se mogu odbiti, oporezivanje kapitalnih dobitaka i gotovinsko računovodstvo u svrhu naplate poreza na dodanu vrijednost. Ako se učinkovito primijeni, zahvaljujući dodatnoj nadležnosti za opća i IT pitanja savezne porezne uprave u odnosu na porezne uprave saveznih država, koja je dogovorena u okviru reforme saveznih fiskalnih odnosa, mogla bi se ubrzati modernizacija porezne uprave.

               (11)U Njemačkoj su se povećala ulaganja u poduzetnički kapital, ali je tržište u usporedbi s međunarodnim standardima i dalje nedovoljno razvijeno. Ulaganja u poduzetnički kapital činila su u 2015. 0,03 % BDP-a, što je malo iznad prosjeka EU-a, ali i dalje ispod prosjeka država članica kao što su Finska, Ujedinjena Kraljevina, Švedska, Irska i Francuska te znatno ispod prosjeka trećih zemalja kao što su Izrael i Sjedinjene Američke Države. Konkretno, čini se da tržište poduzetničkoga kapitala u Njemačkoj ne uspijeva ostvariti veća ulaganja u kasnijim fazama. Savezna vlada poduzela je mnoge mjere za poticanje ulaganja u poduzetnički kapital. Primjerice, pojednostavnila je oporezivanje investicijskih fondova, poboljšala prijenos gubitaka u okviru sustava poreza na dobit i proširila program INVEST za poslovne anđele.

               (12)Za prelazak na obnovljivu energiju potrebna su znatna ulaganja u distribucijske mreže električne energije. Međutim, planirana ulaganja u domaću elektroenergetsku infrastrukturu uvelike kasne. Do sredine 2016. provedeno je samo oko 35 % projekata visokonaponske mreže iz Zakona o širenju energetske mreže iz 2009., uglavnom zbog protivljenja javnosti. Od ukupno 6100 km električnih vodova koji su planirani u okviru Saveznog zakona o planu potreba samo ih je 6 % odobreno i 1 % izgrađen.

               (13)I dalje postoje prepreke potpunom iskorištavanju prednosti digitalizacije. Primjerice, Njemačka nema dovoljnu dostupnost brzih i vrlo brzih širokopojasnih veza, pogotovo u poluurbanim i ruralnim regijama. Uporaba računala među mladim Nijemcima relativno je niska i mnoge škole nemaju širokopojasni pristup. Digitalne javne usluge također su ispod prosjeka EU-a. Posebno MSP-ovi moraju smanjiti zaostatak u digitalizaciji. Samo petina MSP-ova ima strategiju digitalizacije. Uspostavljena je mreža centara izvrsnosti za MSP-ove kako bi se pojačala i ubrzala digitalizacija MSP-ova, a platforma „Industrie 4.0” okuplja sve relevantne dionike. Iako rastu ulaganja poduzeća u istraživanje i razvoj i Njemačka se približila ostvarenju cilja intenziteta istraživanja i razvoja iz strategije Europa 2020., ulaganja su sve više usredotočena na velika poduzeća, a doprinos MSP-ova opada. Osim toga, u nadolazećim godinama starenje stanovništva također može utjecati na poduzetništvo.

               (14)U sektoru poslovnih usluga i u reguliranim profesijama i dalje postoje velike regulatorne prepreke. Razina ograničenja viša je od prosjeka EU-a, posebno za arhitekte, inženjere, odvjetnike i računovođe / porezne savjetnike. Osim toga, stopa fluktuacije poduzetnika u tim zanimanjima znatno je niža od prosjeka EU-a, što upućuje na to da su dinamika i tržišno natjecanje u području profesionalnih usluga u Njemačkoj relativno slabi. Te prepreke uključuju ograničenja u pogledu vlasničke strukture i oblika društva za arhitekte i inženjere te multidisciplinarna ograničenja za arhitekte, inženjere i odvjetnike. Uklanjanjem tih prepreka natjecanje na tržištu bilo bi intenzivnije, što bi dovelo do ulaska većeg broja poduzeća na tržište, a tako i do nižih cijena i većeg izbora za potrošače. Komisija je u siječnju 2017. objavila preporuke za reformu regulative u području profesionalnih usluga, što je dio paketa mjera za uklanjanje prepreka na tržištima usluga
                  12
               .

               (15)Zaposlenost i dalje raste, a nezaposlenost je pala na povijesno nisku razinu. Međutim, do povećanja zaposlenosti došlo je djelomično zbog povećanog rada u nepunom radnom vremenu, posebno kod žena, te se ono samo djelomično odrazilo u agregatnom rastu realnih plaća, koji se u 2016. usporio. Nepoticajnim mjerama za rad za primatelje drugog dohotka i raširenim radom u nepunom radnom vremenu sprječava se potpuno iskorištavanje potencijala tržišta rada. Bolje omogućavanje kvalitetne i povoljne cjelodnevne skrbi za djecu, cjelodnevnih škola i dugotrajne skrbi ključni su za povećanje sudjelovanja žena na tržištu rada. Zajedničko oporezivanje dohotka za vjenčane parove i besplatno zdravstveno osiguranje za nezaposlenog bračnog druga destimuliraju primatelje drugog dohotka, najčešće žene, da se zaposle ili povećaju broj radnih sati. Isto tako, niža povezanost s tržištem rada popraćena je velikim rodnim jazom u plaćama koji iznosi 22 %, za razliku od prosjeka EU-a koji je u 2015. iznosio 16,3 %.

               (16)Usprkos blagom smanjenju mali poslovi i dalje su rašireni, a u rujnu 2016. za 4,8 milijuna ljudi mali posao bio je jedini posao. Broj zaposlenih putem poduzeća za privremeno zapošljavanje učetverostručio se od 2005. te je u lipnju 2016. dosegao 1 milijun (gotovo 3 % svih zaposlenih). Očekuje se da će se zaštita od moguće zlouporabe u pogledu rada putem poduzeća za privremeno zapošljavanje i ugovora o radu poboljšati, ali se razvoj situacije mora pratiti. Osim toga, čini se da između ugovora na određeno vrijeme i stalnih ugovora postoji relativno velika razlika u plaćama, koja iznosi 27 %.

               (17)Porezni klin za osobe s niskim dohotkom velik je u usporedbi s drugim državama članicama, čime se smanjuju poticaji za rad, neto plaće i mogućnosti potrošnje. Njemačka je povećala minimalne olakšice za porez na osobni dohodak i dječji doplatak te je prilagodila porezne razrede za osobni dohodak. Od tih će mjera koristi imati skupine s niskim i srednjim primanjima, ali će sveukupni utjecaj na porezni klin biti ograničen. Usprkos nedavnim znatnim povećanjima realnog raspoloživog dohotka razvoj plaća i produktivnosti u duljem je razdoblju različit, što je dovelo do znatnog akumuliranog jaza. Višim rastom realnih plaća pridonijelo bi se i smanjenju velikih vanjskih neravnoteža.

               (18)Njemačka je poduzela znatne napore u prihvaćanju tražitelja azila te integraciji izbjeglica i ostalih imigranata. Čini se da su moguća i dodatna poboljšanja jer je u 2016. broj izbjeglica koji su tražili zaposlenje dosegao 10 % svih nezaposlenih. Integracija osoba migrantskog podrijetla na tržište rada, osobito žena, i dalje je velik izazov koji se, među ostalim i putem obrazovnog sustava, odnosi i na djecu rođenu u Njemačkoj, čiji su roditelji rođeni izvan EU-a.

               (19)Svi članovi društva nisu imali jednaku korist od općenito pozitivnih kretanja u gospodarstvu i na tržištu rada posljednjih godina. Nakon razdoblja povećanja dohodovna se nejednakost tek nedavno ublažila, a nejednaka raspodjela bogatstva i dalje je među najvećima u europodručju. Isto tako, dobri rezultati na tržištu rada nisu doveli do smanjenja rizika od siromaštva. Stopa rizika od siromaštva u starijoj dobi iznad je prosjeka EU-a te se očekuje da će sljedećih godina rasti. Predviđa se da će se stopa zamjene zakonskog mirovinskog sustava dodatno smanjivati. Istodobno, stope uključivanja u drugi i treći stup mirovinskog osiguranja suviše su niske da bi se njima u potpunosti nadoknadilo smanjenje stope zamjene prvog stupa. Ako se to ne riješi, očekuje se da će se adekvatnost mirovina pogoršati. S vremenom će se pokazati koliko su učinkoviti nedavni prijedlozi za poboljšanje poticaja za kasnije umirovljenje (tzv. „Flexi-Rente”) u suzbijanju poticaja za rano umirovljenje koji su uvedeni 2014.

               (20)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Njemačke, koju je objavila u Izvješću za Njemačku za 2017. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Njemačkoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Njemačkoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja u EU-u na način da se na razini EU-a pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (21)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program stabilnosti i smatra
                  13
                da se očekuje da će Njemačka ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (22)Uzimajući u obzir Komisijino detaljno preispitivanje i ovu ocjenu, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. i 2. u nastavku,

               PREPORUČUJE da Njemačka 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Upotrijebiti fiskalnu politiku za potporu domaćoj potražnji i postići trajni trend rasta ulaganja. Ubrzati javna ulaganja na svim razinama vlasti, a posebno u području obrazovanja, istraživanja i inovacija te riješiti ograničenja u pogledu kapaciteta i planiranja za ulaganja u infrastrukturu. Dodatno poboljšati učinkovitost poreznog sustava i učiniti ga pogodnim za ulaganja. Potaknuti tržišno natjecanje u području poslovnih usluga i reguliranih profesija.

               2.Smanjiti nepoticajne mjere za rad za primatelje drugog dohotka i olakšati prelazak na standardni oblik zaposlenja. Smanjiti velik porezni klin za osobe s niskim dohotkom. Stvoriti uvjete za promicanje višeg rasta realnih plaća uz poštovanje uloge socijalnih partnera.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  OJ L 209, 2.8.1997, p. 1.

                     (2)
                  OJ L 306, 23.11.2011, p. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 505 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 i P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  SL C92/01, 24.3.2017., str. 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 71 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Članak 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006, SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (13)
                  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.