title: Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Slovenije za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Slovenije za 2014._x000b_

text:
				|

		52014DC0425

			Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Slovenije za 2014._x000b__x000b_i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Slovenije za 2014._x000b_ /* COM/2014/0425 final - 2014/ () */

			   	Preporuka za
PREPORUKU VIJEĆA
o nacionalnom programu reformi Slovenije za
2014.
i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Slovenije za
2014.

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i
članak 148. stavak 4.,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ)
br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja
proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika[1], a posebno njezin
članak 5. stavak 2.,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ)
br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga
2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža[2], a posebno njezin
članak 6. stavak 1.,
uzimajući u obzir preporuku Europske
komisije[3],
uzimajući u obzir rezolucije Europskog
parlamenta[4],
uzimajući u obzir zaključke
Europskog vijeća,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
zapošljavanje,
uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog
i financijskog odbora,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
socijalnu zaštitu,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
ekonomsku politiku,
budući da:
(1)
Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka
2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta,
Europa 2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih
politika, kojom će se usredotočiti na glavna područja u kojima
je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i
konkurentnosti.
(2)
Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju
prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske
politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada
2010. donijelo odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država
članica, koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države
članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim
ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.
(3)
Predsjednici država i vlada donijeli su
29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši
dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i
europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima,
instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na
razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost
ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka po državama članicama.
(4)
Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo
preporuku o nacionalnom programu reformi Slovenije za 2013. i dalo mišljenje o
slovenskom ažuriranom programu stabilizacije za razdoblje 2012. – 2016.
Komisija je 15. studenoga 2013. u skladu s Uredbom
(EU) br. 473/2013[5] predstavila svoje mišljenje o slovenskom nacrtu proračunskog
plana za 2014.[6]
(5)
Komisija je 13. studenoga 2013. donijela
Godišnji pregled rasta[7],
čime je označen početak Europskog semestra koordinacije
ekonomske politike za 2014. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU)
br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja[8], u kojemu Sloveniju
smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno
preispitivanje.
(6)
Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca
2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne
konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za
diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom
uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta
i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica
krize te modernizacijom javne uprave.
(7)
Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate
detaljnog preispitivanja za Sloveniju[9],
u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Na temelju
analize Komisije zaključuje se da u Sloveniji još postoje prekomjerne
makroekonomske neravnoteže zbog kojih je potrebno praćenje i kontinuirano
djelovanje u okviru politika. Premda su se 2013. neravnoteže rješavale s
pomoću makroekonomskih prilagodbi i djelovanja Slovenije u okviru
politika, broj potrebnih ispravaka pokazuje da su znatni rizici još prisutni.
Konkretnije, rizici koji proizlaze iz gospodarske strukture obilježene slabim
korporativnim upravljanjem, visoka razina državnog uplitanja u gospodarstvo,
gubici u troškovnoj konkurentnosti, višak korporativnog duga i znatan rast
državnog duga zahtijevaju pažljivo praćenje. Premda je ostvaren znatan
napredak u pročišćivanju bilanci banaka, još su potrebne odlučne
mjere u pogledu potpune provedbe sveobuhvatne strategije za bankarski sektor,
uključujući restrukturiranje, privatizaciju i pojačani nadzor.
(8)
Slovenija je 15. travnja 2014. podnijela svoj
nacionalni program reformi za 2014., a 24. travnja 2014. i program
stabilizacije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su
programa istodobno ocijenjena.
(9)
Cilj je proračunske
strategije iz programa stabilizacije za 2014. smanjiti prekomjerni deficit do
2015. i ostvariti srednjoročni cilj do 2017. U programu se potvrđuje
prethodni srednjoročni cilj za uravnotežen proračun, koji je u skladu
sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Međutim, ne očekuje se da
će (ponovno izračunan) strukturni saldo dosegnuti srednjoročni
cilj do 2017. U programu se planira smanjenje deficita ispod 3 % BDP-a u
2015., u skladu s ciljem iz preporuke u okviru postupka u slučaju
prekomjernog deficita. U programu se predviđa stabilan pad deficita nakon
2015. te ostvarivanje viška od 0,3 % BDP-a 2018. U programu se
predviđa da će državni dug narasti do najveće vrijednosti od
81,1 % BDP-a 2015. te pasti na 76 % 2016. Općenito je
proračunska strategija iz programa u skladu sa zahtjevima Pakta o
stabilnosti i rastu. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje
proračunske projekcije iz programa, koji je izradilo neovisno tijelo
(Institut za makroekonomske analize i razvoj), jest oprezan. Sloveniji je
5. ožujka 2014. upućena neovisna preporuka Komisije. U programu
stabilizacije utvrđene su neke dodatne mjere za potporu smanjenju jaza
povezanog s fiskalnim naporom. Na temelju toga smatra se da se programom
stabilizacije djelomično odgovara na neovisnu preporuku Komisije.
Međutim, i dalje postoje rizici jer su mjere na kojima se temelji program
nedovoljno precizne, a mnoge tek treba donijeti. Zbog mogućih dodatnih
potreba za dokapitalizacijom u Sloveniji, koje proizlaze iz revizije kvalitete
imovine i testova otpornosti na stresove iz 2013., mogli bi se povećati
udjeli deficita i duga, dok bi prihodi od uspješne privatizacije subjekata u
državnom vlasništvu ili banaka koji nisu bili uključeni u programske
projekcije mogli smanjiti teret duga. Na temelju prognoza Komisije fiskalni
napor 2013./2014. zaostaje za 1,4 % BDP-a u odnosu na (korigiranu) razliku
u strukturnom saldu i za 0,5 % BDP-a u odnosu na iznos mjera koje su se
smatrale potrebnima u vrijeme preporuke u okviru postupka u slučaju
prekomjernog deficita. U programu za 2015. predviđa se deficit u skladu s
preporukom u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita, dok se u
Komisijinoj proljetnoj prognozi 2014. predviđa deficit od 3,1 %
BDP-a. Štoviše, na temelju prognoza očekuje se da će fiskalni napor
mjeren (korigiranom) promjenom u strukturnom saldu i osnovnim iznosom
diskrecijskih mjera koje bi trebalo provesti biti nešto manji od razine koju za
2015. preporučuje Vijeće. Na temelju ocjene programa i prognoza
Komisije, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1466/97, Vijeće
smatra da su u 2014., a i kasnije, potrebni dodatni napori kako bi se osigurala
potpuna usklađenost s preporukom u okviru postupka u slučaju
prekomjernog deficita, uključujući potreban strukturni napor.
(10)
U pogledu fiskalnih pravila parlament je 2013.
potvrdio ustavnu osnovu za utvrđivanje pravila o saldu/višku
proračuna opće države u strukturnom smislu. Međutim, potrebno
provedbeno zakonodavstvo, odnosno zakon o fiskalnom pravilu, koje je trebalo
biti pripremljeno u studenome 2013., tek se treba donijeti. Posebice bi trebalo
utvrditi potrebnu pravnu osnovu kako bi se odredili uloga, ovlasti i neovisnost
funkcionalnog fiskalnog vijeća. Pravodobnim
završetkom sveobuhvatnog pregleda rashoda za sve proračunske korisnike u
zdravstvu, jednom od glavnih područja rashoda, mogle bi se utvrditi mjere
za podupiranje fiskalne konsolidacije i utvrđivanje mogućnosti za
jačanje učinkovitosti i isplativosti.
(11)
Sloveniji je 2013. preporučeno da ojača dugoročnu
održivost mirovinskog sustava i poboljša učinkovitost, isplativost i
kvalitetu sektora dugoročne skrbi. Slovenija je ostvarila ograničen
napredak u pogledu poduzimanja mjera iz te preporuke.
Ocjena mirovinske reforme za 2012. dovršena je u travnju 2014. i prvi su
zaključci pozitivni. Ostvarene su određene fiskalne uštede, dok je
razina mirovina ostala nepromijenjena. Slovenija je suočena s visokim
srednjoročnim i dugoročnim rizikom za fiskalnu održivost najvećim dijelom zbog porasta potrošnje povezane sa
starenjem koji je posljedica demografskih kretanja u Sloveniji. Stoga će
biti potrebna srednjoročna reforma mirovinskog sustava i sustava
dugoročne skrbi ako se žele stabilizirati cjelokupni rashodi u srednjem i
dugom roku te istodobno osigurati dostatnost mirovina i pristup uslugama
dugoročne skrbi. Nadležna tijela planiraju
pripremiti bijelu knjigu o sveobuhvatnoj mirovinskoj reformi. Nacrt reforme
sustava dugoročne skrbi donesen je krajem 2013., a povezano zakonodavstvo
očekuje se krajem 2014. Međutim, postoji rizik da će se reforma
odgoditi jer se kasni s trenutačnom reorganizacijom zdravstvenog
osiguranja.
(12)
Situacija na tržištu rada pogoršala se. Godine
2013. nezaposlenost je dosegnula 10,3 %, a nezaposlenost mladih
21,6 %, dok je udio mladih koji su nezaposleni i koji nisu uključeni
u programe obrazovanja ili osposobljavanja porastao za 2,1 postotni bod u
razdoblju od 2011. do 2013. U ocjeni reforme tržišta rada donesenoj 2013.
ukazuje se na smanjeno segmentiranje u odnosu na ugovore na neodređeno i
određeno vrijeme, no u porastu su drugi oblici nestalnog zapošljavanja, a
učinci poticaja za zapošljavanje starijih osoba i mladih još nisu jasni.
Segmentiranje tržišta rada rješava se boljim reguliranjem rada studenata. U
očekivanju odobrenja novog zakona i dalje postoji zabrinutost hoće li
se njime primjereno riješiti nedostaci postojećih propisa. Vlada je ostvarila ograničen napredak u provedbi prošlogodišnje
preporuke o minimalnoj plaći, koja je i dalje
usklađena s inflacijom, dok se zakonom o minimalnoj plaći
predviđa indeksacija na temelju drugih gospodarskih uvjeta. Ostvaren je
ograničen napredak u razvoju učinkovitih mjera aktivne politike
tržišta rada izrađenih po mjeri i rješavanju neusklađenosti vještina
s potrebama na tržištu rada.
(13)
Vlada je ostvarila znatan
napredak u pogledu preporuke o stabilnosti bankarskog
sektora provođenjem vjerodostojne revizije kvalitete imovine i testova
otpornosti na stresove, brze dokapitalizacije i prijenosa loših kredita na
društvo za upravljanje bankovnom imovinom. Međutim,
ostalo je još mnogo posla i potrebne su odlučne mjere
kako bi se dovršila i provela sveobuhvatna strategija za bankarski sektor,
najavljena u prosincu 2013., uključujući restrukturiranje,
privatizaciju i pojačani nadzor. Razina loših kredita
u bankarskom sustavu i dalje je visoka. Stoga je potrebno da banke razviju
unutarnju sposobnost za rješavanje loših kredita,
uključujući jačanje vlastitih odjela za upravljanje imovinom i
restrukturiranje, kako bi se ubrzalo rješavanje loših kredita, povećala
vrijednost potraživanja i očuvala održiva poduzeća. Budući
prijenosi loših kredita na društvo za upravljanje bankovnom imovinom trebali bi biti pozorno osmišljeni kako bi se
olakšalo brzo i učinkovito restrukturiranje korporativnih kredita, osobito
u slučaju složenih, međusobno povezanih zajedničkih kredita.
Očekuje se sveobuhvatna strategija upravljanja i poslovni plan kojima bi
se potkrijepili ciljevi društva za upravljanje bankovnom
imovinom povezani s isplatom. Na temelju iskustva iz revizije kvalitete imovine
i testova otpornosti na stresove, potrebne su daljnje
odlučne mjere kako bi se poboljšao nadzor svih banaka i upravljanje njima,
a osobito u slučaju onih koje su još u državnom vlasništvu, tako da se
poboljšaju upravljanje rizikom, postupci odobravanja kredita i kvaliteta te
dostupnost podataka u cilju smanjenja razina loših kredita i sprečavanja
budućih rizika.
(14)
Vlada je ostvarila ograničen napredak u
provedbi preporuka o korporativnom upravljanju poduzećima u državnom
vlasništvu koji čine jednu šestinu ukupne dodane vrijednosti, a njima je
obuhvaćena složena mreža domaćih banaka, osiguravajućih grupa i
nefinancijskih društava čiji su udjeli u znatnoj mjeri u međusobnom
vlasništvu. Veliki utjecaj države, koji proizlazi iz
obveza na temelju jamstava, znatan je rizik za javne financije, izravno i
neizravno. Dosljednom strategijom upravljanja
poduzećima u državnom vlasništvu i poboljšanim
korporativnim upravljanjem stvorilo bi se povoljnije okruženje za
privlačenje izravnog stranog ulaganja. Premda su u svibnju 2013. poduzeti
prvi koraci izradom početnog popisa 15 poduzeća za ubrzanu
privatizaciju, zasad je napredak neujednačen i postoji znatan rizik da se
rokovi neće poštovati. Novo zakonodavstvo na kojem se temelji Slovenski
državni holding, sredstvo za konsolidaciju upravljanja državnim vlasništvom,
doneseno je sa zakašnjenjem u travnju 2014. Očekuje se sveobuhvatna
strategija i jasno razvrstavanje poslovne i izvanposlovne aktive, uključujući one koja je odabrana za
privatizaciju. Potrebno je utvrditi i provesti odgovarajuće mjere kako bi
se osigurao postupak restrukturiranja i postigli njegovi ciljevi,
uključujući inter alia povećavanje vrijednosti
potraživanja za vjerovnike, te izraditi popis najhitnijih slučajeva za
restrukturiranje.
(15)
Okvir za nesolventnost
izmijenjen je 2013. kako bi se olakšalo pravovremeno rješavanje loših kredita,
ali novi okvir i dalje je uglavnom neispitan. Zbog visoke razine zaduženosti i
financijskih poteškoća ograničene su mogućnosti ulaganja
korporativnog sektora u buduće projekte. Prijeko potrebno financijsko i
operativno restrukturiranje korporativnog sektora u velikom opsegu tek mora
započeti. Potreban je konsolidirani pregled raznih kreditnih izloženosti u
bankarskom sustavu kako bi se ubrzalo rješavanje loših kredita i olakšali
pregovori o restrukturiranju, osobito u slučaju složenih, međusobno
povezanih zajedničkih kredita. Centralizirana
radna skupina koju bi činili iskusni predstavnici svih dionika mogla bi
preuzeti inicijativu za potporu tom postupku i ubrzati ga. U međuvremenu
je neophodno brzo i učinkovito zatvaranje nekoliko postojećih hitnih
slučajeva koje vodi Društvo za
upravljanje bankovnom imovinom.
(16)
Unatoč svojem potencijalu
Slovenija ima jednu od najnižih zaliha izravnog stranog ulaganja u EU-u
(34,1 % BDP-a u usporedbi s prosjekom EU-a od 47,1 % BDP-a 2012.).
Privatizacijom i korporativnim restrukturiranjem nude se mnoge nove
mogućnosti privatnim ulagačima, no jasno je da su nedovoljno razvijeno
poslovno okruženje i nedovoljno razvijena poslovna kultura prepreka Sloveniji
da to u potpunosti iskoristi. Postupak deregulacije
reguliranih zanimanja započeo je 2012. i dosad je broj reguliranih
zanimanja smanjen sa 323 na 262. Daljnjom deregulacijom reguliranih
zanimanja pridonijelo bi se povećanju broja domaćih i stranih
pružatelja usluga i time većoj konkurentnosti. Postoji potencijal za jačanje usklađenosti u
okviru mjera osmišljenih kako bi se poboljšalo poslovno okruženje i
poduzetničke djelatnosti. U tom kontekstu nadolazećom strategijom
pametnog specijaliziranja u okviru europskih strukturnih i investicijskih
fondova za razdoblje 2014. – 2020. pružit će se mogućnost
usmjeravanja na ključna područja, npr. osmišljavanje inovativnih
proizvoda kojima se može trgovati.
(17)
Slovenija je u ranoj fazi pripreme prijedloga za
sveobuhvatnu reformu javnog sektora (donošenje predviđeno za siječanj
2015.). U tom kontekstu Slovenija mora ponovno uspostaviti kvalitetu i
vjerodostojnost javne uprave. Slovenija je ostvarila određeni
napredak u poboljšavanju kvalitete pravosudnog sustava i
smanjila broj predmeta u postupku. Reformom upravljanja predmetima u
području trgovačkog i građanskog prava poboljšalo se
funkcioniranje sustava sudova. I dalje se bilježe pozitivni trendovi u
građanskim i trgovačkim parnicama.
(18)
Komisija je u okviru europskog semestra provela
sveobuhvatnu analizu slovenske ekonomske politike. Ocijenila je program
stabilizacije i nacionalni program reformi. U obzir je uzela njihov značaj
za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Sloveniji, ali i poštovanje
pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog
upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim
nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra
navedene su u preporukama 1. do 8. u nastavku.
(19)
Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo
slovenski program stabilizacije, a njegovo je mišljenje[10] navedeno u preporuci
1. u nastavku.
(20)
Vijeće je u okviru Komisijina detaljnog
preispitivanja i tog ocjenjivanja preispitalo nacionalni program reformi i
program stabilizacije. Preporuke Vijeća u skladu s člankom 6.
Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. do 8. u nastavku.
(21)
U kontekstu Europskog semestra Komisija je provela
i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Na temelju te
analize Vijeće je izdalo preporuke po državama članicama čija je
valuta euro. Slovenija bi trebala osigurati potpunu i pravovremenu provedbu
ovih preporuka,
OVIME PREPORUČUJE Sloveniji da u
razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kako bi:
1.           dovoljno
detaljnim strukturnim mjerama ojačala proračunsku strategiju za
2014., a i kasnije, kako bi se do 2015. osiguralo smanjenje prekomjernog
deficita na održiv način postizanjem strukturnih prilagodbi utvrđenih
u preporuci Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita;
za trajni ispravak fiskalnih neravnoteža potrebna je vjerodostojna provedba
ambicioznih strukturnih reformi kako bi se povećala sposobnost prilagodbe
te potaknuo rast i zapošljavanje; kako bi nakon smanjenja prekomjernog deficita
postigla strukturnu prilagodbu od barem 0,5 % BDP-a svake godine te i više
u dobrim gospodarskim uvjetima ili osigurala da se poštuje pravilo o dugu kako
bi se visoki omjer općeg duga države smanjio i time postao održiv;
poboljšala vjerodostojnost fiskalne politike, dovršila donošenje pravila o
saldu/višku proračuna opće države u strukturnom smislu, utvrdila
obvezujući, sveobuhvatni i transparentni srednjoročni
proračunski okvir, uspostavila potrebnu pravnu osnovu za funkcionalno
fiskalno vijeće određujući njegove ovlasti u proračunskom
postupku i uvodeći jasne postupovne mehanizme praćenja rezultata
proračuna što je prije moguće; do kraja 2014. započela
sveobuhvatan pregled rashoda kojim bi se obuhvatila državna i lokalna tijela,
izravni i neizravni korisnici proračuna i pružatelji komunalnih i drugih
usluga u općinskom vlasništvu u području zdravstva kako bi se 2015.,
a i kasnije, ostvarile proračunske uštede;
2.           na temelju javnog
savjetovanja donijela mjere za osiguranje održivosti mirovinskog sustava nakon
2020., obuhvaćajući prilagodbe glavnih parametara, poput povezivanja
zakonski određene dobi za umirovljenje i budućeg produljenja životnog
vijeka te poticanja privatnog doprinosa u drugi stup mirovinskog sustava; zaustavila
rashode povezane sa starenjem u području dugoročne skrbi dajući
pogodnosti najpotrebitijima i preusmjeravajući pružanje skrbi od ustanova
za skrb na kućnu njegu;
3.           nakon savjetovanja sa
socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnom praksom do kraja 2014. razvila
sveobuhvatan socijalni sporazum osiguravajući da se kretanjem plaća,
uključujući minimalnu plaću, podupiru konkurentnost, domaća
potražnja i stvaranje radnih mjesta; redefinirala sastav minimalne plaće i
preispitala sustav indeksiranja; poduzela mjere za daljnje smanjenje
segmentiranja, osobito u pogledu učinkovitosti poticaja za zapošljavanje
mladih i starijih radnika te upotrebe građanskopravnih ugovora; donijela
zakon o radu studenata; postavila neregistrirane mlade kao prioritet osiguravajući
primjerenu učinkovitost javnih službi za zapošljavanje; povećala
zaposlenost niskokvalificiranih i starijih radnika, prilagodila radno okruženje
dužem radnom vijeku i usmjerila sredstva na mjere aktivne politike tržišta rada
izrađene po mjeri, istovremeno poboljšavajući njihovu
učinkovitost; riješila neusklađenost vještina povećanjem
privlačnosti strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te daljnjim razvojem
suradnje s mjerodavnim dionicima u ocjenjivanju potreba tržišta rada;
4.           dovršila privatizaciju NKBM-a
2014. kao što je predviđeno, pripremila privatizaciju Abanke 2015.,
nastavila brzu provedbu planova za restrukturiranje banaka koje primaju državnu
potporu i potrebnu konsolidaciju bankarskog sektora; na temelju iskustva iz
revizije kvalitete imovine i testova otpornosti na stresove dovršila
sveobuhvatan plan za banke u kolovozu 2014., uključujući posebne
mjere za poboljšanje upravljanja, nadzora, upravljanja rizikom, postupaka
odobravanja kredita te kvalitete i dostupnosti podataka; ojačala sposobnost
banaka da riješe loše kredite jačanjem unutarnjih odjela za upravljanje
imovinom i restrukturiranje; razjasnila mandat Društva za upravljanje bankovnom
imovinom objavom sveobuhvatne strategije upravljanja i poslovnog plana do rujna
2014. navodeći njegovu ulogu u restrukturiranju aktive, ciljeve povezane s
isplatom, sredstva, planove za upravljanje aktivom i očekivane povrate,
istovremeno osiguravajući potrebna sredstva;
5.           nastavila provedbu
privatizacije najavljene 2013. uz utvrđeni vremenski okvir; donijela
strategiju Slovenskog državnog holdinga s jasnim razvrstavanjem imovine u
skladu s vremenskim okvirom i definicijama utvrđenima u Zakonu o
Slovenskom državnom holdingu iz 2014.; do studenoga 2014. izradila
kratkoročni (u roku od jedne do dvije godine) plan prodaje pomno odabrane
imovine u jasno određenom razdoblju; uspostavila potpunu operativnost
plana kao sredstva za upravljanje preostalom imovinom u državnom vlasništvu i
za prodaju prethodno utvrđene imovine u skladu s propisima o upravljanju
te unutar vremenskog okvira utvrđenog zakonom; do rujna 2014.
donijela i provela pravilnik o korporativnom upravljanju poduzećima u
državnom vlasništvu kako bi se osiguralo profesionalno, transparentno i
neovisno upravljanje;
6.           dovršila glavni plan
korporativnog restrukturiranja do kraja 2014. s jasnim prioritetima i
učinkovitim postupkom provedbe; osnovala centraliziranu radnu skupinu za
korporativno restrukturiranje koja bi pratila i usklađivala cjelokupan
postupak restrukturiranja, pružajući potrebna stručna znanja,
smjernice i savjete te olakšavajući postupak pregovora među svim
uključenim dionicima; izradila popis najhitnijih slučajeva za
restrukturiranje povećavajući vrijednosti potraživanja za vjerovnike;
promicala upotrebu postojećih pravnih mehanizama i međunarodnu
najbolju praksu među svim dionicima u postupku restrukturiranja; do rujna
2014. ocijenila nedavne promjene zakonodavstva o nesolventnosti uz spremnost da
uvede dodatne mjere prema potrebi; dodatno skratila prvostupanjske sudske postupke
za građanske i trgovačke parnice, uključujući predmete u
okviru zakonodavstva o nesolventnosti, i smanjila broj predmeta u postupku,
osobito predmeta povezanih s ovrhom i nesolventnošću;
7.           smanjila prepreke poslovanju
u Sloveniji u područjima ključnima za gospodarski razvoj, čime
bi država postala privlačnija za izravna strana ulaganja, osobito ubrzanom
liberalizacijom reguliranih zanimanja, smanjenjem administrativnog
opterećenja, uključujući pojednostavljenje sustava za izdavanje
odobrenja; osigurala dovoljnu razinu proračunske autonomije za Agenciju za
zaštitu tržišnog natjecanja i povećala njezinu institucionalnu neovisnost;
odredila prioritete i osigurala usklađenost strategije za istraživanje i
inovacije iz 2011., strategije za industrijsku politiku iz 2013. te
nadolazećih strategija za pametnu specijalizaciju i promet te osigurala
njihovu brzu provedbu i ocjenu učinkovitosti;
8.           poduzela učinkovite
mjere za borbu protiv korupcije jačanjem transparentnosti i odgovornosti
te uvođenjem postupka vanjske ocjene uspješnosti i kontrole kvalitete.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 209, 2.8.1997., str. 1.
[2]               SL L 306, 23.11.2011., str. 25.
[3]               COM(2014) 425 završna verzija.
[4]               P7_TA(2014)0128 i P7_TA(2014)0129.
[5]               SL L 140, 27.5.2013., str. 1.
[6]               C(2013) 8010 završna verzija
[7]               COM(2013) 800 završna verzija.
[8]               COM(2013) 790 završna verzija.
[9]               SWD(2014) 88 završna verzija.
[10]             U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća
(EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka br. S2 od 22. listopada 2013. o pravu na u naravi za osigurane osobe i članove obitelji za vrijeme boravka u trećoj zemlji između nadležne države članice i treće zemlje  Tekst značajan za EGP i za Sporazum između EZ-a i Švicarske

text:
               18.2.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 46/8

         PREPORUKA br. S2
   od 22. listopada 2013.
   o pravu na u naravi za osigurane osobe i članove obitelji za vrijeme boravka u trećoj zemlji između nadležne države članice i treće zemlje
   (Tekst značajan za EGP i za Sporazum između EZ-a i Švicarske)
   (2014/C 46/09)
   ADMINISTRATIVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJU SUSTAVA SOCIJALNE SIGURNOSTI,
   uzimajući u obzir članak 72. točku (a) Uredbe (EZ) br. 883/2004 (1) Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti, na temelju koje je administrativna komisija nadležna za rješavanje administrativnih pitanja ili pitanja u vezi tumačenja koja proizlaze iz odredbi Uredbe (EZ) br. 883/2004 i Uredbe (EZ) br. 987/2009 (2),
   uzimajući u obzir članak 72. točku (c) Uredbe (EZ) br. 883/2004 na temelju koje administrativna komisija potiče i razvija suradnju među državama članicama i njihovim ustanovama u predmetima iz socijalne sigurnosti,
   u skladu s uvjetima iz članka 71. stavka 2. Uredbe (EEZ) br. 883/2004,
   budući da:

               (1)

               Posebna važnost općeg načela jednakog postupanja za radnike koji nemaju prebivalište u državama članicama gdje su zaposleni, uključujući pogranične radnike, ponovno je naglašena u osmoj uvodnoj izjavi i u članku 4. Uredbe (EZ) br. 883/2004.

               (2)

               Člankom 4. Uredbe (EZ) br. 883/2004 zabranjuje se diskriminacija osoba na koje se Uredba odnosi.

               (3)

               Sud je također presudio da, ako se primjena odredbe zakona Unije može onemogućiti mjerom koja se usvoji u skladu s provedbom čak kada sporazum ne spada u područje primjene Ugovora, svaka država članica dužna je olakšati primjenu te odredbe (3).

               (4)

               Čak i ako sporazumzaključen između države članice i jedne ili više trećih zemalja ne spada pod koncept „zakonodavstva” u smislu članka 1. točke l. Uredbe (EZ) br. 883/2004, to ne može utjecati na obvezu svake države članice da zadovolji načela jednakog postupanja utvrđena u članku 45. Ugovora (4).

               (5)

               Zbog toga, treba objasniti da se između država članica i treće zemlje moraju interpretirati s ciljem da se moraju primijeniti tako da ne lišavaju nijednu osobu ni članove obitelji (članak 1. točka (i) Uredbe (EZ) br. 883/2004) prava pripisanih izvršavanju slobode kretanja unutar Europske unije kako je utvrđeno Ugovorom.

               (6)

               Sloboda kretanja ne može biti u potpunosti učinkovita ako se prema osobi na koju se odnosi zakonodavstvo neke druge države članice u kojoj ta osoba nema prebivalište pravno nije postupalo isto kao prema osobama koje imaju prebivalište u toj državi članici i koje se nađu u istoj situaciji.

               (7)

               Odredbe u III., poglavlju 1. Uredbe (EZ) br. 883/2004 sadrže proturječna pravila kojima se određuje pod kojim uvjetima osigurana osoba i članovi obitelji imaju pravo na u naravi u ime nadležne ustanove dok im je prebivalište ili boravište u drugoj državi članici.

               (8)

               Namjera je članaka 17. i 24. do 26. Uredbe (EZ) br. 883/2004 osigurati da se u naravi ne bi prebivalištem osigurane osobe u nadležnoj državi članici kako se ne bi spriječilo radnike migrante da iskoriste svoje pravo na slobodno kretanje (5).

               (9)

               Ovo se odnosi i na članove obitelji kako je definirano člankom 1. točkom (i) Uredbe (EZ) br. 883/2004 koji u državama članicama prebivališta primaju u naravi, u ime nadležne, od mjesta prebivališta na temelju članaka 17. ili 24. do 26. Uredbe (EZ) br. 883/2004.

               (10)

               Načelo jednakog postupanja treba se u principu primijeniti na slučajeve gdje je nadležna država članica sklopila s trećom zemljom u kojoj su uključene odredbe o u naravi koje postanu potrebne zbog medicinskih razloga u trećoj zemlji te pod uvjetom da je treća zemlja spremna surađivati u zasebnim slučajevima,

         OVIME PREPORUČUJE:

               1.

               Država članica koja je sklopila s trećom zemljom u koji su uključene odredbe o u naravi primjenjuje ove odredbe na osobe na koje se odnosi zakonodavstvo te države članice, kao i na članove obitelji, koje imaju prebivalište u drugoj državi članici i koje imaju pravo primati u naravi na temelju članaka 17. ili 24. do 26. Uredbe (EZ) br. 883/2004, u situacijama gdje u naravi postaju potrebna zbog medicinskih razloga tijekom razdobljaboravka u toj trećoj zemlji.

               2.

               Ova se Preporuka objavljuje u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od prvog dana drugog mjeseca nakon njezine objave.

            Predsjednica Administrativne komisije

         Mariana ZIUKIENE

      (1)  SL L 166, 30.4.2004., str. 1. (ispravak SL L 200, 7.6.2004., str. 1.).

      (2)  SL L 284, 30.10.2009., str. 1.

      (3)  Slučaj C-55/00 Gottardo [2002] ECR I-413, stavak 31. i slučaj 235/87 Matteucci [1988] ECR 5589, stavak 19.

      (4)  Slučaj C-55/00 Gottardo [2002] ECR I-413, stavak 35. i slučaj C-23/92 Grana-Novoa [1993] ECR I-4505.

      (5)  Slučaj C-286/03 Silvia Hosse [2006] ECR I-01771, stavak 54.


title: Preporuka Vijeća od 9. prosinca 2013. o djelotvornim mjerama integracije Roma u državama članicama

text:
               24.12.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 378/1

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 9. prosinca 2013.
   o djelotvornim mjerama integracije Roma u državama članicama
   2013/C 378/01
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292., u vezi s člankom 19. stavkom 1.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), jednakost je jedna od temeljnih vrijednosti Unije. U skladu s drugim podstavkom članka 3. stavka 3. UEU, Unija suzbija društvenu isključenost i diskriminaciju i promiče zaštitu djece.

               (2)

               U članku 10. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) navodi se da je Unija usmjerena borbi protiv diskriminacije na temelju rasnog ili etničkog podrijetla pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti.

               (3)

               Članak 19. stavak 1. UFEU-a omogućava Vijeću usvajanje mjera za borbu protiv diskriminacije na temelju spola, rase, etničkog podrijetla, religije ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije.

               (4)

               Članak 21. stavak 1. Povelje o temeljnim pravima Europske unije navodi da je zabranjena svaka diskriminacija na temelju spola, rase, boje kože, etničkog ili socijalnog podrijetla, genetskih osobina, jezika ili pripadnosti nacionalnoj manjini.

               (5)

               Direktiva Vijeća 2000/43/EZ (1) sadrži obvezujući okvir kojim se u cijeloj Uniji zabranjuje diskriminacija na temelju rasnog ili etničkog podrijetla pri zapošljavanju i obuci, obrazovanju, socijalnoj zaštiti (uključujući socijalno osiguranje i zdravstvenu skrb), socijalnim prednostima i pristupu dobrima i uslugama, uključujući stanovanje.

               (6)

               Za potrebe ove Preporuke, kao i u drugim političkim dokumentima Europskog parlamenta i Vijeća, izraz „Romi” ovdje se koristi kao zajednički naziv koji uključuje skupine ljudi s manje ili više sličnim kulturnim značajkama, kao što su Sinti, Putnici, Kalé, Gens du voyage itd., bez obzira jesu li ili nisu sjedilački.

               (7)

               Mnogi Romi u Uniji još uvijek žive u velikom siromaštvu, društvenoj isključenosti, diskriminaciji i preprekama u ostvarivanju temeljnih prava što ih čini osjetljivima na iskorištavanje, na primjer na trgovanje ljudima. Stoga treba razmotriti učinkovitije mjere socijalne uključenosti prilagođene njihovoj situaciji i potrebama.

               (8)

               Stanje romske djece je posebno zabrinjavajuće, zbog niza čimbenika koji ih čine posebno ranjivima i izloženima, inter alia, lošem zdravlju, lošem stanovanju, lošoj prehrani, isključenosti, diskriminaciji, rasizmu i nasilju. Društvena isključenost romske djece često se povezuje s nedostatkom registracije pri rođenju i identifikacijskih isprava, niskom sudjelovanju u obrazovanju u ranom djetinjstvu i skrbi kao i u visokom obrazovanju te povišenim stopama napuštanja školovanja. Segregacija predstavlja ozbiljnu prepreku pristupu kvalitetnom obrazovanju. Neka su romska djeca također žrtve trgovanja ljudima i iskorištavanja rada.

               (9)

               Romi koji su državljani treće zemlje koji legalno borave u državama članicama mogu biti posebno ranjivi, posebno kada dijele jednako teške životne uvjete kao mnogi Romi građani Unije, dok se pritom također suočavaju s izazovima s kojima se susreću mnogi migranti koji dolaze izvan Unije.

               (10)

               U kontekstu slobode kretanja i mobilnosti unutar EU-a, potrebno je poštovati pravo na slobodu kretanja građana Unije i uvjete njegove primjene, u skladu s odredbama iz Direktive 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2), pritom također stremiti poboljšanju životnih uvjeta Roma i jačanju mjera za promicanje njihove gospodarske i socijalne integracije u njihovim državama članicama podrijetla kao i u državama članicama njihova boravišta.

               (11)

               Rezolucijama Europskog parlamenta od 9. rujna 2010. o položaju Roma i o slobodnom kretanju osoba u Europskoj uniji te od 9. ožujka 2011. o Strategiji EU-a za uključivanje Roma poziva se Komisija i države članice na pokretanje postojećih strategija i instrumenata kako bi se osiguralo socijalno i gospodarsko uključivanje Roma.

               (12)

               U svojoj Komunikaciji od 5. travnja 2011. s naslovom „Okvir EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020.”, Komisija je potaknula države članice na usvajanje ili daljnje razvijanje sveobuhvatnog pristupa te poticanje ciljeva u obrazovanju, zapošljavanju, zdravstvenoj skrbi i stanovanju kako bi se ubrzala integracija Roma.

               (13)

               Vijeće je 19. svibnja 2011. donijelo zaključke s naslovom „Okvir EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020.”, koji izražavaju posvećenost država članica unaprjeđenju socijalne i gospodarske uključenosti Roma.

               (14)

               Zaključci Europskog vijeća od 23. i 24. lipnja 2011. pozvali su na brzu primjenu zaključaka Vijeća od 19. svibnja 2011., posebice vezano uz pripremu, ažuriranje ili razvoj nacionalnih strategija integracija Roma država članica ili integriranih skupova mjera politika u okviru njihovih širih politika socijalnog uključenja za poboljšanje situacije Roma.

               (15)

               U svojoj komunikaciji od 21. svibnja 2012. nazvanoj „Nacionalne strategije integracije Roma: prvi korak prema provedbi okvira EU-a” Komisija je prikazala rezultate prve procjene svih nacionalnih strategija integracija Roma i integriranih skupova mjera politika i pozvala države članice da razmotre određene prilagodbe kao put naprijed.

               (16)

               Komisija je pojačala svoj dijalog o integraciji Roma s državama članicama, posebno osnivanjem mreže nacionalnih kontaktnih mjesta za integraciju Roma u listopadu 2012., kako bi raspravila rješenja za uočene izazove. U studenom i prosincu 2012. skupina nacionalnih kontaktnih mjesta dalje je raspravljala o tome kako poboljšati učinkovitost mjera integracije Roma u državama članicama. Ta je skupina naknadno izvijestila mrežu nacionalnih kontaktnih mjesta za integraciju Roma.

               (17)

               U svojoj Komunikaciji od 26. lipnja 2013. pod naslovom „Koraci naprijed u provedbi nacionalnih strategija za uključivanje Roma” Komisija ističe potrebu za daljnjim djelovanjem kako bi se osigurali neophodni preduvjeti za uspješnu provedbu mjera usmjerenih ka ubrzanju integracije Roma u najkraćem mogućem roku.

               (18)

               Komunikacija Komisije od 3. ožujka 2010. pod naslovom „Europa 2020.: Strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (Strategija Europa 2020.) dala je novi poticaj borbi protiv siromaštva i socijalne isključenosti postavljanjem zajedničkih europskih ciljeva za smanjenje broja ljudi kojima prijeti siromaštvo i socijalna isključenost, smanjenje stope prijevremenog napuštanja školovanja, te povećanja uspjeha u školovanju i razina zaposlenosti. U ovom kontekstu, integracija Roma predstavlja značajan dio konvergentnih napora Unije i njezinih država članica. Sadašnji okvir europskog semestra promiče provedbu odgovarajućih preporuka specifičnih za svaku zemlju, dok zaključci Vijeća od 20. lipnja 2013., pod naslovom „Socijalno ulaganje za rast i koheziju” daju daljnje smjernice za napore osiguranja uključivog rasta.

               (19)

               S obzirom na gore navedeno i na uočene nedostatke, potrebno je poboljšati i pratiti učinkovitost mjera za integraciju Roma. To bi trebalo biti učinjeno uz potpuno poštovanje načela supsidijarnosti i primarnu odgovornost država članica u ovom području, uvažavajući činjenicu da sakupljanje podataka na osnovu etničkog porijekla može biti osjetljivo pitanje i uvažavajući da bi države članice trebale odabrati vlastite metode praćenja, uključujući prikladne metode za sve sakupljanje podataka kao i moguće indikatore.

               (20)

               Ova preporuka nastavlja se na različite preporuke iz ranijih rezolucija Europskog parlamenta, zaključaka Vijeća i komunikacija Komisije o integraciji Roma. Cilj joj je dopuniti postojeće zakonodavstvo Unije o suzbijanju diskriminacije kako bi njegovu primjenu i stupanje na snagu učinila učinkovitijim.

               (21)

               Ova preporuka ne pokriva razlike u postupanju na temelju državljanstva te ne dovodi u pitanje odredbe i uvjete kojima se uređuje pravni status državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva na državnom području država članica u okviru nacionalnog prava i prava Unije ili na pravni učinak tog statusa.

               (22)

               Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) poziva države članice da predstave cjeloviti pristup rješavanju posebnih potreba geografskih područja koja su najviše pogođena siromaštvom ili ciljnih skupina izloženih najvećem riziku od diskriminacije ili društvenog isključivanja, s posebnim osvrtom na marginalizirane zajednice. Uredba (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4) za programsko razdoblje 2014.–2020. uključuje investicijski prioritet usredotočen na društveno-ekonomsku integraciju marginaliziranih zajednica kao što su Romi, nadopunjujući ostale europske strukturne i investicijske fondove (ESIF) (5).

         PRIMJEĆUJUĆI DA:
   SVRHA
   Svrha ove Preporuke je savjetovati države članice o uvećanju učinkovitosti mjera za postizanje integracije Roma i jačanju primjene njihovih nacionalnih strategija integracije Roma ili skupova mjera politika u okviru njihovih širih politika socijalnog uključenja za poboljšanje situacije Roma i smanjenje jaza između Roma i opće populacije.
   Veličina te socijalna i gospodarska situacija romskog stanovništva znatno se razlikuje među državama članicama. Stoga bi nacionalne pristupe integraciji Roma trebalo prilagoditi posebnim uvjetima i potrebama na terenu, uključujući usvajanjem ili nastavljanjem politika koje se u širem kontekstu bave marginaliziranim i zapostavljenim skupinama, kao što su Romi.
   Ova se Preporuka izričito usredotočuje na mjere za integraciju Roma, bez namjere da isključi ostale marginalizirane i zapostavljene skupine. Mjere integracije trebale bi biti temeljene na jednakim načelima u usporedivim uvjetima.
   OVIME PREPORUČUJE DA DRŽAVE ČLANICE:
   1.   MATERIJALNA PITANJA POLITIKE

      Učinkovite mjere politike

               1.1.

               U svrhu promicanja potpune jednakosti Roma u praksi, poduzmu učinkovite mjere politike kako bi osigurale jednako postupanje prema Romima i poštovanje njihovih temeljnih prava, uključujući jednak pristup obrazovanju, zapošljavanju, zdravstvenoj skrbi i stanovanju. Taj bi se cilj mogao postići ili putem uključenih mjera ili putem ciljanih mjera, ili kombinacijom oboje, uključujući posebne mjere za sprječavanje ili izjednačavanje nepovoljnog položaja, uzimajući u obzir specifičnu situaciju Roma i posvetivši posebnu pažnju spolnim odrednicama.

               1.2.

               Mjere koje treba donijeti mogu se temeljiti na društveno-ekonomskim pokazateljima, kao što su visoka dugotrajna nezaposlenost, razina obrazovanja i zdravstveni parametri, ili se može usredotočiti na zemljopisna područja koja su marginalizirana i/ili izdvojena.

      Pristup obrazovanju

               1.3.

               Poduzeti učinkovite mjere kako bi se osiguralo jednako postupanje i potpuna uključenost romskih dječaka i djevojčica u kvalitetno obrazovanje kao i da bi se osiguralo da svi romski učenici završe barem obvezno obrazovanje (6). Ovaj cilj mogao bi se postići mjerama kao što su:

                           (a)

                           ukloniti segregaciju u školama;

                           (b)

                           ukinuti sve slučajeve neprimjerenog smještanja romskih učenika u škole za učenike s posebnim potrebama;

                           (c)

                           smanjiti opseg ranog napuštanja školovanja (7) na svim razinama obrazovanja, uključujući srednjoškolsku razinu i strukovno obrazovanje;

                           (d)

                           povećati pristup i kvalitetu obrazovanja i skrbi u ranom djetinjstvu, uključujući ciljanu potporu, ukoliko je to potrebno;

                           (e)

                           uzeti u obzir potrebe pojedinih učenika i primjereno ih rješavati, u bliskoj suradnji s njihovim obiteljima;

                           (f)

                           koristiti uključujuće i po mjeri sačinjene metode poučavanja i učenja, uključujući podršku u učenju za učenike koji otežano uče, suzbijati nepismenost i promicati dostupnost i korištenje izvan-nastavnih aktivnosti;

                           (g)

                           poticati veću uključenost roditelja i poboljšati obrazovanje učitelja, po potrebi;

                           (h)

                           poticati sudjelovanje Roma u srednjem i visokom obrazovanju te njegovo završavanje;

                           (i)

                           poboljšati pristup drugoj prilici za obrazovanje i obrazovanju odraslih, pružajući potporu za prijelaz između razina obrazovanja i potporu za stjecanje vještina prilagođenih potrebama tržišta rada.

      Pristup tržištu rada

               1.4.

               Poduzeti učinkovite mjere kako bi se osiguralo jednako postupanje prema Romima u pristupu tržištu rada i prilikama za zapošljavanje. Ovaj cilj mogao bi se postići mjerama kao što su:

                           (a)

                           potpora prvog radnog iskustva, strukovno osposobljavanje, obuka na poslu, cjeloživotno učenje i razvijanje vještina;

                           (b)

                           potpora samozapošljavanja i poduzetništva;

                           (c)

                           pružanje jednakog pristupa osnovnim javnim službama zapošljavanja, kao i službama za potporu individualnim nezaposlenima, fokusirajući se na individualizirano vodstvo i individualno planiranje djelovanja i, gdje je potrebno, promičući prilike za zapošljavanje unutar javnih službi;

                           (d)

                           eliminiranje prepreka, uključujući diskriminaciju, (ponovnom) ulaženju na tržište rada.

      Pristup zdravstvenoj skrbi

               1.5.

               Poduzeti učinkovite mjere kako bi se osiguralo jednako postupanje prema Romima za pristup općenito dostupnim uslugama zdravstvene skrbi (8) na temelju općih kriterija prihvatljivosti. Ovaj cilj mogao bi se postići mjerama kao što su:

                           (a)

                           uklanjanje svih prepreka pristupu zdravstvenoj skrbi dostupnoj općem stanovništvu;

                           (b)

                           poboljšanje pristupa zdravstvenim pregledima, prenatalnoj i postnatalnoj skrbi, kao i spolnoj i ginekološkoj zdravstvenoj zaštiti koje općenito pružaju nacionalne službe zdravstvene skrbi;

                           (c)

                           poboljšanje pristupa programima besplatnog cijepljenja posebno za najugroženije skupine i/ili one koji žive u marginaliziranim i udaljenim područjima;

                           (d)

                           podizanje svijesti o pitanjima zdravlja i zdravstvene skrbi.

      Pristup stanovanju

               1.6.

               Poduzeti učinkovite mjere kako bi se osiguralo jednako postupanje prema Romima u pristupu stanovanju. Ovaj cilj mogao bi se postići mjerama kao što su:

                           (a)

                           ukidanje svih praksi prostorne izdvojenosti i promicanje uklanjanja segregacije;

                           (b)

                           promicanje nediskriminirajućeg pristupa socijalnom stanovanju;

                           (c)

                           pružanje odmorišta za ne-stalno nastanjene Rome, gdje za to postoji lokalno uočena potreba;

                           (d)

                           osiguravanje pristupa javnim komunalijama (kao što su voda, struja i plin) i infrastrukturi za stanovanje u skladu s nacionalnim zakonskim odredbama.

               1.7.

               Kad god je to potrebno, osigurati da prijave lokalnih tijela za projekte urbane regeneracije uključuju intervencije u stanovanju u korist marginaliziranih zajednica u okviru integriranog pristupa.

               1.8.

               Promicati lokalni razvoj kojim upravlja lokalna zajednica i/ili integrirana teritorijalna ulaganja koje podržavaju europski strukturni i investicijski fondovi.

      Financiranje

               1.9.

               Dodijeliti primjerenu razinu sredstva za primjenu i nadzor njihovih nacionalnih i lokalnih strategija i akcijskih planova iz bilo kojih dostupnih izvora financiranja (lokalnih, nacionalnih, Unijinih i međunarodnih) s ciljem postizanja integracije Roma putem širih ili ciljanih mjera.

               1.10.

               Promicanje društvene uključenosti i suzbijanje siromaštva i diskriminacije, uključujući inter alia socioekonomske integracije marginaliziranih zajednica poput Roma, trebalo bi biti olakšano dodjeljivanjem barem 20 % ukupnih sredstava ESF-a u svakoj državi članici za ulaganje u ljude kao što je navedeno u člancima 3. i 4. Uredbe (EU) br. 1304/2013.

               1.11.

               Ovisno o veličini i društvenoj i ekonomskoj situaciji njihovih romskih zajednica te rascjepu između Roma i ne-Roma, kao i izazova uočenih u kontekstu Europskog semestra za brojne države članice, poduzeti odgovarajuće mjere za uključivanje integracije Roma u prioritete Sporazuma o partnerstvu o uporabi europskih strukturnih i investicijskih fondova (9) za razdoblje 2014.–2020.

               1.12.

               Unaprijediti njihove sposobnosti vođenja, nadzora i ocjenjivanja uz potporu tehničke pomoći europskih strukturnih i investicijskih fondova i potaknuti uporabu nacionalnih i fondova Unije u svrhu izgradnje sposobnosti lokalnih tijela i organizacija civilnog društva kako bi mogli učinkovito provoditi projekte.

               1.13.

               Dodjela javnih sredstava za provedbu nacionalnih strategija integracije Roma ili integriranih skupova mjera politika trebalo bi usmjeriti na posebne potrebe Roma, ili zemljopisna područja koja su najviše pogođena siromaštvom i društvenom isključenosti, te uzeti u obzir spolnu dimenziju.

         2.   HORIZONTALNE MJERE POLITIKE

      Mjere protiv diskriminacije

               2.1.

               Nastaviti ulagati napore za osiguravanje učinkovite praktične provedbe Direktive 2000/43/EZ, posebno osiguravajući da njihove nacionalne, regionalne i lokalne upravne odredbe nisu diskriminatorne i ne dovode do prakse izdvajanja. Mjerodavna sudska praksa Europskog suda za ljudska prava trebala bi služiti kao referentna točka za identificiranje kompatibilnosti odredaba i praksi ljudskih prava u ovom kontekstu.

               2.2.

               Primijeniti, gdje je odgovarajuće, mjere uklanjanja segregacije Roma na regionalnoj i lokalnoj razini. Politike i mjere za suzbijanje segregacije trebale bi biti popraćene prikladnim programima obuke i informiranja, uključujući obuku i informiranje o zaštiti ljudskih prava, namijenjenu lokalnim državnim službenicima i predstavnicima civilnog društva samih Roma.

               2.3.

               Osigurati da su prisilne deložacije u potpunom skladu sa zakonodavstvom EU-a, kao i s drugim međunarodnim obvezama ljudskih prava, kao što su one Europske konvencije o ljudskim pravima.

               2.4.

               Primijeniti mjere za suzbijanje diskriminacije i predrasuda protiv Roma, nekad nazvane anti-ciganizam, u svim slojevima društva. Takve mjere mogle bi uključivati:

                           (a)

                           podizanje svijesti o dobrobitima integracije Roma i u romskim zajednicama i u široj javnosti;

                           (b)

                           podizanje svijesti opće javnosti o raznovrsnoj prirodi društava i senzibiliziranje javnog mnijenja o problemima uključenosti s kojima se Romi suočavaju, uključujući, gdje je odgovarajuće, spominjanje tih aspekata u programima javnog obrazovanja i nastavnim materijalima; i

                           (c)

                           poduzimanje učinkovitih mjera za suzbijanje antiromske retorike i govora mržnje, i rješavanje rasističkih ili na drugi način stigmatizirajućeg jezika ili ponašanja koja bi mogla predstavljati poticanje diskriminaciije protiv Roma.

      Zaštita romske djece i žena

               2.5.

               Suzbijati sve oblike diskriminacije s kojima se susreću romski maloljetnici i žene, nasilje i nasilje u obitelji nad ženama i djevojčicama, trgovanje ljudima, brakove maloljetnika i prisilne brakove te prosjačenje koje uključuje maloljetnike, posebno putem provođenja zakonodavstva. U tu svrhu, države članice trebale bi osigurati uključenost svih relevantnih čimbenika u ovaj zadatak, uključujući javna tijela, civilno društvo i romske zajednice. U ovom kontekstu, suradnja između država članica poželjna je u situacijama s prekograničnom dimenzijom.

      Smanjenje siromaštva kroz društveno ulaganje

               2.6.

               Suzbijati siromaštvo i društvenu isključenost koja utječe na osobe u nepovoljnom položaju, uključujući Rome, ulaganjem u ljudski kapital i politike socijalne kohezije. Ovaj cilj mogao bi se postići mjerama kao što su:

                           (a)

                           podržavati Rome u svim fazama njihovih života, počevši što je ranije moguće i uz sistematsko bavljenje rizicima s kojima se oni susreću u različitim fazama svog života, uključujući ulaganje u dobru kvalitetu obrazovanja u ranom djetinjstvu, ciljane inicijative jamstva za mlade, cjeloživotno učenje i mjere koje potiču aktivno starenje;

                           (b)

                           ostvarivati politike aktiviranja i osnaživanja poticanjem (ponovnog) ulaska na tržište rada ciljanim ili širokim programima potpore zapošljavanja, i promicanje uključivog tržišta rada rješavanjem problema diskriminacije na radnom mjestu;

                           (c)

                           učiniti društvene prednosti i društvene usluge pružane u skladu s nacionalnim zakonodavstvom, uključujući Rome, održivijim putem boljeg ciljanja, pojednostavljenja postupaka, i borbom protiv prevare i pogrešaka; osiguravati pokretanje programa društvene pomoći i pružati odgovarajuću potporu dohotku onima koji ispunjavaju uvjete.

               2.7.

               Ovisno o veličini i društvenoj i ekonomskoj situaciji njihovih romskih zajednica, razmotriti postavljanje integracije Roma kao jedan od ključnih aspekata njihovih programa nacionalne reforme ili njihovih nacionalnih društvenih izvješća u kontekstu strategije Europa 2020.

      Osnaživanje

               2.8.

               Podržati aktivno građanstvo Roma i promicati njihovo društveno, gospodarsko i političko sudjelovanje u društvu, uključujući na lokalnoj razini, s obzirom da je aktivno uključivanje i sudjelovanje Roma od velike važnosti za poboljšanje njihovih životnih uvjeta, kao i za unaprjeđivanje njihove društvene uključenosti.

               2.9.

               Kad to odgovara lokalnim okolnostima, promicati obuku i zapošljavanje kvalificiranih posrednika posvećenih Romima i koristiti posredovanje kao jednu od mjera rješavanja nejednakosti s kojima se susreću Romi u smislu pristupa kvalitetnom obrazovanju, zapošljavanju i stanovanju.

               2.10.

               Obavljati aktivnosti informiranja kako bi se dodatno podigla svijest Roma o njihovim pravima (posebno u svezi s diskriminacijom i mogućnostima zahtijevanja naknade) te o njihovim građanskim dužnostima.

         3.   STRUKTURNE MJERE

      Lokalno djelovanje

               3.1.

               Poštujući nadležnost regionalnih i lokalnih tijela, potaknuti ta tijela da razviju lokalne akcijske planove ili strategije, ili više integriranih skupova mjera politika unutar šire politike društvene uključenosti uključujući polazne crte, mjerila i mjerljive ciljeve za integraciju Roma te kako bi osigurali odgovarajuće financiranje.

               3.2.

               Uključiti regionalna i lokalna tijela i lokalno civilno društvo u razvijanje, primjenu i nadzor njihovih nacionalnih strategija ili integriranih skupova mjera politika u okviru širih politika socijalnog uključenja. Relevantni predstavnici i zainteresirane strane trebali bi biti uključeni u svezi s partnerskim sporazumima i operativnim programima koje su sufinancirali europski strukturni i investicijski fondovi. Središnja i lokalna tijela trebala bi surađivati u provedbi tih strategija.
               U ovu svrhu, podržavati lokalna javna tijela kako bi potaknuli provedbu skupina mjera politika na lokalnoj razini.

               3.3.

               Na lokalnoj razini stremiti integriranom pristupu prema obiteljima romskog podrijetla koji se susreću s višestrukim problemima kao što su nezavršavanje škole, dugovi, siromaštvo i loše zdravlje. U tu svrhu kapacitet lokalnih tijela trebalo bi ojačati, poštujući pri tome nacionalni sustav javne uprave, kako bi im se omogućilo da učinkovito surađuju s dotičnim obiteljima, ali također s, na primjer, školama, organizacijama skrbi za mlade, policijom, organizacijama javnog zdravstva, organizacijama socijalne pomoći, društvima za stanovanje.

      Nadzor i ocjenjivanje

               3.4.

               Primjereno nadzirati i ocjenjivati učinkovitost njihovih nacionalnih strategija ili integriranih skupova mjera politika u okviru njihovih širih politika socijalnog uključenja. Ovaj cilj mogao bi se postići mjerama kao što su postavljanje polaznih crta i mjerljivih ciljeva ili kroz prikupljanje kvalitativnih ili kvantitativnih podataka o socijalnim i ekonomskim učincima takvih strategija ili mjera, u skladu s primjenjivim nacionalnim pravom i pravom Unije, posebno u svezi sa zaštitom osobnih podataka.

               3.5.

               Koristiti sve postojeće ili druge relevantne temeljne pokazatelje i metode empirijskog društvenog istraživanja ili sakupljanja podataka za procjenu napretka na redovitoj bazi, posebno na lokalnoj razini, omogućavajući učinkovito izvješćivanje o stanju Roma u državama članicama uz moguću potporu Agencije za temeljna prava Europske unije.

      Tijela za promicanje jednakog postupanja

               3.6.

               Podržavati rad i institucionalnu nadležnost tijela za promicanje jednakog postupanja dodjeljujući im odgovarajuća sredstva tako da pravna i pravosudna pomoć koju pružaju može učinkovito pomoći romskim žrtvama diskriminacije.

               3.7.

               Promicati redovan dijalog između njihovih nacionalnih kontaktnih mjesta za integraciju Roma i nacionalnih tijela za promicanje jednakog postupanja.

      Nacionalna kontaktna mjesta za integraciju Roma

               3.8.

               Pružiti njihovim nacionalnim kontaktnim mjestima za integraciju Roma adekvatan mandat i sredstva koja odgovaraju njihovoj ulozi tako da mogu učinkovito koordinirati međusektorsku primjenu i nadzor politika integracije Roma,pritom poštujući podjelu nadležnosti i unutar svake države članice.

               3.9.

               Uključiti njihova nacionalna kontaktna mjesta za integraciju Roma u procesu odlučivanja u svezi s razvojem, financiranjem i primjenom relevantnih politika. Nacionalna kontaktna mjesta za integraciju Roma trebala bi poticati sudjelovanje i uključivanje civilnog društva Roma u primjeni nacionalnih strategija integracije Roma i lokalnih akcijskih planova.

      Međunarodna suradnja

               3.10.

               Poticati razvoj i aktivno sudjelovanje u međunarodnim oblicima suradnje na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini, putem politike inicijativa, posebno projekata i bilateralnih ili multilateralnih sporazuma, kako bi:

                           (a)

                           surađivali na pitanjima u svezi s prekograničnom mobilnošću Roma unutar Europske unije; i

                           (b)

                           podržavali zajedničko učenje i veći broj dobrih praksi, na primjer suradnjom među nadležnim tijelima koja upravljaju strukturnim fondovima s ciljem kreiranja učinkovitih intervencija integracije Roma.

               3.11.

               Međunarodna suradnja navedena u točki 3.10 trebala bi nadopuniti mjere poduzete unutar nacionalnih strategija integracije Roma i integriranih skupova mjera politika u okviru njihovih širih politika socijalnog uključenja i unutar okvira svih postojećih sporazuma o suradnji između država članica kao što je Strategija EU-a za dunavsku regiju te drugih međunarodnih organizacija kao što je Vijeće Europe i Organizacija za europsku sigurnost i suradnju (OESS).

         4.   IZVJEŠĆIVANJE I DALJNJI POSTUPCI

               4.1.

               Obavijestiti Komisiju o svim mjerama poduzetim u skladu s ovom Preporukom do 1. siječnja 2016.

               4.2.

               Nakon toga obavijestiti Komisiju o svim novim mjerama poduzetima na godišnjoj osnovi, na kraju svake godine, uz informacije o napretku postignutom u provedbi nacionalnih strategija integracija Roma ili nacionalnih skupova mjera politika u okviru njihovih širih politika socijalnog uključenja.

         OVIME POZIVA KOMISIJU DA:

               5.1.

               Osigura da informacije koje pružaju države članice služe kao temelj za pripremu njihovih godišnjih izvješća Europskom parlamentu i Vijeću o primjeni nacionalnih strategija integracije Roma i uđu u Europski semestar strategije Europa 2020 putem preporuka specifičnih za pojedinu državu.

               5.2.

               Na ovoj osnovi, pozorno prati situaciju i, do 1. siječnja 2019. procijeni potrebu da se ova Preporuka revidira i ažurira.

      Sastavljeno u Bruxellesu 9. prosinca 2013.

            Za Vijeće

            Predsjednica

         A. PABEDINSKIENĖ

      (1)  Direktiva Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provođenju načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (SL L 180, 19.7.2000., str. 22.).

      (2)  Direktiva 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište na području države članice, kojom se izmjenjuje Uredba (EEZ) br. 1612/68 i stavljaju izvan snage direktive 64/221/EEZ, 68/360/EEZ, 72/194/EEZ, 73/148/EEZ, 75/34/EEZ, 75/35/EEZ, 90/364/EEZ, 90/365/EEZ i 93/96/EEZ (SL L 158, 30.4.2004., str. 77.).

      (3)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (4)  Uredbom (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom socijalnom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1081/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 470.).

      (5)  Europski strukturni i investicijski fondovi jesu Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), Europski socijalni fond (ESF), Kohezijski fond (KF), Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) i Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR).

      (6)  Pravo djeteta na obrazovanje upisano je u članku 28. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima djeteta.

      (7)  Vidi Preporuku Vijeća od 28. lipnja 2011. o politici kojoj je cilj suzbijanje prijevremenog napuštanja školovanja (SL C 191, 1.7.2011., str. 1.). Jedan od glavnih ciljeva Europe 2020. koji je dogovorilo Europsko Vijeće je smanjiti udio mladih koji rano napuštaju školovanje na 10 % i osigurati da barem 40 % mlađe generacije ima visokoobrazovnu ili jednakovrijednu kvalifikaciju.

      (8)  Ova Preporuka ne dovodi u pitanje odredbe Direktive 2004/38/EZ, koja zahtijeva da građani Unije koji se kreću unutar Unije „imaju dostatna sredstva za sebe i članove svoje obitelji da ne postanu teret sustavu socijalne pomoći države članice domaćina tijekom svog boravišta te su sveobuhvatno zdravstveno osigurani u državi članici domaćinu”.

      (9)  Europski fond za regionalni razvoj može se koristiti za potporu projektima infrastrukture u sektorima zdravstva, obrazovanja i stanovanja.


title: Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2015.

text:
               18.8.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 272/76

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 14. srpnja 2015.
   o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2015.
   (2015/C 272/20)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

               (2)

               Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice bile su pozvane uzeti ih u obzir u okviru svojih nacionalnih ekonomskih politika i politika zapošljavanja.

               (3)

               Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2014. i dalo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Mađarske za 2014.

               (4)

               Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Mađarska utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)

               Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)

               Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Mađarsku za 2015. Njime je ocijenjen napredak Mađarske u vezi s preporukama donesenima 8. srpnja 2014. Izvješće za Mađarsku sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Mađarskoj postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju odlučno političko djelovanje i praćenje. Potrebno je obratiti posebnu pozornost na rizike koji proizlaze iz neto međunarodne pozicije (koja je usprkos određenom napretku u uravnoteživanju inozemnih računa i dalje izrazito negativna), visoku razinu javnog duga, znatno regulatorno opterećenje financijskog sektora te visoku razinu loših kredita, što otežava razduživanje.

               (7)

               Mađarska je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. i Program konvergencije za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (8)

               Na Mađarsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo o dugu za razdoblje od 2013.do 2015. U svojem Planu konvergencije za 2015. vlada namjerava postupno smanjiti ukupni deficit na 2,4 % BDP-a u 2015., a zatim na 1,6 % u 2018. a prema ponovno izračunatom strukturnom saldu (5) do 2017. očekuje se ostvarenje srednjoročnog cilja, odnosno strukturnog deficita od 1,7 % BDP-a. U skladu s Planom konvergencije vlada planira postupno smanjiti udio duga u BDP-u na 74,9 % u 2015. odnosno na 68,9 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se ta proračunska predviđanja temelje uglavnom je uvjerljiv do 2016., a zatim postaje povoljan. Mjere za postizanje planiranog ciljanog deficita od 2016. nadalje nisu dostatno utvrđene, osobito za razdoblje nakon 2016. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. i strukturni saldo i rast neto rashoda upućuju na rizik od znatnog odstupanja od zahtijevanog procesa prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja u 2015. i 2016. Stoga će u 2015. i 2016. biti potrebne daljnje mjere. Istodobno se predviđa da će Mađarska u 2015. ispuniti zahtjeve prijelaznog pravila o dugu, a nakon završetka prijelaznog razdoblja u 2016. ispunit će referentno mjerilo za smanjenje duga. Na temelju ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2015., Vijeće smatra da postoji rizik da Mađarska neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Mađarski sustav fiskalnog upravljanja poboljšao bi se strogom primjenom već donesenog srednjoročnog proračunskog okvira i snažnijim analitičkim doprinosom Fiskalnog vijeća.

               (9)

               Najveći izazovi bankarskog sektora prisutni su tijekom posljednjih 12 mjeseci, a posebno oni povezani s ponovnom uspostavom kreditiranja po tržišnim uvjetima poboljšanim mogućnostima prikupljanja kapitala i boljim čišćenjem portfelja. Od sredine 2013. bankovno kreditiranje uglavnom se temeljilo na programima subvencija, što uključuje oko 40 % kreditiranja malih i srednjih poduzeća. Kombinacija znatnog poreznog i regulatornog opterećenja i visok udio problematičnih kredita ne potiče banke u dovoljnoj mjeri da pojačaju svoju uobičajenu djelatnost kreditiranja bez subvencija. Vanjska izloženost Mađarske i s njome povezani rizici financijske stabilnosti znatno su se smanjili zbog nedavne konverzije hipotekarnih kredita izraženih u stranoj valuti u lokalnu valutu. Istodobno su posljedice zaduženosti kućanstava u stranoj valuti i dalje glavni uzrok visokog udjela loših kredita. Većina dosad donesenih programa olakšica korisnicima kredita u stranoj valuti nije bila usmjerena na dužnike u teškoćama, osim programa nacionalne agencije za upravljanje imovinom u sektoru kućanstava, a malo je vjerojatno da će se njima moći riješiti problemi loših kredita. Prepreke učinkovitom čišćenju portfelja među ostalim su i neprovođenje deložacija i neučinkovitost postupaka sudskog i izvansudskog rješavanja sporova. Nedavno sklopljenim sporazumom s Europskom bankom za obnovu i razvoj vlada je preuzela brojne obveze u pogledu rješavanja izazova u financijskom sektoru, među ostalim i postupno smanjivanje poreza na banke i poštovanje načela prethodnog savjetovanja. Strogom provedbom tih mjera omogućila bi se ponovna uspostava zdravog i predvidivog okvira financijske politike. Mađarska je tijekom prošle godine više puta povećala izravno vlasništvo u bankarskom sektoru. Državna intervencija u bankarskom sektoru, koja se provodi povećanjem izravnog vlasništva, može dovesti do znatnih fiskalnih rizika, čak i kada je samo privremene prirode.

               (10)

               Nedavne promjene u području oporezivanja (uvođenje novih poreza i povećanje postojećih poreza) ponovno su potakle trend povećanja poreznog opterećenja poduzeća u određenim sektorima. Nepredvidivost i selektivnost tih promjena otežavaju ulaganja u okviru sektora. Iako su donesene brojne nove mjere, porezno opterećenje nekih skupina osoba s niskim primanjima i dalje je među najvišima u EU-u, a posebno su pogođeni samci. Čini se da postoji prostor za dodatno preusmjeravanje poreznog opterećenja na prihode koji pogoduju rastu. Brojnim mjerama uvedenima tijekom prošle godine jačaju se sustavi za suzbijanje porezne utaje. Nakon uspješnog dovršetka programa povezivanja registarskih blagajni maloprodajnih mjesta s internetskim sustavom tijekom 2015. planira se proširenje programa na tržišne usluge. Snižen je najniži prag za obveznu prijavu PDV-a po stavkama. U 2015. uveden je sustav elektroničke provjere cestovnog tereta, a glavna mu je namjena suzbijanje kružne prijevare s PDV-om. Međutim, i dalje postoje znatne mogućnosti za poboljšanje administrativne učinkovitosti pri prikupljanju poreza i smanjivanje troškova porezne discipline, posebno za mala i srednja poduzeća.

               (11)

               Općenito gledano, mađarsko se tržište rada u 2014. poboljšalo, a zbog gospodarskog oporavka povećalo se i zapošljavanje u privatnom sektoru. Program javnih radova, koji je 2011. znatno proširen, i dalje se suočava sa znatnim izazovima. Čini se da je program neučinkovita i nedjelotvorna aktivna politika tržišta rada koja bi mogla narušiti pravilno funkcioniranje tržišta rada. Da se jednaka sredstva potroše na drugačiji način, mađarskom bi gospodarstvu mogla donijeti veću korist. Proračunski trošak programa učetverostručio se tijekom četiri protekle godine te iznosi 0,8 % BDP-a, a očekuje se da će se dodatno udvostručiti između 2015. i 2018., te se sredstva neće moći upotrijebiti za nužna poboljšanja u području osposobljavanja i usluga potrebnih za lakše sudjelovanje na otvorenom tržištu rada. Postoji rizik da se javnim radovima te veličine stvori snažan učinak ovisnosti i trajno zamijeni sustav socijalnih naknada za niskokvalificirane radnike. Taj program nije primjereno usklađen s drugim aktivnim politikama tržišta rada i njime se dovoljno ne promiče ponovno uključivanje sudionika na otvoreno tržište rada. Stopa uspješnog napuštanja programa javnih radova iznosila je u prvoj polovini 2014. samo 13,8 %, što upućuje na to da se javnim radovima ne ostvaruje dovoljna potpora ponovnom uključivanju sudionika na otvoreno tržište rada. Iako je program namijenjen dugotrajno nezaposlenim i niskokvalificiranim osobama (i nezaposlenima koji žive na područjima u nepovoljnom položaju), u 2013. je 47 % sudionika imalo srednje ili visoko obrazovanje. Razdoblje prihvatljivosti za naknade za nezaposlenost (tri mjeseca) nije se povećalo te stoga nije usklađeno s prosječnim vremenom (više od godine dana) koje je tražiteljima zaposlenja potrebno da pronađu posao. Provedeni su brojni programi namijenjeni boljem uključivanju Roma na tržište rada te je uspostavljen sustav praćenja. Trebalo bi razviti pojednostavnjene, usklađene politike kojima bi se osjetno smanjilo siromaštvo. Pokazatelji siromaštva, premda upućuju na umjereno poboljšanje, i dalje pokazuju da je razina siromaštva zabrinjavajuće visoka, posebno među Romima i djecom. I dalje postoji jaz u pogledu pokrivenosti socijalnom pomoći i njezine primjerenosti.

               (12)

               Nisu uklonjene prepreke ulasku na tržište u uslužnom sektoru nastale prošlih godina, već su 2014. postavljene dodatne prepreke kojima se sprečava učinkovita raspodjelu gospodarskih resursa, čime se povećava nesigurnost ulagača i ograničava tržišno natjecanje. Nove prepreke među ostalim uključuju i zahtjev da se srednji i veliki maloprodajni objekti odobravaju centraliziranim postupkom. Korupcija i manjak transparentnosti u javnoj upravi, donošenju odluka i javnoj nabavi i dalju izazivaju zabrinutost. Niska razina tržišnog natjecanja u javnoj nabavi i rasprostranjena upotreba izravnog sklapanja ugovora nastavljene su i tijekom 2014. Reorganizacija uprave nadležne za javnu nabavu započeta je 2014., a njezine rezultate potrebno je pozorno pratiti. Mađarska je u studenome 2014. dostavila akcijski plan za prijenos novih direktiva o javnoj nabavi i promicanje tržišnog natjecanja i transparentnosti. Najavljene su i mjere za poboljšanje okvira za borbu protiv korupcije.

               (13)

               Iako su provedene određene mjere za potporu obrazovanju romske djece, tek treba razviti sustavni pristup promicanju uključivog redovnog obrazovanja. Udio romske djece koja pohađaju škole ili nastavu gdje su većina učenika Romi i dalje je visok, a razina obrazovanja romskih učenika niža je od nacionalnog prosjeka. Nastavnici nisu osposobljeni da skupinama u nepovoljnom položaju pruže dovoljnu potporu. Potrebni su dodatni napori za olakšavanje prijelaza među različitim oblicima i razinama obrazovanja te prijelaza iz školovanja na tržište rada. Planirane promjene dodjele mjesta u srednjoškolskim ustanovama s državnom potporom i povećani zahtjevi za visoko obrazovanje mogli bi dodatno ograničiti mogućnosti prelaska među različitim oblicima obrazovanja, posebno skupinama u nepovoljnom položaju. Mađarska ima vrlo visoku stopu napuštanja školovanja u okviru visokog obrazovanja. Vlada je najavila donošenje nacionalne strategije visokog obrazovanja u prosincu 2014. Strategija je sadržavala i povećanje nacionalnog cilja za stopu završetka tercijarnog obrazovanja na 34 %. Ukupno gledajući, nedavnim mjerama nije se poboljšao udio skupina u nepovoljnom položaju u visokom obrazovanju niti se rješava problem napuštanja školovanja. Trenutačnim sustavom financiranja ne pruža se dostatna potpora ravnopravnom pristupu.

               (14)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Mađarske i objavila je u izvješću za Mađarsku za 2015. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete na temelju preporuka upućenih Mađarskoj prethodnih godina. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Mađarskoj, već i poštovanje pravila i smjernica EU-a s obzirom na potrebu jačanja ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 5. u nastavku.

               (15)

               Vijeće je s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program konvergencije, a njegovo mišljenje (6) posebice je navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (16)

               S obzirom na detaljno preispitivanje i tu ocjenu Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program konvergencije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke od 1. do 3. u nastavku,

         PREPORUČUJE Mađarskoj da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.

               ostvariti fiskalnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2015. i 0,6 % BDP-a u 2016.;

               2.

               poduzeti mjere za ponovnu uspostavu uobičajenog kreditiranja realnog gospodarstva i ukloniti prepreke čišćenju portfelja na temelju tržišnih kriterija; znatno smanjiti rizik nepredviđenih obveza povezanih s povećanjem državnog vlasništva u bankarskom sektoru;

               3.

               smanjiti štetna porezna opterećenja za poduzeća u određenim sektorima; ukloniti neopravdane prepreke ulasku na tržište u uslužnom sektoru, između ostalog u maloprodajnom sektoru; smanjiti porezni klin za osobe s niskim primanjima, među ostalim preusmjeravanjem oporezivanja na područja koja su manje štetna za rast; nastaviti suzbijanje porezne utaje, smanjiti troškove ispunjavanja obveza i poboljšati učinkovitost prikupljanja poreza. Ojačati strukturu za promicanje tržišnog natjecanja i transparentnosti u području javne nabave te dodatno poboljšati okvir za borbu protiv korupcije;

               4.

               preusmjeriti proračunska sredstva dodijeljena programu javnih radova na aktivne mjere tržišta radi poticanja uključivanja u primarno tržište rada i poboljšati pokrivenost socijalnom pomoći i njezinu primjerenost te naknade za nezaposlenost;

               5.

               povećati udio skupina u nepovoljnom položaju, posebno Roma, u uključivom redovnom obrazovanju te poboljšati potporu tim skupinama ciljanim osposobljavanjem nastavnika; ojačati mjere za lakši prelazak među različitim razinama obrazovanja i na tržište rada te poboljšati poučavanje temeljnih vještina.

      Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (4)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2014. i davanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Mađarske za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 77.).

      (5)  Strukturni saldo prema ponovnom izračunu Komisije na temelju informacija iz Plana konvergencije, prema zajednički dogovorenoj metodologiji.

      (6)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


				|

		52014DC0401

			Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o provedbi općih smjernica za ekonomske politike država članica čija je valuta euro /* COM/2014/0401 final */

Preporuka za
PREPORUKU VIJEĆA
o provedbi općih
smjernica za ekonomske politike država članica čija je valuta euro
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 136. u vezi s člankom 121.
stavkom 2.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ)
br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i
nadzora i koordinacije ekonomskih politika[1],
a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br.
1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o
sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža[2], a posebno njezin
članak 6. stavak 1.,
uzimajući u obzir preporuku Europske
komisije[3],
uzimajući u obzir zaključke
Europskog vijeća,
uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog
i financijskog odbora,
uzimajući u obzir
mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
budući da:
(1)
U gospodarskom okruženju europodručja
osjeća se postupan gospodarski oporavak, koji je doduše još uvijek krhak.
U 2013. i početkom 2014. inflacija u europodručju zabilježila je
snažan pad i u razdoblju obuhvaćenom prognozom očekuje se tek njezin
spori rast, što je odraz usporene aktivnosti i tekuće prilagodbe
relativnih cijena u najranjivijim gospodarstvima te
daljnjeg jačanja tečaja eura. Iako se oporavak
sve šire osjeća, razlike među državama europodručja i
dalje su velike.
(2)
Europodručje nije tek
zbroj njegovih članica. Gospodarska i financijska
kriza jasno je ukazala na duboku povezanost europodručja te je naglasila
potrebu snažnije koordinacije fiskalnih, financijskih i strukturnih politika
među državama članicama europodručja kako bi se osiguralo
dosljedno političko stajalište za europodručje u cjelini. Države članice europodručja obvezale su se 2.
ožujka 2012. potpisivanjem Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u
ekonomskoj i monetarnoj uniji na provedbu niza opsežnih reformi politika i
koordinaciju politika. Stupanjem na snagu „paketa od dvije mjere” 2013. dodatno
je ojačana koordinacija proračunske i ekonomske politike u europodručju.
Članice europodručja imaju posebnu odgovornost za učinkovitu
provedbu novog okvira upravljanja. Stoga je potrebno povećati
uzajamni pritisak radi potpore provedbi nacionalnih reformi i razborite
fiskalne politike, pojačati ocjenjivanje nacionalnih reformi sa stajališta
europodručja, internalizirati moguća prelijevanja i poticati politike
od posebne važnosti za dobro funkcioniranje EMU-a.
(3)       S obzirom na veliku
međuovisnost država članica europodručja postoji mogućnost
velikih prelijevanja u provedbi strukturnih reformi, koju je potrebno uzeti u
obzir kako bi se osiguralo optimalno oblikovanje i provedba politika za države
članice europodručja pojedinačno i europodručje u cjelini.
Primjerice, usklađenijim djelovanjem u provedbi reformi olakšala bi se
potrebna konvergencija među državama članicama. Pravodobna rasprava o
planovima reformi država članica europodručja u skladu s
postojećim praksama i učinkovita provedba postupka u slučaju
makroekonomske neravnoteže u tom su pogledu od ključne važnosti.
(4)       Jedan od ključnih
političkih izazova s kojima se suočava europodručje jest
smanjenje državnog duga provedbom diferenciranih fiskalnih politika koje
potiču rast uz istodobno jačanje potencijala rasta europodručja. Zahvaljujući konsolidacijskim naporima proteklih godina,
fiskalno stanje europodručja popravilo se, ali neke članice
europodručja trebaju i dalje nastaviti s fiskalnom prilagodbom kako bi
smanjile visoku razinu duga. Sve članice europodručja trebale bi
popraviti kvalitetu javnih financija u cilju jačanja produktivnosti i
zapošljavanja.
(5)       Ulaganja u europodručju u početnoj su fazi krize zabilježila
snažni pad i još se uvijek nisu vratila na razinu dugoročnog prosjeka. Trend slabe ulagačke aktivnosti potaknut je
kombiniranim učinkom razduživanja privatnog sektora, rascjepkanosti
financijskog tržišta i nužnim mjerama fiskalne konsolidacije koje su dovele do
smanjenja javnih ulaganja. Veća ulaganja u
infrastrukturu i znanje nužna su za održivost oporavka i jačanje
potencijala rasta. Veliki dio ulaganja mora doći iz privatnog sektora, ali
javna tijela mogu preuzeti važnu ulogu u osiguravanju povoljnih uvjeta.
(6)       Unatoč smanjenju
pritiska na državni dug, dotok kredita u realno gospodarstvo u
europodručju još uvijek je skroman, a rascjepkanost financijskog tržišta i
dalje visoka. Pristup financiranju,
posebice za MSP-ove, i dalje je izazov u mnogim državama članicama, što bi
moglo ugroziti gospodarski oporavak. Stoga su potrebne inicijative u cilju
obnove kreditnih tokova, jačanja tržišta kapitala i poticanja
dugoročnog financiranja gospodarstva. Mjere poput dovršenja čišćenja bilanci banaka,
daljnjeg učvršćivanja zaštitnih slojeva kapitala, tamo gdje je to
potrebno, revizije kvalitete imovine i testova otpornosti na stresove
omogućuju da se utvrde preostale slabe točke i učvrsti
povjerenje u sektor u cjelini. Značajan je napredak ostvaren u području
bankarske unije, ponajprije uspostavom jedinstvenog nadzornog mehanizma i
dogovorom o jedinstvenom mehanizmu rješavanja.
(7)       Financijska
kriza otkrila je nedostatke u ustroju ekonomske i monetarne unije. Komisija je
28. studenoga 2012. objavila „nacrt za snažnu i istinsku ekonomsku i monetarnu
uniju” u cilju pokretanja europske rasprave. Predsjednik Europskog vijeća,
u uskoj suradnji s predsjednikom Europske komisije, predsjednikom Euroskupine i
predsjednikom Europske središnje banke, podnio je 5. prosinca 2012. izvješće
u kojem se osvrće na niz ideja iz Komisijina nacrta, navodeći
vremenski okvir i faze u procesu uspostave ekonomske i monetarne unije.
Europski parlament iznio je svoja stajališta u rezoluciji od 20. studenoga
2012. Otada su ostvareni značajni pomaci. U daljnjem razvoju EMU-a
potrebno je primijeniti postupni pristup koji objedinjuje disciplinu i
solidarnost. Paketom od šest mjera i paketom od dvije mjere predviđa se
prvo preispitivanje provedbe do kraja 2014.
OVIME PREPORUČUJE državama
članicama europodručja da, ne dovodeći u pitanje nadležnosti
Vijeća u pogledu koordinacije ekonomskih politika država članica, u
razdoblju 2014. – 2015. pojedinačno i zajednički, a posebno u
okviru koordinacije ekonomske politike u okviru Euroskupine, poduzmu
sljedeće mjere:
1.           da u uskoj suradnji s
Komisijom promiču i prate provedbu strukturnih reformi u područjima
koja su najvažnija za nesmetano funkcioniranje europodručja, u cilju
promicanja konvergencije i ispravljanja unutarnjih i vanjskih neravnoteža; da
ocijene i potiču napredak u provedbi reformi u državama članicama
europodručja u kojima postoje prekomjerne neravnoteže i u državama
članicama europodručja u kojima postoje neravnoteže koje zahtijevaju
odlučno djelovanje, kako bi se ograničila negativna prelijevanja na
ostatak europodručja te da promiču primjerene politike u državama s
velikim suficitom kako bi se optimirala pozitivna prelijevanja; da redovito
provode tematske rasprave o strukturnim politikama s velikim potencijalom
prelijevanja, usredotočujući se na smanjenje velikog poreznog klina
na tržištu rada i reformu tržišta usluga;
2.           da u uskoj suradnji s
Komisijom koordiniraju fiskalne politike država članica europodručja,
posebice pri ocjenjivanju nacrta proračunskih planova, kako bi se za
cijelo europodručje osigurala dosljedna fiskalna politika koja potiče
rast; da poboljšaju kvalitetu i održivost javnih financija povećanjem
materijalnih i nematerijalnih ulaganja na nacionalnoj razini i na razini EU-a;
da osiguraju jačanje nacionalnih fiskalnih okvira, uključujući
nacionalna fiskalna vijeća;
3.           da osiguraju otpornost bankarskog sustava, posebice poduzimanjem
potrebnih mjera nakon revizije kvalitete imovine te provedbom propisa o
bankarskoj uniji, uključujući one o daljnjim aktivnostima
predviđenima u prijelaznom razdoblju jedinstvenog mehanizma za rješavanje
banaka; da potiču ulaganja u privatnom
sektoru i povećaju dotok kredita u gospodarstvo mjerama za poboljšanje pristupa MSP-ova kreditiranju, jačanjem tržišta kapitala i
oživljavanjem tržišta sekuritizacije, u skladu s prijedlozima i
rasporedom iz komunikacije Komisije o
dugoročnom financiranju europskog gospodarstva;
4.         da nastave raditi na jačanju
ekonomske i monetarne unije i da pridonesu poboljšanju okvira ekonomskog
nadzora u okviru njegova preispitivanja predviđenog za kraj 2014.

Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 209, 2.8.1997., str. 1.
[2]               SL L 306, 23.11.2011., str. 25.
[3]               COM(2014) 401 final.