title: Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Belgije za 2021.–2030.

text:
               3.9.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 297/1

      PREPORUKA KOMISIJE
      оd 18. lipnja 2019.
      o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Belgije za 2021.–2030.
      (2019/C 297/01)
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      budući da:

                  (1)

                  U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

                  (2)

                  Belgija je dostavila nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 31. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

                  (3)

                  U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta nacionalnog energetskog i klimatskog plana Belgije uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

                  (4)

                  Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

                  (5)

                  Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj nacionalni plan.

                  (6)

                  Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

                  (7)

                  Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

                  (8)

                  Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

                  (9)

                  Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Belgiju za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Belgiji (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

                  (10)

                  Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

                  (11)

                  Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

                  (12)

                  Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Spomenuti elementi i drugi elementi detaljno su opisani u priloženom radnom dokumentu službi Komisije (6).

                  (13)

                  Belgija je objavila nacrt nacionalnog energetskog i klimatskog plana te njemu priložila nacrt federalnog plana, četiri nacrta regionalnih planova i nekoliko dodatnih priloga. Dok se dodatni dokumenti mogu priložiti, konačni Nacionalni energetski i klimatski plan (NEKP) mora sadržavati sve elemente sukladno uredbi, uključujući informacije za procjenu predloženih razina ambicioznosti te prikladnost plana u pogledu njihova ostvarivanja na temelju sveobuhvatnog pregleda politika i mjera te popratne procjene učinka. Potrebni su značajni napori i politička volja za ostvarivanje boljeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji bi predstavljao koristan alat za omogućivanje suradnje među različitim odgovornim tijelima u ostvarenju energetske tranzicije. Potrebna je posebna pozornost u upravljanju međupoveznicama između dimenzija dekarbonizacije i energetske učinkovitosti te drugih dimenzija, posebice kroz predstavljanje konkretnih i mjerljivih ciljeva koji se odnose na energetsku sigurnost, unutarnje tržište te istraživanje, inovacije i konkurentnost na kojima se temelje ambicije dekarbonizacije, obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti te boljim pojašnjenjem kako je uzeto u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu.

                  (14)

                  Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od sveobuhvatnog pregleda o konkurentnosti, ne samo industrija s visokom potrošnjom energije, već i sektora niskougljičnih tehnologija, pružajući konkretnu analizu o položaju na globalnom tržištu, naglašavajući područja konkurentnih prednosti i potencijalnih izazova te ukazujući na mjerljive ciljeve za budućnost, kao i politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Belgija bi također imala koristi od daljnje integracije politika kružnog gospodarstva i naglašavanjem prednosti tih politika u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova.

                  (15)

                  Preporuke Komisije za Belgiju temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Belgije koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

            PREPORUČUJE:

                  1.

                  Belgija bi trebala dopuniti informacije o politikama i mjerama potrebnima za ostvarivanje cilja za stakleničke plinove u sektorima koji nisu obuhvaćeni sustavom trgovanja emisijama EU-a od –35 % 2030. u usporedbi s 2005., uključujući građevinski i prometni sektor gdje je potrebno ostvariti najveća smanjenja, tako da pruži dodatne detalje o njihovom području primjene, vremenskom rasporedu i očekivanim učincima. Belgija bi trebala navesti namjeravanu primjenu fleksibilnih mogućnosti između raspodjele tereta, obračunanih emisija iz sektora korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva te iz sektora trgovanja emisijama.

                  2.

                  Belgija bi trebala bitno podignuti razinu ambicioznosti za 2030. na najmanje 25 % kao doprinos cilju Unije u pogledu obnovljivih izvora do 2030., kako je navedeno u formuli u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. U kontekstu potrebe za povećanjem razine napora za zajedničko ostvarivanje tog cilja, Austrija bi trebala u konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan uključiti okvirnu putanju koja dostiže sve referentne točke u skladu s člankom 4. stavkom (a) točkom 2. Uredbe (EU) 2018/1999. Belgija bi trebala navesti detaljne i brojčano iskazane politike i mjere usklađene s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (8) kako bi se taj doprinos mogao pravodobno i troškovno učinkovito ostvariti. Nadalje, Belgija bi trebala osigurati da njezin cilj za 2020. u pogledu obnovljivih izvora koji je postavljen u Prilogu I. Direktivi 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (9) u potpunosti bude ostvaren i da se zadrži kao referentna vrijednost za 2021. nadalje te da objasni kako namjerava ostvariti i zadržati taj osnovni udjel. Belgija bi trebala pojačati napore u sektoru grijanja i hlađenja kako bi ostvarila okvirni cilj iz članka 23. Direktive (EU) 2018/2001 te u prometnom sektoru kako bi povećala udio obnovljivih izvora i diversificirala ih. Belgija bi trebala bi navesti dodatne pojedinosti u vezi s okvirima kojima se omogućuju potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001, uključujući pojednostavnjenje administrativnih postupaka.

                  3.

                  Belgija bi trebala povećati razinu ambicioznosti u pogledu energetske učinkovitosti kroz smanjenje konačne i primarne potrošnje energije kako bi bilo moguće postići cilj Unije u pogledu energetske učinkovitosti do 2030. To bi trebala poduprijeti politikama i mjerama kojima bi se ostvarile dodatne uštede energije do 2030. Belgija bi trebala poduprijeti predložene politike i mjere procjenom učinka i detaljnijim nizom podataka o razmjeru i vremenskom rasporedu provedbe u razdoblju 2021.–2030.

                  4.

                  Belgija bi trebala utvrditi mjere kojima se podržavaju ciljevi energetske sigurnosti u pogledu diversifikacije i smanjenja energetske ovisnosti, uključujući mjere kojima se osigurava fleksibilnost. Prilikom procjene primjerenosti resursa u sektoru električne energije, Belgija bi trebala uzeti u obzir regionalni kontekst i stvarni potencijal spojnih vodova i proizvodnih mogućnosti u susjednim zemljama.

                  5.

                  Belgija bi trebala dodatno razjasniti nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Belgija bi takve ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Europski strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan).

                  6.

                  Belgija bi trebala pojačati već odličnu regionalnu suradnju s petostranim energetskim forumom na temelju političke deklaracije od 4. ožujka 2019. tako da posebice obuhvati razvoj i nadzor integriranih nacionalnih i energetskih klimatskih planova i to posebno u pogledu pitanja relevantnih za prekograničnu suradnju.

                  7.

                  Belgija bi trebala poboljšati brojčano iskazivanje primarno kvalitativnih podataka o potrebama za ulaganjima te ih nadopuniti sveobuhvatnom procjenom ukupnih potreba za ulaganjima radi postizanja ciljeva. Belgija bi trebala omogućiti općenitu procjenu izvora ulaganja, uključujući odgovarajuća financiranja na nacionalnoj i regionalnoj razini te na razini Unije.

                  8.

                  Belgija bi trebala navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzete mjere i planove za njihovo postupno ukidanje.

                  9.

                  Belgija bi trebala nadopuniti analizu interakcija s politikom koja se odnosi na kvalitetu zraka i emisije u zrak, uključujući analizu s kvantitativnog gledišta.

                  10.

                  Belgija bi trebala bolje integrirati aspekte pravednosti u energetskoj tranziciji, konkretno pružanjem više pojedinosti o učinku koji planirani ciljevi, politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine, uključujući u regijama s visokim razinama emisija ugljika i industrijskim regijama. Austrija bi trebala nastaviti razvijati pristup rješavanju problema energetskog siromaštva, među ostalim navođenjem dodatnih pojedinosti o postojećim i potencijalnim mjerama, planovima u vezi s energetskim siromaštvom i njihovom očekivanom učinku te istodobno završiti analizu u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999.

         Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

               Za Komisiju

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Član Komisije

         (1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

         (2)  SWD(2019) 211.

         (3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

         (4)  SWD(2019) 1000 final.

         (5)  COM(2019) 501 final, 5. lipnja 2019.

         (6)  SWD(2019) 211.

         (7)  SWD(2019) 211.

         (8)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

         (9)  Direktiva 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ (SL L 140, 5.6.2009., str. 16.).


title: Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Češke za 2021.–2030.

text:
               3.9.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 297/9

      PREPORUKA KOMISIJE
      оd 18. lipnja 2019.
      o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Češke za 2021.–2030.
      (2019/C 297/03)
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      budući da:

                  (1)

                  U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

                  (2)

                  Češka je dostavila nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 31. siječnja 2019. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

                  (3)

                  U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Češke uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni. Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

                  (4)

                  Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj nacionalni plan.

                  (5)

                  Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

                  (6)

                  Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

                  (7)

                  Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

                  (8)

                  Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Češku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Češkoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

                  (9)

                  Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

                  (10)

                  Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

                  (11)

                  Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

                  (12)

                  Međusobne povezanosti između dimenzija energetske unije vidljive su u nacrtu plana, ali nisu izričito navedene. Češka bi trebala u konačnom planu proširiti spomenute međusobne povezanosti između različitih dimenzija energetske unije utvrđivanjem sinergija u okviru dimenzija dekarbonizacije, npr. biogoriva, korištenje zemljišta, prenamjena zemljišta i šumarstvo. Sinergije između dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta i načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu trebale bi se dodatno istražiti tako da se razjasni kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarivanju nacionalnih ciljeva o sigurnosti opskrbe energijom te kako bi se rješavao problem energetskog siromaštva. Trebalo bi obuhvatiti i jasne vremenske okvire. Važan element za daljnje razmatranje konačnog plana jest pravedna tranzicija u odnosu na regije ugljena i regije s visokim razinama emisija ugljika. Drugo relevantno razmatranje jesu rizici učinka klimatskih promjena na opskrbu energijom. Slično tome, ciljevi iz dimenzije istraživanja, inovacija i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije.

                  (13)

                  Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od sveobuhvatne analize o tome gdje je trenutačno na globalnom tržištu pozicioniran sektor niskougljičnih tehnologija, a koja bi naglasila područja konkurentnih prednosti i potencijalnih izazova te ukazala na mjerljive ciljeve za budućnost, kao i politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Češka bi mogla imati koristi i od interakcije s kružnim gospodarstvom, naglašavajući njegov potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova.

                  (14)

                  Preporuke Komisije za Češku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Češke koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

            PREPORUČUJE:

                  1.

                  Češka bi trebala podignuti razinu ambicioznosti za 2030. na udio obnovljive energije od najmanje 23 % kao doprinos Češke cilju Unije u pogledu obnovljivih izvora do 2030., kako je navedeno u formuli u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. U kontekstu potrebe za povećanjem razine napora za zajedničko ostvarivanje ovog cilja, Češka bi trebala uključiti okvirnu putanju u konačni plan koja dostiže sve referentne točke u skladu s člankom 4. stavkom (a) točkom 2. Uredbe (EU) 2018/1999 u skladu s tim udjelom. Češka bi trebala iznijeti detaljne i brojčano iskazane politike i mjere usklađene s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (8) kako bi se taj doprinos mogao pravodobno i troškovno učinkovito ostvariti. Češka bi trebala povećati razinu ambicioznosti u sektoru grijanja i hlađenja kako bi ostvarila okvirni cilj iz članka 23. Direktive (EU) 2018/2001 te navesti mjere za postizanje ciljeva u pogledu prometa koji su u skladu s člankom 25. Direktive (EU) 2018/2001. Češka bi trebala uključiti mjere za smanjenje administrativnog opterećenja te mjere u vezi s okvirima kojima se omogućuju potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001.

                  2.

                  Češka bi trebala podignuti razinu ambicioznosti prema smanjenju primarne potrošnje energije u kontekstu potrebe za povećanjem razine napora radi postizanja cilja Unije u pogledu energetske učinkovitosti do 2030. te ih podržati politikama i mjerama kojima bi se do 2030. ostvarile dodatne uštede energije. Češka bi trebala bolje utvrditi politike i mjere koje se planiraju donijeti u razdoblju 2021.–2030., a donošenje bi se trebalo temeljiti na procjeni očekivanih učinaka.

                  3.

                  Češka bi trebala uključiti projekcije za buduću energetsku mješavinu, uključujući obnovljive izvore plina, i planirane mjere u području otpornosti energetskog sustava, dodatne mjere za potražnju, mjere za kibernetičku sigurnost i kritičnu infrastrukturu. Češka bi trebala pružiti detaljnije politike i mjere s ciljem diversifikacije opskrbe prirodnim plinom iz trećih zemalja. Osim toga, trebala bi navesti mjere kojima se podržavaju ciljevi energetske sigurnosti u odnosu na diversifikaciju i smanjenje energetske ovisnosti, uključujući mjere kojima se osigurava fleksibilnost i dugoročna opskrba nuklearnim materijalima i gorivom, posebice u kontekstu razvoja nuklearnih proizvodnih mogućnosti.

                  4.

                  Češka bi trebala utvrditi budućnosti okrenute nebrojčane i brojčane ciljeve u pogledu integracije na tržište, posebice dobro definirane nove i planirane mjere. Češka bi trebala navesti potencijal obnovljivih plinova. Češka bi u planu trebala navesti sveukupnu procjenu postojećih i budućih mjera u odnosu na razvoj konkurentnosti.

                  5.

                  Češka bi trebala dodatno razraditi nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Češka bi takve ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Europski strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan).

                  6.

                  Češka bi trebala nastaviti već odličan pristup regionalnoj suradnji u okviru Višegradske skupine koja obuhvaća Češku, Mađarsku, Poljsku i Slovačku, kao i bilateralne dijaloge s drugim državama članicama. Takva bi suradnja trebala uključivati teme kao što su daljnja integracija na unutarnjem energetskom tržištu, mjere u vezi procjene prikladnosti sustava u kontekstu planiranog nastavka tržišta mogućnosti, pravedne tranzicije, dekarbonizacija i daljnje uvođenje obnovljivih izvora, uključujući posljedične učinke na energetski sustav i prekograničnu trgovinu električnom energijom.

                  7.

                  Češka bi trebala proširiti svoju analizu troškova i izvora ulaganja, uključujući odgovarajuće financiranje na nacionalnoj i regionalnoj razini te na razini Unije, a koja je zasada predviđena za specifične politike, na način da se njome omogući općeniti pregled potreba za ulaganjima za postizanje energetskih i klimatskih ciljeva. Trebala bi kao izvor financiranja razmotriti i troškovno učinkovite prijenose emisijskih kvota u druge države članice u skladu s Uredbom (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća (9).

                  8.

                  Češka bi trebala navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzete mjere i planove za njihovo postupno ukidanje.

                  9.

                  Češka bi trebala nadopuniti analizu interakcija s politikom koja se odnosi na kvalitetu zraka i emisije u zrak, pri čemu se navode i brojčano iskazuju učinci na onečišćenje zraka u raznim scenarijima, pružaju informacije na kojima se temelje te razmatraju sinergije i učinci kompromisa.

                  10.

                  Češka bi trebala bolje integrirati aspekte pravednosti u energetskoj tranziciji, konkretno pružanjem više pojedinosti o učinku koji planirani ciljevi, politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine. U konačnom integriranom nacionalnom i klimatskom planu posebice bi se trebao analizirati učinak energetske tranzicije stanovnika kod kojih se primjenjuje postupno ukidanje ugljena ili kod kojih postoje prilagodbe u drugim sektorima s visokom potrošnjom energije te napraviti poveznicu na češki strateški okvir, ReStart, promicanjem pravedne tranzicije čeških regija ugljena. Bugarska bi trebala nastaviti razvijati pristup rješavanju problema energetskog siromaštva, uključujući određivanjem procjene u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999.

         Sastavljeno u Bruxellesu 18.lipnja 2019.

               Za Komisiju

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Član Komisije

         (1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

         (2)  SWD(2019) 214.

         (3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

         (4)  SWD(2019) 1002 final.

         (5)  COM(2019) 503 final, 5. lipnja 2019.

         (6)  SWD(2019) 214.

         (7)  SWD(2019) 214.

         (8)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

         (9)  Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 (SL L 156, 19.6.2018., str. 26.).


title: Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Danske za 2021.–2030.

text:
               3.9.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 297/13

      PREPORUKA KOMISIJE
      оd 18. lipnja 2019.
      o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Danske za 2021.–2030.
      (2019/C 297/04)
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 288.,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      budući da:

                  (1)

                  U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

                  (2)

                  Danska je dostavila nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 21. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

                  (3)

                  U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Danske uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena objavljuje se (2) zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

                  (4)

                  Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

                  (5)

                  Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj nacionalni integrirani energetski i klimatski plan.

                  (6)

                  Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

                  (7)

                  Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

                  (8)

                  Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

                  (9)

                  Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Dansku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Danskoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

                  (10)

                  Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

                  (11)

                  Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

                  (12)

                  Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

                  (13)

                  U konačnom bi planu Danska trebala uzeti u obzir sinergije između pet dimenzija energetske unije i načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu, uključujući objašnjenje kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva. U kontekstu osiguranja upravljane provedbe cilja od 100 % obnovljive električne energije do 2030., dodatni podaci o specifičnim ciljevima u odnosu na odgovor na potražnju, agregaciju, fleksibilnost sustava, pametne rešetke, pohranu, distribuiranu proizvodnju, zaštitu potrošača i konkurentnost u maloprodajnom energetskom sektoru također su važni elementi koje je potrebno spomenuti u konačnom planu. Važno je da je konačnim planom obuhvaćen detaljni opis svih subvencija za energiju kao i nacionalnih politika, mjera i vremenskih rasporeda za njihovo postupno ukidanje, posebice za fosilna goriva. Informacije o tome kako rizici klimatskih promjena mogu utjecati na opskrbu energijom također bi pomogle u poboljšanju plana. Ciljevi iz dimenzije istraživanja, inoviranja i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije.

                  (14)

                  Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od predstavljanja sveobuhvatnije analize o tome gdje je trenutačno na globalnom tržištu pozicioniran sektor niskougljičnih tehnologija, među ostalim dekarbonizacija energetskih sektora i industrijskih sektora s visokim razinama emisije ugljika. Strategija izvoza energetskih tehnologija mogla bi služiti kao temelj mjerljivim ciljevima koji bi se ubuduće mogli uključiti u konačni plan, zajedno s politikama i mjerama za njihovo postizanje. U konačnom nacionalnom energetskom i klimatskom planu također bi se mogle naglasiti uštede u emisijama stakleničkih plinova koje proizlaze iz ambicioznih radnji u vezi s kružnim gospodarstvom.

                  (15)

                  Preporuke Komisije za Dansku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Danske koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

            PREPORUČUJE:

                  1.

                  Danska bi trebala razjasniti kako planira ostvariti svoj cilj u pogledu emisija stakleničkih plinova do 2030. za emisije koje nisu obuhvaćene sustavom trgovanja emisijama EU-a od –39 % u usporedbi s 2005., tako da uspostavi i troškovno učinkovite politike u građevinskom sektoru te definira svoje planirane politike u vezi prometa te navede namjeravanu primjenu fleksibilnih mogućnosti između raspodjele tereta, sektora korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva te sustava trgovanja emisijama.

                  2.

                  Danska bi trebala detaljnim i brojčano iskazanim politikama i mjerama usklađenima s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (8) poduprijeti hvalevrijednu razinu ambicije od 55 % udjela energije iz obnovljivih izvora za 2030. kao doprinos cilju Unije za 2030. kako bi se taj doprinos mogao pravodobno i troškovno učinkovito ostvariti. Danska bi trebala između ostalog razjasniti razinu okvirne putanje koja dostiže sve referentne točke u skladu s člankom 4. stavkom (a) točkom 2. Uredbe (EU) 2018/1999. Nadalje, Danska bi trebala iznijeti putanje i odgovarajuće mjere u prometnom sektoru kako bi ostvarila prometni cilj u skladu s člankom 25. Direktive (EU) 2018/2001. Danska bi trebala pružiti dodatne pojedinosti o specifičnim mjerama kojima se osigurava održivost opskrbe biomasom i njezine primjene u energetskom sektoru, s obzirom na važan doprinos biomase u danskoj energetskoj mješavini.

                  3.

                  Danska bi trebala bitno podignuti razinu ambicioznosti u pogledu smanjenja konačne i primarne potrošnje energije 2030. u kontekstu povećanja razine napora kako bi bilo moguće postići cilj Unije u pogledu energetske učinkovitosti do 2030. Danska bi trebala predložiti ambicioznije politike i mjere kojima bi se kompenzirali vjerojatni učinci bitno sniženih razina financiranja za energetsku učinkovitost te za dogovorena porezna smanjenja, a kojima bi se ostvarile dodatne uštede energije do 2030. Danska bi trebala uključiti mjere čija je namjena ušteda energije i kojima se to može napraviti sukladno članku 7. Direktive 2012/27/EU. To je posebice važno u kontekstu odluke Danske da zatvori svoj postojeći program u vezi obveze u pogledu energetske učinkovitosti čime bi se smanjilo financiranje dostupno za konačne mjere uštede energije. Danska bi trebala više pojasniti aktualne mjere kojima se mogu ostvariti ambicije u pogledu čišćeg i učinkovitijeg prometa i vozila.

                  4.

                  Danska bi trebala definirati jasne, mjerljive i budućnosti okrenute ciljeve o integraciji na tržište.

                  5.

                  Danska bi trebala dodatno razraditi nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Danska bi takve ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Europski strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan).

                  6.

                  Danska bi trebala proširiti postojeće dobre dogovore o regionalnoj suradnji na druge mehanizme suradnje, posebice s drugim nordijskim zemljama (Finska, Island, Norveška i Švedska) i baltičkim zemljama (Estonija, Latvija i Litva). Moguća područja za pojačanu suradnju u području obnovljivih izvora uključuju planirane statističke prijenose ili hibridne projekte u vezi s obnovljivom energijom gdje je električna energija iz vjetra povezana s više tržišta. U istraživanju i inovacijama ta područja uključuju usklađivanje znanstveno-istraživačkih programa, koordinirano financiranje i utvrđivanje sinergija s drugim državama članicama i s programima i inicijativama Unije.

                  7.

                  Danska bi trebala proširiti pruženu analizu potreba za ulaganjima tako da procijeni javne i privatne potrebe ulaganja planiranih politika kako bi se ostvarili klimatski i energetski ciljevi do 2030. te naveli vjerojatni izvori njihova financiranja.

                  8.

                  Danska bi trebala navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzete mjere i planove za njihovo postupno ukidanje.

                  9.

                  Danska bi pozdravljenu integraciju s politikama o ublažavanju klimatskih promjena i onečišćenju zraka trebala nadopuniti većim brojem kvantitativnih informacija, odnosno trebala bi barem uključiti zahtijevane informacije o emisijama onečišćujućih tvari u zraku koje se predviđaju planiranim politikama i mjerama.

                  10.

                  Danska bi trebala bolje integrirati aspekte pravednosti u energetskoj tranziciji, konkretno pružanjem više pojedinosti o učinku koji planirani ciljevi, politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine.

         Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

               Za Komisiju

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Član Komisije

         (1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

         (2)  SWD(2019) 275.

         (3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

         (4)  SWD(2019) 1003 final.

         (5)  COM(2019) 504 final, 5. lipnja 2019.

         (6)  SWD(2019) 275.

         (7)  SWD(2019) 275.

         (8)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).


title: Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Njemačke za 2021.–2030.

text:
               3.9.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 297/17

      PREPORUKA KOMISIJE
      оd 18. lipnja 2019.
      o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Njemačke za 2021.–2030.
      (2019/C 297/05)
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      budući da:

                  (1)

                  U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

                  (2)

                  Njemačka je dostavila nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 20. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

                  (3)

                  U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Njemačke uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

                  (4)

                  Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

                  (5)

                  Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj nacionalni integrirani energetski i klimatski plan.

                  (6)

                  Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

                  (7)

                  Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

                  (8)

                  Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

                  (9)

                  Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Njemačku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Njemačkoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

                  (10)

                  Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

                  (11)

                  Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

                  (12)

                  Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

                  (13)

                  S obzirom na sveukupno dobro postavljene nacionalne ciljeve u energetskoj i klimatskoj politici u nacrtu plana, u konačnom bi se planu mogle navesti glavne interakcije između ovih ciljeva u smislu nacionalnih razina ambicioznosti i u smislu provizornih, planiranih, dodatnih i postojećih političkih instrumenata. Dodatno razjašnjenje spajanja sektora i povezane strukture poticaja u različitim sektorima gospodarstva omogućilo bi obuhvatnije rješavanje pitanja dosljednosti politika i mjera s dimenzijama energetske unije i između njih. U tom bi se kontekstu moglo razmotriti utvrđivanje potreba za ulaganjima u svim dimenzijama energetske unije, sprječavanje iznenadnih utjecaja promjenjivih cijena osiguranjem postepenog ukidanja subvencija za energiju s dugoročnom vidljivosti, te mjere kojima se ublažava učinak osjetljivih potrošača putem mjera u vezi s energetskim siromaštvom. Sveobuhvatna procjena učinka mogla bi pomoći u rješavanju interakcija politike, primjerice brojčanim iskazivanjem učinka na obračunane emisije i uklanjanja iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva održive opskrbe biomase za energetske namjene, uključujući rizike za energetsku sigurnost uslijed klimatskih promjena. Kvantitativnim pregledom konačnog plana razvoja različitih izvora fleksibilnosti potrebnih za integraciju sve većeg udjela obnovljive energije u sustavu električne energije moglo bi se pomoći u rješavanju dodatnih interakcija između dimenzija energetske unije. Mogle bi se obuhvatnije uključiti informacije o tome kako je načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu uzeto u obzir u nacionalnim politikama i mjerama u raznim dimenzijama energetske unije.

                  (14)

                  Dodatni element koji zaslužuje veću pozornost jest industrijska konkurentnost u područjima konkurentskih prednosti Njemačke i potencijalnih izazova u njezinoj energetskoj tranziciji. Mjerljivi ciljevi za budućnost bili bi korisni, kao i politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva, obrazovnom i industrijskom politikom. Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od bolje interakcije s kružnim gospodarstvom, naglašavajući njegov potencijal za smanjenje emisija stakleničkih plinova.

                  (15)

                  Preporuke Komisije za Njemačku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Njemačke koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

            PREPORUČUJE:

                  1.

                  Njemačka bi trebala navesti troškovno učinkovite dodatne politike i mjere, konkretno u građevinskom i poljoprivrednom sektoru, kako bi se riješio bitni nedostatak koji se predviđa cilju u pogledu emisija stakleničkih plinova za sektore koji nisu obuhvaćeni sustavom trgovanja emisijama EU-a za 2030. od –38 % u usporedbi s 2005.

                  2.

                  Njemačka bi trebala navesti brojčano iskazane politike i mjere u skladu s obvezama iz Direktive (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (8) kako bi se pravodobno i troškovno učinkovito ostvario njemački doprinos od 30 % udjela obnovljivih izvora cilju Unije u pogledu energetske učinkovitosti do 2030. Njemačka bi trebala iznijeti putanje i specifične mjere kako bi ostvarila cilj u pogledu prometa u skladu s člankom 25. Direktive (EU) 2018/2001. Njemačka bi trebala navesti dodatne pojedinosti u vezi s okvirima kojima se omogućuju potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001, uključujući pojednostavnjenje administrativnih postupaka.

                  3.

                  Njemačka bi trebala iznijeti dostatno ambiciozni nacionalni doprinos za primarnu i konačnu energetsku potrošnju koja uzima u obzir potrebu za zajedničko povećanje razine napora potrebnih za ostvarivanje cilja Unije za 2030. te za podržavanje nacionalnog doprinosa politikama i mjerama u opsegu koji je prikladan za ostvarivanje odgovarajućih ušteda energije. Njemačka bi trebala utvrditi politike koje se planiraju donijeti i provesti u razdoblju od 2021. do 2030., njihove očekivane učinke kao i vremenski raspored za provedbu i troškovne zahtjeve.

                  4.

                  Njemačka bi trebala navesti mjere kojima se podržavaju ciljevi energetske sigurnosti u pogledu diversifikacije i smanjenja ovisnosti o energiji, uključujući mjere kojima se osigurava fleksibilnost, kao i informacije o postupnom ukidanju iz nuklearnih mogućnosti.

                  5.

                  Njemačka bi trebala definirati budućnosti okrenute nebrojčane i brojčane ciljeve o integraciji na tržište, posebice mjere za jačanje marketinških signala i poboljšanje djelotvornog učinka sastavnica tržišta u cijeni električne energije. Njemačka bi trebala uključiti vremenski raspored s odgovarajućim mjerama za uklanjanje strukturne prenatrpanosti u električnom sustavu te za omogućivanje učinkovite otpreme i lokacijskih signala na tržište kao važan element konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, posebice na temelju daljnje suradnje i koordinacije s drugim državama članicama u kontekstu funkcioniranja unutarnjeg energetskog tržišta.

                  6.

                  Njemačka bi trebala dodatno razraditi nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti od 2022. do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Njemačka bi takve ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Europski strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan).

                  7.

                  Njemačka bi trebala nastaviti finalizaciju integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana tijekom njegove provedbe, regionalne suradnje u odgovarajućim skupinama na visokoj razini te savjetovanja iz susjednih država članica. U tom je kontekstu potreban naglasak na postupno ukidanje ugljena i lignita, primjenu obnovljivih izvora i unutarnje energetsko tržište, čime bi se rješavala pitanja razina i mogućnosti međusobne povezivosti od 2021. nadalje, regionalnih mjera suradnja u vezi s procjenom primjerenosti sustava, pravedne tranzicije i promjene u energetskom sustavu potrebne za unos viših udjela obnovljivih izvora za koje se očekuje da će izmijeniti prekograničnu trgovinu električnom energijom i istodobno povećati potrebu za fleksibilnosti sustava.

                  8.

                  Njemačka bi trebala proširiti svoju analizu potreba za ulaganjima u infrastrukturu prijenosa električne energije i stvoriti općeniti pregled potreba za ulaganjima za postizanje energetskih i klimatskih ciljeva. Njemačka bi trebala omogućiti općenitu procjenu izvora tog ulaganja, uključujući odgovarajuće financiranje na nacionalnoj i regionalnoj razini te na razini Unije.

                  9.

                  Njemačka bi trebala navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzete mjere i planove za njihovo postupno ukidanje.

                  10.

                  Njemačka bi trebala nadopuniti analizu interakcija s politikom koja se odnosi na kvalitetu zraka i emisije u zrak, pri čemu se navode i kvantificiraju učinci na onečišćenje zraka u raznim scenarijima, pružaju informacije na kojima se temelje te razmatraju sinergije i učinci kompromisa.

                  11.

                  Njemačka bi trebala bolje integrirati aspekte pravednosti u tranziciji, konkretno pružanjem više pojedinosti o socioekonomskom učinku i planiranom postupnom ukidanju ili o prilagodbama u drugim sektorima s velikim emisijama ugljika. Njemačka bi trebala opisati povezane učinke planiranih ciljeva, politika i mjera na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine. Njemačka bi trebala nastaviti razvijati pristup rješavanju problema energetskog siromaštva, uključujući pružanjem namjenske procjene u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999.

         Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

               Za Komisiju

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Član Komisije

         (1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

         (2)  SWD(2019) 229.

         (3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

         (4)  SWD(2019) 1004 final.

         (5)  COM(2019) 505 final, 5. lipnja 2019.

         (6)  SWD(2019) 229.

         (7)  SWD(2019) 229.

         (8)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).


title: Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Irske za 2021.–2030.

text:
               3.9.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 297/25

      PREPORUKA KOMISIJE
      оd 18. lipnja 2019.
      o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Irske za 2021.–2030.
      (2019/C 297/07)
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      budući da:

                  (1)

                  U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

                  (2)

                  Irska je dostavila svoj nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 21. prosinca 2018. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

                  (3)

                  U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Irske uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

                  (4)

                  Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

                  (5)

                  Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da zbroji određene brojčano iskazane planirane doprinose svih država članica kako bi se ocijenila ambicioznost na razini Unije i, s druge strane, potrebom da se dotičnoj državi članici pruži dovoljno vremena da uzme u obzir preporuke Komisije prije nego što dovrši svoj integrirani nacionalni energetski i klimatski plan.

                  (6)

                  Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

                  (7)

                  Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

                  (8)

                  Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

                  (9)

                  Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Irsku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Irskoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

                  (10)

                  Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

                  (11)

                  Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

                  (12)

                  Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

                  (13)

                  Irska bi se u konačnom planu trebala nadovezati na razmatranja međudjelovanja politika iz nacrta plana navodeći obrazloženje sinergija među dimenzijama dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg energetskog tržišta. Jedno od tih pitanja jest učinak planiranog postupnog ukidanja ugljena i povećanja razina energije iz obnovljivih izvora na energetsku sigurnost i adekvatnost proizvodnje elektroenergetskog sustava. Drugo pitanje koje valja obrazložiti jest usklađenost planiranog povećanja uporabe biomase s planom povećanja uklanjanja iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva. Razmatranje načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu pri utvrđivanju kriterija za prihvatljivost potpore za obnovljive izvore energije i predlaganju politika u dimenzijama energetske sigurnosti i unutarnjeg energetskog tržišta drugi je važan element koji treba obuhvatiti u konačnom planu. Slično tome, ciljevi iz dimenzije istraživanja, inovacija i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije.

                  (14)

                  Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od predstavljanja sveobuhvatne analize o tome gdje se sektor niskougljičnih tehnologija trenutačno nalazi na globalnom tržištu, ističući područja konkurentnih prednosti i moguće izazove te ukazujući na mjerljive ciljeve za budućnost te politike i mjere za njihovo postizanje, navodeći odgovarajuće poveznice s politikom poduzetništva i industrijskom politikom. Također bi mogao imati koristi od razmatranja uloge kružnog gospodarstva, pozivajući se na nacionalne strategije i planove djelovanja te navodeći njihove koristi i moguće kompromise u smislu smanjenja emisija stakleničkih plinova.

                  (15)

                  Preporuke Komisije za Irsku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Irske koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

            PREPORUČUJE:

                  1.

                  Irska bi trebala predložiti dodatne mjere, posebno u građevinskom i prometnom sektoru, kako bi na troškovno učinkovit način smanjila znatnu predviđenu razliku u odnosu na njezin cilj za stakleničke plinove za 2030. za sektore koji nisu obuhvaćeni sustavom trgovanja emisijama Europske unije od –30 % u usporedbi s 2005.

                  2.

                  Trebala bi, kao doprinos Irske cilju Unije u pogledu energije iz obnovljivih izvora za 2030., predložiti udio energije iz obnovljivih izvora od najmanje 31 % kako je navedeno u formuli u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999. Trebala bi uključiti okvirnu putanju u konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan koja dostiže sve referentne točke prema članku 4. stavku (a) točki 2. Uredbe (EU) 2018/1999 u skladu s tim udjelom, u pogledu potrebe za povećanjem razine napora za zajedničko ostvarivanje tog cilja. Trebala bi predložiti detaljne i brojčano iskazane politike i mjere koje su u skladu s obvezama utvrđenima u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (8), kako bi se omogućilo pravodobno i troškovno učinkovito ostvarenje tog doprinosa. Trebala bi osigurati da se cilj u pogledu energije iz obnovljivih izvora za 2020. utvrđen u Prilogu I. Direktivi 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (9) potpuno ispuni i zadrži kao osnovna referentna vrijednost od 2021. nadalje te objasniti na koji način namjerava ispuniti i zadržati takav osnovni udjel. Trebala bi predložiti putanje i odgovarajuće mjere u sektoru grijanja i hlađenja te prometnom sektoru kako bi ostvarila okvirni cilj iz članka 23. Direktive (EU) 2018/2001 te cilj koji se odnosi na promet iz članka 25. Direktive (EU) 2018/2001. Trebala bi uspostaviti mjere za svladavanje administrativnog opterećenja i detaljne informacije u vezi s mjerama o okvirima kojima se omogućuju potrošnja vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice obnovljive energije u skladu s člancima 21. i 22. Direktive (EU) 2018/2001.

                  3.

                  Irska bi trebala znatno povećati svoju razinu ambicije u pogledu energetske učinkovitosti kroz smanjenje razine krajnje potrošnje energije i potrošnje primarne energije u smislu apsolutne vrijednosti u pogledu potrebe za povećanjem razine napora za postizanje cilja povećanja energetske učinkovitosti Unije do 2030. To bi trebala poduprijeti politikama i mjerama kojima bi se ostvarile dodatne uštede energije do 2030. Trebala bi iskazati svoj konačan doprinos kao posebnu vrijednost za potrošnju primarne energije i krajnju potrošnju energije. Trebala bi detaljno razraditi temeljnu metodologiju za procjenu uštede energije. Također bi trebala navesti ulaganja potrebna za provedbu politika energetske učinkovitosti.

                  4.

                  Trebala bi navesti mjere kojima se podupiru ciljevi energetske sigurnosti u pogledu diversifikacije i smanjenja energetske ovisnosti, posebno u sektoru plina i nafte s obzirom na nesigurnosti koje se odnose na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije.

                  5.

                  Irska bi trebala dodatno razraditi nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama njezinog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Takve bi ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan).

                  6.

                  Trebala bi se nadovezati na okvir Energetske suradnje zemalja na Sjevernom moru i Inicijative za čistu energije za otoke Europske unije kako bi ispunila ciljeve u pogledu obnovljivih izvora i osigurala pravodobnu provedbu projekata međupovezanosti koji su u tijeku. U pogledu odluke Ujedinjene Kraljevine da napusti Europsku uniju Irska bi trebala navesti mjere kojima bi se osigurao nastavak regionalne suradnje s Ujedinjenom Kraljevinom u smislu interventnih planova pripravnosti i odgovora koji se odnose na električnu energiju i sigurnost opskrbe plinom i naftom.

                  7.

                  Trebala bi navesti provedena djelovanja i planove za postupno ukidanje energetskih subvencija, posebno za fosilna goriva.

                  8.

                  Trebala bi predstaviti učinke na onečišćenje zraka u raznim scenarijima, pružajući informacije na kojima se temelje i razmatrajući sinergije i učinke kompromisa.

                  9.

                  Irska bi trebala bolje integrirati aspekte pravedne energetske tranzicije, posebno pružanjem više pojedinosti o učincima koji planirane politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje i vještine. Konačni plan trebao bi se posebno osvrnuti na učinak koji tranzicija ima na stanovništvo regija s visokom razinom emisija ugljika. Irska bi trebala dopuniti pristup rješavanju pitanja energetskog siromaštva okvirnim ciljevima smanjenja energetskog siromaštva kako je propisano Uredbom (EU) 2018/1999.

         Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

               Za Komisiju

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Član Komisije

         (1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

         (2)  SWD(2019) 230.

         (3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

         (4)  SWD(2019) 1006 final.

         (5)  COM(2019) 507 final, 5. lipnja 2019.

         (6)  SWD(2019) 230.

         (7)  SWD(2019) 230.

         (8)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

         (9)  Direktiva 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ (SL L 140, 5.6.2009., str. 16.).


title: Preporuka Komisije оd 18. lipnja 2019. o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Grčke za 2021.–2030.

text:
               3.9.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 297/29

      PREPORUKA KOMISIJE
      оd 18. lipnja 2019.
      o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Grčke za 2021.–2030.
      (2019/C 297/08)
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      budući da:

                  (1)

                  U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999 i njezinim Prilogom I. svaka država članica dužna je Komisiji dostaviti nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana za 2021.–2030. Prve nacrte tih planova trebalo je dostaviti do 31. prosinca 2018.

                  (2)

                  Grčka je dostavila nacrt svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana 25. siječnja 2019. Podnošenje tog nacrta plana osnova je i prvi korak iterativnog postupka između Komisije i država članica, a cilj je dovršiti integrirane nacionalne energetske i klimatske planove i potom započeti s njihovom provedbom.

                  (3)

                  U skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Komisija je dužna ocijeniti nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Komisija je provela sveobuhvatnu ocjenu nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Grčke uzimajući u obzir relevantne elemente Uredbe (EU) 2018/1999. Ta ocjena (2) objavljuje se zajedno s ovom Preporukom. Preporuke u nastavku temelje se na toj ocjeni.

                  (4)

                  Konkretno, Komisija može davati preporuke o i. razini ambicioznosti ciljeva i doprinosa radi zajedničkog ostvarivanja ciljeva energetske unije, a posebice ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti te razine elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.; ii. politikama i mjerama povezanima s ciljevima država članica i ciljevima na razini Unije te ostalim politikama i mjerama od moguće prekogranične važnosti; iii. svim dodatnim politikama i mjerama koje bi trebalo uključiti u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove; iv. interakciji i dosljednosti postojećih i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan unutar jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

                  (5)

                  Komisija se pri izradi preporuka vodila, s jedne strane, potrebom da procijeni ambicioznost na razini Unije na temelju ukupnih određenih planiranih doprinosa država članica, a s druge je strane uzela u obzir to da je svakoj državi članici potrebno dati dovoljno vremena za razmatranje preporuka prije nego što dovrši svoj integrirani nacionalni energetski i klimatski plan.

                  (6)

                  Preporuke Komisije o razini ambicioznosti država članica u pogledu energije iz obnovljivih izvora proizlaze iz formule temeljene na objektivnim kriterijima, navedene u Prilogu II. Uredbi (EU) 2018/1999.

                  (7)

                  Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, preporuke Komisije temelje se na ocjeni razine ambicioznosti izložene u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, pri čemu je se uspoređuje s rezultatima koje je potrebno postići zajednički da bi se ciljevi Unije ostvarili, uzimajući u obzir, prema potrebi, informacije o posebnim nacionalnim okolnostima. Konačni nacionalni doprinosi u području energetske učinkovitosti trebali bi odražavati troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije te počivati na robusnoj dugoročnoj strategiji obnove zgrada i mjerama za provedbu obveze uštede energije iz članka 7. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Države članice trebale bi dokazati i to da su na primjeren način uzele u obzir načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu. Konkretno, trebale bi objasniti kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva, sigurnosti opskrbe energijom i rješavanju problema energetskog siromaštva.

                  (8)

                  Uredbom o upravljanju od država članica zahtijeva se da daju opći pregled ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva i doprinosa utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu te da iznesu opću procjenu izvora tih ulaganja. Nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi biti temelj transparentnosti i predvidivosti nacionalnih politika i mjera kako bi se zajamčili stabilni ulagački uvjeti i predvidljivost ulaganja.

                  (9)

                  Komisija je u okviru ciklusa europskog semestra za 2018.–2019. jasno istaknula potrebe država članica za energetskim i klimatskim ulaganjima. To se odražava u Izvješću za Grčku za 2019. (4) i u Preporuci Komisije za preporuku Vijeća Grčkoj (5), sastavljenima u okviru europskog semestra. Komisija je pri procjeni nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova uzela u obzir rezultate i preporuke iz zadnjeg europskog semestra. Njezine preporuke dopunjuju se s najnovijim preporukama po državama danima u kontekstu europskog semestra. Države članice trebale bi u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzeti u obzir najnovije preporuke po zemljama dane u kontekstu europskog semestra.

                  (10)

                  Osim toga, Uredbom o upravljanju od svake se države članice zahtijeva da na odgovarajući način uzme u obzir sve preporuke Komisije o nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji treba dostaviti do 31. prosinca 2019., pri čemu bi predmetna država članica, ako ne uvaži preporuku ili njezin znatan dio, trebala dostaviti i objaviti svoje razloge.

                  (11)

                  Ako je to primjenjivo, podaci u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i ažuriranja u narednim godinama trebali bi biti jednaki podacima koje te države članice dostavljaju Eurostatu ili Europskoj agenciji za okoliš. Korištenje istog izvora i, ako su dostupne, europskih statistika, također je ključno za izračun osnove za modeliranje i projekcije. Korištenjem europskih statistika lakše će se uspoređivati podaci i projekcije korišteni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

                  (12)

                  Konačni nacionalni energetski i klimatski plan mora sadržavati sve elemente iz Priloga I. Uredbi (EU) 2018/1999. U tom je kontekstu potrebno ocijeniti makroekonomske učinke i, koliko je to moguće, učinke na zdravlje, okoliš, zapošljavanje, obrazovanje i vještine te socijalne učinke planiranih politika i mjera. Javnost i drugi dionici trebali bi biti uključeni pri pripremi konačnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Ti i ostali elementi detaljno su opisani u radnom dokumentu službi objavljenom s ovom Preporukom (6).

                  (13)

                  U konačnom bi planu Grčke temelji trebali biti pozitivne međusobne povezanosti između planiranih politika i mjera iz nacrta plana te bi ona trebala dalje istražiti izazovnije političke međusobne povezanosti. Jednu takvu međupovezanost predstavljaju sinergije s dimenzijom dekarbonizacije, npr. učinak planiranih politika o bioenergiji na obračunane emisije i uklanjanja u sektoru korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva. Drugu međupovezanost predstavljaju sinergije između dimenzija dekarbonizacije, energetske sigurnosti i unutarnjeg tržišta te načela energetske učinkovitosti na prvom mjestu, npr. objašnjenjem kako energetska učinkovitost pridonosi troškovno učinkovitom ostvarenju nacionalnih ciljeva konkurentnog niskougljičnog gospodarstva i sigurnosti opskrbe energijom. Energetska bi se učinkovitost također mogla razmotriti u pogledu ublažavanja energetskog siromaštva. Ciljevi iz dimenzije istraživanja, inoviranja i konkurentnosti trebaju biti temelj za rad na drugim dimenzijama energetske unije.

                  (14)

                  Konačni integrirani nacionalni energetski i klimatski plan imao bi koristi od pokrivanja sektora niskougljičnih tehnologija, uključujući mjere za dekarbonizaciju energetskih sektora i industrijskih sektora s velikim emisijama ugljika i sveobuhvatniju analizu o tome gdje je trenutačno na globalnom tržištu pozicioniran ovaj sektor, naglašavajući područja konkurentnih prednosti i potencijalnih izazova. Grčka bi također imala koristi od dodatne razrade ušteda u emisijama stakleničkih plinova koje proizlaze iz mjera povezanih s kružnim gospodarstvom.

                  (15)

                  Preporuke Komisije za Grčku temelje se na ocjeni nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Grčke koji je objavljen uz ovu Preporuku (7).

            PREPORUČUJE:

                  1.

                  Grčka bi trebala omogućiti pravodobno i troškovno učinkovito postizanje doprinosa Grčke od 31 % cilju Unije u pogledu obnovljive energije do 2030. tako da u konačnom planu obuhvati, između ostalog, okvirnu putanju koja dostiže sve referentne točke u skladu s člankom 4. stavkom (a) točkom 2. Uredbe (EU) 2018/1999 te pruža detaljnije i brojčano iskazane politike i mjere sukladne obvezama iz Direktive (EU) 2018/2001. Grčka bi trebala pomiriti ciljeve navedene u nacrtu plana za udio obnovljive energije u sektoru grijanja i hlađenja s okvirnim ciljem iz članka 23. Direktive (EU) 2018/2001 i u prometnom sektoru u skladu s člankom 25. Direktive (EU) 2018/2001.

                  2.

                  Grčka bi trebala bitno podignuti razinu ambicioznosti prema smanjenju konačne i primarne potrošnje energije u kontekstu potrebe za povećanjem razine napora radi postizanja cilja Unije u pogledu energetske učinkovitosti do 2030. te ih podržati politikama i mjerama kojima bi se do 2030. ostvarile dodatne uštede energije. Grčka bi trebala razjasniti vremenski raspored usvajanja i provedbe politika za koje je predviđeno da će biti na snazi od 2020., posebice za nove instrumente. Namjena mjera predviđenih za postizanje zajedničkih ciljeva uštede trebala bi biti primjerenog opsega.

                  3.

                  Grčka bi trebala navesti mjere kojima se podržavaju ciljevi energetske sigurnosti u pogledu diversifikacije i smanjenja ovisnosti o energiji, uključujući mjere kojima se osigurava fleksibilnost, posebice u odnosu na prirodni plin. Grčka bi trebala uključiti procjenu o tome kako infrastrukturni projekti i regionalna suradnja pridonose ciljevima energetske sigurnosti te ujedno iskoristiti regionalnu suradnju i fleksibilne mogućnosti za ostvarivanje mogućnosti koje smanjenje emisija stakleničkih plinova predstavlja za modernizaciju grčkog gospodarstva.

                  4.

                  Grčka bi trebala uključiti budućnosti okrenute nebrojčane i brojčane ciljeve o integraciji na tržište, posebice mjere za povećanje konkurentnosti na maloprodajnim i veleprodajnim tržištima u skladu sa svojom obvezom iz programa Europskog stabilizacijskog mehanizma (ESM) u vezi smanjenja operatorovih tržišnih udjela na maloprodajnom i veleprodajnom tržištu ispod 50 % do 2020. Grčka bi trebala provesti ciljni model za električnu energiju i spajanje tržišta sa susjedima na temelju vremenskih rasporeda dogovorenih u mehanizmu nadziranja nakon programa.

                  5.

                  Grčka bi trebala brojčano iskazati nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja u području istraživanja, inovacija i konkurentnosti koji se planiraju ostvariti do 2030., posebice ciljeve povezane s energetskom unijom, kako bi bili lako mjerljivi i svrsishodni te kako bi se tako olakšalo postizanje ciljeva u drugim dimenzijama integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. Takve bi ciljeve trebala poduprijeti posebnim i odgovarajućim politikama i mjerama, uključujući one koje treba razviti u suradnji s drugim državama članicama, kao što je Strateški plan za energetsku tehnologiju (SET-Plan).

                  6.

                  Grčka bi trebala pojačati postojeću dogovorenu dobru suradnju s Bugarskom i Ciprom kao i sa zemljama Skupine na visokoj razini za energetsku povezanost središnje i jugoistočne Europe (CESEC). Grčka bi trebala u kontekstu inicijative „Čista energija za otoke EU-a” pojačati suradnju s državama članicama i otočkim regijama koje se suočavaju s istim geografskim, klimatskim i infrastrukturnim izazovima i mogućnostima u svojoj energetskoj tranziciji. Grčka bi trebala istražiti prekogranični potencijal i makroregionalne aspekte koordinirane energetske i klimatske politike, osobito na jadransko-jonskom području, s ciljem smanjenja ugljičnog otiska regije i primjene pristupa ekosustava. Naglasak regionalnih razmjena mogao bi biti na područjima unutarnjeg energetskog tržišta i energetske sigurnosti, u kontekstu promjena u sustavima električne energije koji primaju više udjele obnovljive električne energije, čime se povećava uvoz i izvoz električne energije te pojačava potreba za fleksibilnosti sustava. Pored toga, Grčka bi trebala iskoristiti bilateralnu suradnju i fleksibilne mogućnosti za ostvarivanje mogućnosti koje smanjenje emisija stakleničkih plinova predstavlja za modernizaciju grčkog gospodarstva.

                  7.

                  Grčka bi trebala navesti sve subvencije za energiju, posebice subvencije za fosilna goriva te poduzete mjere i planove za njihovo postupno ukidanje.

                  8.

                  Grčka bi analizu interakcija s politikama o kvaliteti zraka i emisijama zračnog prometa trebala nadopuniti većim brojem kvantitativnih informacija, odnosno barem bi trebala uključiti zahtijevane informacije o emisijama onečišćujućih tvari u zraku koje se predviđaju planiranim politikama i mjerama.

                  9.

                  Grčka bi trebala bolje integrirati aspekte pravednosti u energetskoj tranziciji, konkretno pružanjem više pojedinosti o učinku koji planirani ciljevi, politike i mjere imaju na socijalna pitanja, zapošljavanje, vještine i obuku. Grčka bi trebala pružiti detaljnije informacije o projektima kojima se podržava pravedna tranzicija, navesti oblike podrške i učinke inicijativa te ujedno napraviti poveznicu na tranziciju regija ugljena, regija s visokim razinama emisije ugljika i industrijskih regija. Grčka bi trebala nastaviti razvijati pristup rješavanju problema energetskog siromaštva u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999.

         Sastavljeno u Bruxellesu 18. lipnja 2019.

               Za Komisiju

            Miguel ARIAS CAÑETE

               Član Komisije

         (1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

         (2)  SWD(2019) 261

         (3)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

         (4)  SWD(2019) 1007 final.

         (5)  COM(2019) 508 final, 5. lipnja 2019.

         (6)  SWD(2019) 261.

         (7)  SWD(2019) 261.