               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 30.11.2018.
            COM(2018) 776 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i svake južne zemlje europske politike susjedstva radi postizanja dogovora o uvjetima za proširenje Europskog geostacionarnog navigacijskog sustava (EGNOS) na zemlje europske politike susjedstva

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Europski geostacionarni navigacijski sustav (EGNOS) omogućuje uporabu postojećih otvorenih satelitskih navigacijskih signala za aplikacije ključne za sigurnost u prometu, na primjer prilikom pilotiranja i slijetanja zrakoplova kad je zemaljska oprema za radijsku pomoć ograničena ili kad takve opreme nema na raspolaganju.

               EGNOS i Galileo su dva programa Europske unije za satelitsku navigaciju, uređena Uredbom o GNSS-u
                  1
               .

               Suradnja u području satelitske navigacije između južnih zemalja europske politike susjedstva
                  2
                i EU-a provodi se u okviru euromediteranske prometne suradnje. U okviru europske politike susjedstva
                  3
                euromediteranska prometna suradnja temelji se na okviru uspostavljenom u Barceloni (1995.) te je od 2008. prerasla u Uniju za Mediteran u skladu sa Zajedničkom izjavom
                  4
                donesenom na sastanku čelnika država i vlada.

                  Člankom 2. stavkom 5. trećim podstavkom Uredbe (EU) 1285/2013 („Uredba o GNSS-u”)
                     5
                   propisuje se da se geografska pokrivenost Europskim geostacionarnim navigacijskim sustavom (EGNOS) može proširiti na zemlje europske politike susjedstva, ovisno o tehničkoj izvedivosti i na temelju međunarodnih sporazuma. Ta proširenja ne odgađaju proširenje geografske pokrivenosti sustavom EGNOS na državna područja država članica smještena u Europi.

               Proširenje sustava EGNOS na južne zemlje europske politike susjedstva odgovara tim kriterijima i nastavit će se na prve mjere započete instaliranjem određenih zemaljskih postaja EGNOS-a izvan Europe. Cilj mu je dvostruk: ojačati pokrivenost sustavom EGNOS na periferiji EU-a i osigurati pokrivenost južnih zemalja europske politike susjedstva kako bi se omogućila uporaba EGNOS-a među korisnicima.

               Proširenjem sustava EGNOS na južne zemlje europske politike susjedstva neće se odgoditi proširenje geografske pokrivenosti sustavom EGNOS po cijelom EU-u. Naprotiv, to će proširenje doprinijeti boljoj pokrivenosti regija na jugu/jugoistoku/jugozapadu EU-a te će se posebno poboljšati pokrivenost na portugalskim/španjolskim otocima u Atlantskom oceanu, te na Cipru, u Grčkoj, Malti i Italiji.

               Analiza koju je 2015. provela Europska svemirska agencija
                  6
                potvrdila je, zajedno s ponudom industrije iz 2017. za razvoj treće verzije sustava EGNOS, tehničku izvedivost takvog proširenja te je pokazala da bi tri zemaljske postaje sustava EGNOS bile dovoljne da se pokrije cijeli zračni prostor južnih zemalja europske politike susjedstva.

               Od 2009. predmetne službe Komisije u suradnji s Europskom službom za vanjsko djelovanje (ESVD) rade na proširenju pokrivenosti sustavom EGNOS na područje južnog Sredozemlja (tj. južne zemlje europske politike susjedstva) te na uvođenju usluge EGNOS-a za sigurnost života (SoL) u zrakoplovstvu i drugim prometnim sektorima u tom području. Proširenje pokrivenosti sustavom EGNOS inicijativa je od koje svi imaju korist. Korist EU-a je u tome što će osnažiti veze sa susjednim partnerskim zemljama i svojoj industriji stvoriti prilike za pristup tržištu, a korist južnih zemalja europske politike susjedstva je u tome što će ostvariti pristup sustavu EGNOS po vrlo niskoj cijeni u usporedbi s dosadašnjim javnim ulaganjem EU-a.

               Tijekom godina postignut je znatan napredak te su tijela južnih zemalja europske politike susjedstva nadležna za promet iskazala znatan interes. Smatraju da je usluga EGNOS-a za sigurnost života (SoL) učinkovito sredstvo za ispunjavanje zahtjeva Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva („ICAO”) i da osigurava razvojnu tehnologiju za nove usluge i aplikacije u drugim sektorima koji se bave ili ne bave prometom.

                     7
                  U razdoblju od 2014. do 2016. šest južnih zemalja europske politike susjedstva stoga se službeno izjasnilo na najvišoj političkoj razini da žele sklopiti takve međunarodne sporazume o sustavu EGNOS s EU-om.

               Primjereno je da EU pozitivno odgovori na očekivanja južnih zemalja europske politike susjedstva u pogledu dobivanja usluge EGNOS-a za sigurnost života (SoL). S obzirom na djelovanja drugih pružatelja globalnih navigacijskih satelitskih sustava u toj regiji strateški aspekt takvog proširenja sustava EGNOS postaje sve očitiji.

                  Posebnim bilateralnim međunarodnim sporazumom o sustavu EGNOS sa svakom južnom zemljom europske politike susjedstva utvrdit će se odgovarajući programi upravljanja, odrediti uloge i nadležnosti svake stranke te odlučiti o financijskim odgovornostima za razvoj i rad infrastrukture potrebne za pružanje usluga koje se temelje na sustavu EGNOS u svakoj južnoj zemlji europske politike susjedstva.

               U ovoj su Preporuci u obzir uzeti sigurnosni aspekti proširenja sustava EGNOS na južne zemlje europske politike susjedstva, uključujući procjenu Europske službe za vanjsko djelovanje o geopolitičkoj situaciji u toj regiji. Sigurnosni aspekti nastavit će se pratiti tijekom pregovora i uvođenja. To uključuje odabir lokacija za postavljanje zemaljske infrastrukture EGNOS-a te njihovu zaštitu tijekom operativne faze sustava EGNOS u južnim zemljama europske politike susjedstva.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

               Proširenje sustava EGNOS na južne zemlje europske politike susjedstva obuhvaćeno je Regionalnim akcijskim planom za promet 2014.–2020. te je 2013. i 2014. bilo uključeno u rezoluciju o Uniji za Mediteran.

               Proširenjem pokrivenosti usluge EGNOS-a za sigurnost života (SoL) na područjima Sjeverne Afrike i Bliskog istoka omogućit će se visoka razina sigurnosti postupaka slijetanja, pa i na manjim, regionalnim i turističkim odredištima, čime će se uskladiti razina sigurnosti između EU-a i južnih zemalja europske politike susjedstva te će shodno tome zračni prijevoznici koji lete u te dvije regije više upotrebljavati sustav EGNOS.

               Konačno, jednako je važno da je proširenje sustava EGNOS na južne zemlje europske politike susjedstva sukladno s drugim sličnim proširenjima sustava EGNOS ili sustavima koji se temelje na sustavu EGNOS, odnosno sa sličnim proširenjem na Ukrajinu
                  8
                i uvođenjem neovisnih satelitskih sustava za poboljšavanje signala koji se temelje na tehnologiji sustava EGNOS u Africi, s čime se započelo u 17 zemalja Agencije za sigurnost zračne plovidbe u Africi i Madagaskaru (ASECNA)
                  9
               . Sustavom EGNOS tako će se osigurati ujednačena pokrivenost diljem Europe i Afrike, čime će zračna plovidba i slijetanje postati sigurniji.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

               Europski satelitski navigacijski sustavi važni su elementi politike Europske unije u osiguravanju potpune povezanosti infrastrukture za kopneni, pomorski i zračni promet radi sigurne, neometane i ekonomične navigacije koja je prihvatljiva za okoliš. Sustavi se na međunarodnoj razini promiču, među ostalim, sporazumima o suradnji u području satelitske navigacije koji su potpisani s Marokom, Ukrajinom, SAD-om, Norveškom, Švicarskom i Južnom Korejom.

               Pri upravljanju zračnim prometom sve južne zemlje europske politike susjedstva nastoje se pridržavati zahtjeva ICAO-a u pogledu navigacije temeljene na performansama (PBN). Sustav EGNOS je važan pokretač modernizacije upravljanja zračnim prometom u Europi i provedbe jedinstvenog europskog neba. Proširenje na južne zemlje europske politike susjedstva doprinijet će objedinjenju navigacijskih usluga u zrakoplovstvu diljem Sredozemlja. Pokrivenost južnih zemalja europske politike susjedstva EGNOS-om doprinijet će i stvaranju povezanog euromediteranskog prometnog područja koje će obuhvaćati gotovo milijardu ljudi u EU-u i susjednim zemljama.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Članak 218. stavci 3. i 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Ciljeve iz Prijedloga ne mogu ostvariti države članice jer je program za satelitsku navigaciju EGNOS europska inicijativa kojom upravlja Europska komisija. U tom smislu područje primjene sporazuma o kojem će se pregovarati ne može se ograničiti ni na jednu pojedinačnu državu članicu ili skupinu država članica, nego ono utječe na EU u cjelini.

                  Bilo kakvo alternativno rješenje (poput mreže bilateralnih odnosa između država članica EU-a i svake južne zemlje europske politike susjedstva) značilo bi velik rizik u pogledu neučinkovitosti, kašnjenja i proturječnosti koji bi brzo mogli dovesti do većih troškova koji bi se morali pokriti iz proračuna Unije. Izostanak suradnje EU-a i pojedinih južnih zemalja europske politike susjedstva u pogledu pružanja usluga EGNOS-a značilo bi da je industrija EU-a propustila priliku te bi sa strateškog stajališta oslabilo položaj EU-a u južnoj regiji europske politike susjedstva.

                  Člankom 29. Uredbe 1285/2013 propisuje se da Unija može u kontekstu programa sklopiti sporazume s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama u skladu s postupkom utvrđenim u članku 218. UFEU-a.

               •Proporcionalnost

                  Sklapanje sporazuma proporcionalno je predviđenim ciljevima.

               •Odabir instrumenta

                  Člankom 29. Uredbe 1285/2013 izričito se predviđa da Unija može sklapati međunarodne sporazume u kontekstu programa EGNOS. Nadalje, u članku 2. stavku 5. trećem podstavku Uredbe izričito se predviđa mogućnost proširenja geografske pokrivenosti sustavom EGNOS na druge regije svijeta te se posebno navodi da bi se takva proširenja mogla odnositi na zemlje europske politike susjedstva. U njemu se utvrđuje i da se to radi na temelju međunarodnog sporazuma ovisno o tehničkoj izvedivosti.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Savjetovanja s dionicima

               Upotreba SBAS-a poput sustava EGNOS u južnim državama europske politike susjedstva ocijenjena je sa socioekonomskog i tehničkog aspekta. S dionicima i tijelima iz južnih zemalja europske politike susjedstva u nekoliko se navrata tijekom višegodišnje suradnje na tu temu raspravljalo o rezultatima analize.

               Od 2007. do 2015. u okviru projekata EuroMed GNSS I i II, koje je financirala Komisija, instalirana je zemaljska infrastruktura EGNOS-a kako bi se osigurala minimalna pokrivenost, kako bi se lokalnim tijelima za civilno zrakoplovstvo, korisnicima zračnog prostora i pružateljima usluga zračne plovidbe prenijelo tehničko znanje i kako bi se provela testiranja i ispitivanja izgradnje kapaciteta u svrhu preispitivanja postupaka slijetanja i ocjenjivanja koristi. U tom je kontekstu provedena i regulatorna analiza u kojoj je utvrđen regulatorni okvir ICAO-a za zrakoplovstvo, na kojemu će se temeljiti pružanje usluga, te detaljna strategija za satelitsku navigaciju i provedbeni planovi za pojedine države.

               Obavljena je i analiza troškova i koristi po zemljama u kojoj su se potvrdile neto koristi proširenja sustava EGNOS na južne zemlje europske politike susjedstva te su se naglasili pozitivni učinci sustava EGNOS u području zrakoplovstva i multimodalnosti za svaku južnu zemlju europske politike susjedstva. Prema analizi troškova i koristi neto koristi trebale bi iznositi više od milijardu eura za južnu regiju europske politike susjedstva. Te su analize provedene uz puno sudjelovanje južnih zemalja partnerica u okviru europske politike susjedstva te se na nekoliko radionica o rezultatima raspravljalo s predstavnicima i dionicima južnih zemalja europske politike susjedstva. U zaključcima svih radnih skupina u okviru projekata EuroMed GNSS iz 2011., 2012. i 2013. od Komisije se zatražilo da pokrivenost sustavom EGNOS proširi na cijeli zračni prostor južnih zemalja europske politike susjedstva.

                  Svemirska industrija EU-a na početku lanca osvojit će tržište povezano s uvođenjem zemaljske infrastrukture, a industrija EU-a na kraju lanca (za aplikacije EGNOS-a) imat će pristup većem tržištu. Poboljšat će se i tehnička suradnja i veze tijela/dionika u prometnom sektoru EU-a s njihovim kolegama u južnim zemljama europske politike susjedstva, na zajedničku korist s dugoročnim strateškim učinkom.

                  Potvrđeno je i da proširenje sustava EGNOS na južne zemlje europske politike susjedstva neće odgoditi postizanje pune geografske pokrivenosti sustavom EGNOS na svim državnim područjima država članica EU-a u Europi.

               •Prikupljanje i primjena stručnih znanja

                  Predmetna znanstvena/stručna područja

                  Stručnjaci za satelitsku navigaciju, stručnjaci u područjima koja se odnose na upotrebu preciznog satelitskog određivanja položaja (zrakoplovstvo, pomorstvo, željeznički i cestovni promet, poljoprivreda, upravljanje zemljištem itd.).

                  Primijenjena metodologija

                  Opsežno savjetovanje i suradnja s relevantnim tijelima, partnerima i korisnicima u okviru dvaju projekata financiranih programom EuroMed (EuroMed GNSS I, 2007.–2011. i EuroMed GNSS II, 2012.–2015). Analize i istraživanja koja su proveli industrijski konzorciji, EU/države članice i agencije južnih zemalja europske politike susjedstva.

                  Glavne organizacije/stručnjaci koji su sudjelovali u savjetovanju

                  Ministarstva prometa, tijela za civilno zrakoplovstvo, zračne luke, zračni prijevoznici svih južnih zemalja europske politike susjedstva. Europska svemirska agencija, europski pružatelj satelitskih usluga, Agencija za europski GNSS (GSA), Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD), svemirska industrija/stručnjaci i poduzeća iz sektora satelitske navigacije i zrakoplovstva iz EU-a i južnih zemalja europske susjedske politike (npr. alžirska svemirska agencija).

               Temeljna prava

                  Nema utjecaja na zaštitu temeljnih prava.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Kapitalni izdaci povezani s postavljanjem infrastrukture za pružanje SBAS-a u svakoj južnoj zemlji europske politike susjedstva na temelju EGNOS-a pokrit će se sredstvima Unije, posebno onima kojima se financira europska politika susjedstva. Dodatne operativne rashode povezane s iskorištavanjem SBAS-a u svakoj južnoj zemlji europske politike susjedstva na temelju EGNOS-a financirat će svaka južna zemlja europske politike susjedstva.

                  Sporazum ne utječe na proračun Unije dodijeljen europskim programima GNSS-a. U skladu s člankom 2. stavkom 5. zadnjim podstavkom Uredbe (EU) br. 1285/2013 trošak takvog proširenja neće biti pokriven sredstvima dodijeljenima programima Galileo i EGNOS.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i svake južne zemlje europske politike susjedstva radi postizanja dogovora o uvjetima za proširenje Europskog geostacionarnog navigacijskog sustava (EGNOS) na zemlje europske politike susjedstva

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavke 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)Ispunjeni su uvjeti iz članka 2. stavka 5. Uredbe (EU) br. 1285/2013 u smislu tehničke izvedivosti i jamstva da neće doći do odgode geografske pokrivenosti sustavom EGNOS na državnim područjima država članica.

               (2)Uredbom (EU) br. 1285/2013 propisuje se da je Unija vlasnik sve materijalne i nematerijalne imovine stvorene ili razvijene u okviru programa EGNOS, da Unija može sklapati sporazume s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama u okviru tog programa te da se troškovi bilo kakvih proširenja pokrivenosti sustavom EGNOS izvan Europe neće pokrivati proračunskim sredstvima dodijeljenima na temelju te uredbe.

               Trebalo bi otvoriti pregovore radi sklapanja sporazuma sa svakom južnom zemljom europske politike susjedstva u kojima se utvrđuju uvjeti za pružanje satelitskih usluga za poboljšavanje signala (SBAS) na temelju Europskog geostacionarnog navigacijskog sustava (EGNOS) u južnim zemljama europske politike susjedstva,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisija se ovlašćuje da, u ime Unije, sa svakom južnom zemljom europske politike susjedstva u pregovorima dogovori međunarodni sporazum o uvjetima za pružanje satelitskih usluga za poboljšavanje signala (SBAS) na temelju sustava EGNOS u južnim zemljama europske politike susjedstva.

               Članak 2.

               Pregovaračke smjernice utvrđene su u Prilogu.

               Članak 3.

               Pregovori se vode u savjetovanju s [dodaje Vijeće: ime odbora u kojemu su predstavnici država članica].

               Članak 4.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Sustav EGNOS odnosi se na svemirsku i zemaljsku infrastrukturu te na hardver i softver koji omogućuju odašiljanje signala EGNOS za sigurnost života (SoL – Safety of Life). Signal EGNOS SoL postaje usluga EGNOS-a kad ga lokalno tijelo za civilno zrakoplovstvo odobri u skladu s međunarodnim zrakoplovnim zahtjevima. Program EGNOS odnosi se na upravljanje sustavom i uslugom EGNOS-a koji su povjereni Europskoj komisiji.

                     (2)

                        Trenutačno: Maroko, Alžir, Tunis, Libija, Egipat, Sirija, Jordan, Palestina*, Izrael i Libanon. Kako je utvrđeno u Prilogu 1. Uredbi (EU) br. 232/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Europskog instrumenta za susjedstvo. (*) Taj naziv ne tumači se kao priznavanje palestinske države i njime se ne dovode u pitanje pojedinačna stajališta država članica o tom pitanju.

                     (3)

                        ZAJEDNIČKA KOMUNIKACIJA EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU,

                     EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Preispitivanje Europske politike susjedstva, JOIN(2015) 50 final.

                     (4)

                  http://ufmsecretariat.org/wp-content/uploads/2012/09/ufm_paris_declaration1.pdf

                     (5)

                        UREDBA (EU) br. 1285/2013 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 11. prosinca 2013. o provedbi i uporabi europskih sustava za satelitsku navigaciju i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 876/2002 i Uredbe (EZ) br. 683/2008 Europskog parlamenta i Vijeća.

                     (6)

                        ESA, EGNOS Project Office (EPO), FWC-2 WP-STA-004, 12. ožujka 2015.

                     (7)

                        Alžir, Tunis, Libija, Jordan, Libanon i Izrael poslali su dopise članovima Kolegija.

                     (8)

                        Dana 12. travnja 2018. Vijeće Europske unije donijelo je odluku (6934/18) kojom se Komisija ovlašćuje za otvaranje pregovora s Ukrajinom o međunarodnom sporazumu o proširenju sustava EGNOS na njezin zračni prostor.

                     (9)

                        Komisija je 8. prosinca 2016. potpisala Sporazum o suradnji između Europske unije i Agencije za sigurnost zračne plovidbe u Africi i Madagaskaru (ASECNA) u pogledu razvoja satelitske navigacije i pružanja povezanih usluga u području nadležnosti ASECNA-e u korist civilnog zrakoplovstva.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 30.11.2018.
            COM(2018) 776 final
            PRILOG

            Preporuci za ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i svake južne zemlje europske politike susjedstva radi postizanja dogovora o uvjetima za proširenje Europskog geostacionarnog navigacijskog sustava (EGNOS) na zemlje europske politike susjedstva

               PRILOG
               Smjernice za pregovore o sporazumu između Europske unije i svake južne zemlje europske politike susjedstva u kojima se utvrđuju uvjeti za pružanje satelitskih usluga za poboljšavanje signala (SBAS) u južnim zemljama europske politike susjedstva na temelju Europskog geostacionarnog navigacijskog sustava (EGNOS)

               (1)Komisija će u pregovorima dogovoriti međunarodni sporazum sa svakom južnom zemljom europske politike susjedstva o pružanju satelitskih usluga za poboljšavanje signala (SBAS) u južnim zemljama europske politike susjedstva na temelju Europskog geostacionarnog navigacijskog sustava (EGNOS).

               (2)Komisija vodi pregovore u savjetovanju s [,] koji djeluje kao posebni odbor, te izvješćuje o ishodu pregovora i, prema potrebi, o svim problemima koji se mogu pojaviti tijekom pregovora.

               1.SVRHA PREGOVORA

               Svrha je pregovora dogovoriti sporazume u kojima se utvrđuju uvjeti za suradnju sa svakom južnom zemljom europske politike susjedstva u vezi s pružanjem satelitskih usluga za poboljšavanje signala (SBAS) u južnim zemljama europske politike susjedstva na temelju Europskog geostacionarnog navigacijskog sustava (EGNOS).

               2.PODRUČJE PRIMJENE SPORAZUMA

               Svakim bi se sporazumom obuhvatila sljedeća posebna područja:

               (1)Odredbe o suradnji: aktivnosti suradnje za uspostavljanje i djelovanje SBAS-a u zemljama europske politike susjedstva. One, među ostalim, obuhvaćaju promicanje programa i usluga sustava EGNOS, potporu za njihovu provedbu i djelovanje, suradnju u vezi s pitanjima frekvencije (ne dovodeći u pitanje postupke EU-a
                  1
               ), normizaciju i sva pitanja povezana sa sustavima satelitske navigacije za koje su zadužene međunarodne organizacije i udruženja, te istraživanje i razvoj; suradnja mora biti u skladu s postojećim sporazumima i obvezama o suradnji, uključujući one o neširenju i kontroli izvoza oružja
                  2
               ; suradnjom se ne dovode u pitanje ni mjere koje utječu na nacionalnu sigurnost.

               (2)Financijske odredbe: sudjelovanje svake južne zemlje europske politike susjedstva u dodatnim operativnim rashodima za održavanje sustava EGNOS, proširenoga kako bi se omogućila pokrivenost uslugom za sigurnost života (SoL) u južnim zemljama europske politike susjedstva; financijska potpora EU-a kako bi se usluga za sigurnost života (SoL) proširila na južne zemlje europske politike susjedstva. U skladu s člankom 2. stavkom 5. zadnjim podstavkom Uredbe (EU) 1285/2013, troškovi takve potpore ni u kojem slučaju nisu pokriveni proračunskim sredstvima namijenjenima za europsku satelitsku navigaciju i navedenima u članku 9. Uredbe (EU) br. 1285/2013.

               (3)Uspostava odgovarajućih mehanizama suradnje za upravljanje sporazumom, uspostava odgovarajućih sustava odgovornosti za pružanje usluga EGNOS-a. Jamstvo svake južne zemlje europske politike susjedstva da je svakoj mogućoj instalaciji sustava EGNOS na svojem državnom području, čiji je vlasnik EU ili je EU iznajmljuje, dodijelila odgovarajući status (povlastice, imuniteti itd.), te jamstva da će svaka južna zemlja europske politike susjedstva provesti potrebno praćenje sigurnosti, izvješćivanje i zaštitu sustava i lokacija sustava EGNOS, odredbe o rješavanju sporova između stranaka.

               (4)Poštovanje relevantnih odredaba Ugovorâ i važećeg zakonodavstva EU-a, uključujući Uredbu (EU) br. 1285/2013
                  3
                i Uredbu (EU) br. 912/2010
                  4
               , posebno u pogledu upravljanja programom EGNOS.

               (5)Usklađenost elemenata sustava EGNOS koji se trebaju uvesti na državnim područjima južnih zemalja europske politike susjedstva sa sigurnosnim zahtjevima.

               (6)Uključenje klauzule o raskidu za rješavanje situacija u kojima pojedina južna zemlja europske politike susjedstva ne bi ispunjavala obveze iz sporazuma.

                     (1)

                        Politika radiofrekvencijskog spektra koja se temelji na Odluci 676/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. („Odluka o radiofrekvencijskom spektru”) kojom se uspostavlja koordinacija u pitanjima radiofrekvencijskog spektra na razini EU-a, uključujući usklađivanje s nadležnostima Europske konferencije poštanskih i telekomunikacijskih uprava (CEPT) za tehničke aspekte, te zastupanje interesa EU-a u Međunarodnoj telekomunikacijskoj uniji (ITU).

                     (2)

                        SL L 159 od 30. lipnja 2000., Wassenaar aranžman i Režim kontrole raketne tehnologije (MTCR).

                     (3)

                        Uredba (EU) br. 1285/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi i uporabi europskih sustava za satelitsku navigaciju i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 876/2002 i Uredbe (EZ) br. 683/2008 Europskog parlamenta i Vijeća, SL L 347, 20.12.2013., str. 1.

                     (4)

                        Uredba (EU) br. 912/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2010. o osnivanju Agencije za europski GNSS, stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1321/2004 o uspostavi struktura za upravljanje europskim programima satelitske radionavigacije i izmjeni Uredbe (EZ) br. 683/2008 Europskog parlamenta i Vijeća, SL L 276, 20.10.2010., str. 11.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 21.11.2018.
            COM(2018) 805 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Mađarskoj
            {SWD(2018) 504 final}

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja

                  u Mađarskoj

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 10. stavak 2. drugi podstavak,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)Vijeće je 22. lipnja 2018. u skladu s člankom 121. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”) odlučilo da u Mađarskoj postoji uočeno značajno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju te je izdalo preporuku Mađarskoj da poduzme potrebne mjere kojima će osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  2
                u 2018. ne bude veća od 2,8 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1,0 % BDP-a.
                  3
                Vijeće je Mađarskoj preporučilo i da sve neočekivane prihode iskoristi za smanjenje deficita, dok bi mjerama konsolidacije proračuna trebalo osigurati trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast. Vijeće je odredilo 15. listopada 2018. kao rok u kojem Mađarska mora podnijeti izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na navedenu preporuku.

               (2)Vijeće je 13. srpnja 2018. Mađarskoj preporučilo da u 2018. osigura usklađenost s Preporukom Vijeća od 22. lipnja 2018. radi ispravljanja značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja
                  4
               . Mađarskoj je za 2019. preporučeno da osigura da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda ne premašuje 3,9 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,75 % BDP-a.

               (3)Komisija je 18. i 19. rujna 2018. u Mađarskoj provela misiju pojačanog nadzora u svrhu izravnog nadzora na temelju članka -11. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Nakon što je mađarskim tijelima dostavila svoje privremene nalaze na očitovanje, Komisija je 21. studenoga 2018. o svojim nalazima izvijestila Vijeće. Ti su nalazi potom objavljeni.

               (4)Mađarska su tijela 15. listopada 2018. podnijela izvješće o učinkovitom djelovanju poduzetom kao odgovor na Preporuku Vijeća od 22. lipnja 2018.
                  5
                S obzirom na informacije koje su mađarska tijela dostavila u svojem izvješću te na ukupnu ocjenu na temelju Komisijine jesenske prognoze 2018., Vijeće je 21. studenoga 2018. zaključilo da Mađarska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 22. lipnja 2018.

               (5)S obzirom na izostanak učinkovitog djelovanja Mađarske i njezino kumulirano veliko odstupanje od primjerenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja, primjereno je toj državi članici uputiti revidiranu preporuku na temelju članka 121. stavka 4. UFEU-a o odgovarajućim mjerama koje treba poduzeti.

               (6)Prema Komisijinoj jesenskoj prognozi 2018. strukturni deficit Mađarske povećao se za 1,7 % BDP-a na 3,4 % u 2017. te se očekuje da će se dodatno pogoršati za 0,4 % BDP-a i da će u 2018. iznositi 3,8 %. Kao rezultat toga, procjenjuje se da strukturni deficit Mađarske u 2018. odstupa 2,3 % BDP-a od njezina srednjoročnog proračunskog cilja od 1,5 %.

               (7)Preporučena godišnja strukturna prilagodba od 0,75 % BDP-a za 2019., utvrđena u Preporuci Vijeća upućenoj Mađarskoj 13. srpnja 2018., trebala bi biti popraćena dodatnim i stalnim naporom kako bi se ispravila kumulirana odstupanja i kako bi Mađarska ponovno bilježila primjereno kretanje prilagodbe nakon prethodnih odstupanja. S obzirom na razmjer uočenog značajnog odstupanja od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja čini se primjeren dodatan napor od 0,25 % BDP-a. Time će se ubrzati prilagodba prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja.

               (8)Potrebno poboljšanje strukturnog salda za 1,0 % BDP-a u 2019. odgovara stopi nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda koja nije veća od 3,3 % u 2019.

               (9)Strukturno poboljšanje od 1,0 % BDP-a u 2019. znači da je potrebno donijeti mjere s ukupnim učinkom od 0,5 % BDP-a u strukturnom smislu u usporedbi s trenutačnim osnovnim scenarijem za 2019. iz Komisijine jesenske prognoze 2018., s obzirom na predviđeno poboljšanje strukturnog salda u 2019.

               (10)Zahtjevi za 2019. koji se navode u ovoj preporuci zamjenjuju odgovarajuće elemente utvrđene u fiskalnoj preporuci iz Preporuke Vijeća upućene Mađarskoj 13. srpnja 2018.

               (11)Mađarska bi trebala Vijeću do 15. travnja 2019. podnijeti izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na ovu preporuku, po mogućnosti u okviru Programa konvergencije koji se podnosi na temelju članka 7. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

               (12)Primjereno je javno objaviti ovu preporuku,

               PREPORUČUJE DA MAĐARSKA:

               (1)poduzme potrebne mjere kojima će osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2019. ne bude veća od 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1,0 % BDP-a i znači da Mađarska bilježi primjereno kretanje prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja;

               (2)iskoristi sve neočekivane prihode za smanjenje deficita; mjerama konsolidacije proračuna trebalo bi osigurati trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast;

               (3)Vijeću do 15. travnja 2019. podnese izvješće o mjerama poduzetima kao odgovor na ovu preporuku; u izvješću je potrebno navesti dovoljno određene i vjerodostojno najavljene mjere, uključujući njihov učinak na proračun, te ažurirane i detaljne proračunske projekcije za 2019.

               Ova je preporuka upućena Mađarskoj.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunate su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok su jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani netirane.

                     (3)

                        SL C 223, 27.6.2018., str. 1.

                     (4)

                        Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2018. o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2018. (SL C 320, 10.9.2018., str. 72.).

                     (5)

                        https://ec.europa.eu/info/files/hungary-report-council-recommendations-under-significant-deviation-procedure_en


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.12.2017.
            COM(2017) 809 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Arapske Republike Egipta o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i egipatskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PREPORUKE

               U globaliziranom svijetu u kojem su teška kaznena djela i terorizam sve više transnacionalni i polivalentni, tijela za izvršavanje zakonodavstva trebala bi biti u potpunosti opremljena za suradnju s vanjskim partnerima u cilju jamčenja sigurnosti njihovih građana. Europol bi stoga trebao moći razmjenjivati osobne podatke s tijelima za izvršavanje zakonodavstva iz trećih zemalja u mjeri u kojoj je to potrebno za izvršavanje njegovih zadaća.

               Od početka primjene Uredbe 2016/794 dana 1. svibnja 2017.
                  1
                te u skladu s Ugovorom, Komisija je u ime Unije nadležna za pregovore o međunarodnim sporazumima s trećim zemljama koji se odnose na razmjenu osobnih podataka s Europolom. Ako je to potrebno za izvršavanje njegovih zadaća, Europol može uspostaviti i održavati suradničke odnose s vanjskim partnerima putem radnih i administrativnih dogovora koji sami po sebi ne mogu biti pravna osnova za razmjenu osobnih podataka.

               Uzimajući u obzir političku strategiju navedenu u Europskom programu sigurnosti
                  2
               , Zaključcima Vijeća
                  3
                i Globalnoj strategiji
                  4
                te operativne potrebe tijela za izvršavanje zakonodavstva u EU-u i moguće koristi bliskije suradnje u tom području, Komisija smatra da je potrebno u kratkom roku započeti pregovore s osam zemalja, kako je utvrđeno u Jedanaestom izvješću o napretku prema uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije
                  5
               .

               Komisija je napravila procjenu prioritetnih zemalja uzimajući u obzir operativne potrebe Europola. U Strategiji Europola za razdoblje 2016.–2020. utvrđeno je da je Sredozemlje prioritet kad je riječ o pojačanom partnerstvu
                  6
               . U Strategiji vanjskih odnosa Europola za razdoblje 2017.–2020. naglašava se potreba za bliskijom suradnjom Europola i zemalja Bliskog istoka i sjeverne Afrike (MENA) s obzirom na trenutačne terorističke prijetnje i izazove povezane s migracijama
                  7
               .

               Europol nema sporazume ni s jednom od zemalja te regije.

               Ova se Preporuka izričito odnosi na pregovore s Egiptom, iako suradnju sa svakom od zemalja MENA-e treba promatrati u kontekstu regije u cjelini. Trenutačna nestabilnost u regiji, osobito dugotrajni sukobi u Libiji, predstavlja veliku dugoročnu sigurnosnu prijetnju EU-u kojom se hitno treba pozabaviti. To se odnosi na učinkovitu borbu protiv terorizma i povezanog organiziranog kriminala
                  8
                te na izazove povezane s migracijama, kao što su olakšavanje nezakonitih migracija i trgovanje ljudima.  Suradnja s lokalnim tijelima za izvršavanje zakonodavstva ključna je za prevladavanje tih izazova.

               Politički kontekst

               Egipat je ključni partner EU-a i mogao bi imati središnju ulogu u promicanju mira, blagostanja i stabilnosti u južnom susjedstvu. Opći okvir za suradnju između EU-a i Egipta propisan je Sporazumom o pridruživanju koji je na snazi od 2004.
                  9

               U tom su se okviru i u skladu s preispitanom europskom politikom susjedstva
                  10
                EU i Egipat 2017. dogovorili o prioritetima na kojima će se temeljiti suradnja u razdoblju 2017.–2020.
                  11
                Prioriteti partnerstva obuhvaćaju jačanje partnerstva u području vanjske politike i suradnju u procesu stabilizacije, posebice u području dobrog upravljanja, ljudskih prava, sigurnosti i migracija. Posebna se važnost daje sigurnosti te borbi protiv terorizma i nasilnog ekstremizma kao i sprečavanju radikalizacije. U prioritetna područja suradnje spadaju i migracije, a cilj je ukloniti temeljne uzroke nezakonitih migracija i izraditi strategije za upravljanje migracijama.

               EU i Egipat potvrdili su zajednički interes za jačanje suradnje u području sigurnosti i borbe protiv terorizma na temelju mjera koje su rezultat prvog savjetovanja na visokoj razini o borbi protiv terorizma održanog u rujnu 2016. na kojem su sprečavanje radikalizacije, suradnja tijela za izvršavanje zakonodavstva i pravosudna suradnja, nadzor granica, otkrivanje eksploziva te sigurnost zračnog prometa i zračnih luka određeni kao moguća područja za suradnju.

               EU i Egipat partneri su Globalnog foruma za borbu protiv terorizma te globalne koalicije za borbu protiv Da'esha.

               Egipatska tijela za izvršavanje zakonodavstva i pravosudna tijela počela su uz potporu EU-a provoditi propise iz 2016. o borbi protiv krijumčarenja, a u ožujku je dogovoren detaljan plan rada. Egipatska tijela razmatraju i mogućnost buduće suradnje s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu.

               Operativne potrebe

               Na temelju podataka dostupnih za SOCTA-u za 2017.
                  12
                i TE-SAT za 2017.
                  13
               , prethodno navedenoga te, među ostalim, Europolova internog stručnog znanja, suradnja s Egiptom potrebna je posebice kako bi se suzbili sljedeći oblici teškog i organiziranog kriminala:

               Terorizam: prijetnja koju predstavljaju posebice Da'esh i druge terorističke skupine veliki su izazov za sigurnost Egipta i EU-a, koji su već bili mete terorističkih napada. Europski i egipatski teroristi također su odlazili u zone sukoba kako bi se obučavali i borili. Posebno je zabrinjavajuća sposobnost terorističkih skupina da djeluju preko granica, među ostalim i preko Libije. Bliskijom suradnjom tijela za izvršavanje zakonodavstva, uključujući razmjenom informacija, moći će se lakše otkriti i kazneno goniti osumnjičenici za terorizam, spriječiti putovanja u svrhu terorizma (uključujući rizik od infiltriranja u migracijske tokove ili premještanja u druge zone sukoba), zloupotreba interneta u svrhu terorizma i financiranje terorizma (uključujući veze s organiziranim kriminalom).

               Krijumčarenje migranata: odlučnom reakcijom egipatska tijela znatno su smanjila broj nezakonitih dolazaka u EU preko Egipta u usporedbi s prvom polovinom 2016. Zbog nestabilne situacije u Libiji potrebna je stalna bliska suradnja, uključujući operativnu suradnju, a to će se dodatno podržati u okviru dijaloga o migracijama EU-a i Egipta koji će se pokrenuti u prosincu. Učinkovite i koordinirane krijumčarske mreže u Egiptu koriste uglavnom državljani zemalja Roga Afrike, Sudana i samog Egipta. Suradnja s egipatskim tijelima važna je i u borbi protiv skupina organiziranog kriminala uključenih u krivotvorenje isprava, što je posebno važno u kontekstu krijumčarenja migranata.

               Droge: premda Egipat nije važna zemlja podrijetla nedopuštenih droga ili prekursora, u zemlji postoji veliko tržište hašiša i tramadola (opioid koji se izdaje na recept). Egipat se i dalje smatra tranzitnom zemljom, a tijekom posljednje dvije godine zaplijenjeno je nekoliko velikih pošiljaka heroina u pomorskom prometu, uglavnom na Bliskom istoku i u Egiptu.

               Nezakonito trgovanje vatrenim oružjem: kriminal i krijumčarenje oružja iz Libije drastično su se povećali nakon ustanka 2011. zbog neorganiziranosti policije, političkih previranja i prijetnji sigurnosti te masovnih bjegova iz zatvora tijekom ustanka. To predstavlja kako kratkoročnu tako i dugoročnu prijetnju sigurnosti. Prema tome, suradnja s Egiptom strateški je prioritet za smanjenje dotoka nezakonitog vatrenog oružja u susjedne zemlje te sprečavanje trgovine u EU kontejnerskim brodovima, trajektima i malim brodovima koji prelaze Sredozemno more.

               Krivotvorena roba: povrede prava intelektualnog vlasništva važan su izvor nezakonitih prihoda.

               2.PRAVNI ELEMENTI PREPORUKE

               Uredbom (EU) 2016/794 o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) utvrđuje se zakonodavni okvir za Europol, posebice njegovi ciljevi, zadaće, područje nadležnosti, mjere za zaštitu podataka te načini suradnje s vanjskim partnerima.

               Ova je Preporuka u skladu s odredbama Uredbe o Europolu.

               Njezin je cilj da Komisija dobije odobrenje Vijeća za vođenje pregovora o budućem sporazumu u ime EU-a. Pravna osnova na temelju koje Vijeće može odobriti otvaranje pregovora jest članak 218. stavci 3. i 4. UFEU-a.

               U skladu s člankom 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Komisija se imenuje pregovaračem Unije za sporazum između Europske unije i Egipta o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i egipatskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Arapske Republike Egipta o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i egipatskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 218. stavke  3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)Uredba (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća
                  14
                donesena je 11. svibnja 2016. i primjenjuje se od 1. svibnja 2017.

               (2)Ovom se Uredbom, a posebno njezinim člankom 25., utvrđuju pravila za prijenos osobnih podataka iz Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) trećim zemljama i međunarodnim organizacijama. Europol može prenositi osobne podatke tijelu u trećoj zemlji na temelju međunarodnog sporazuma koji su Unija i ta treća zemlja sklopile u skladu s člankom 218. UFEU-a, navodeći odgovarajuće zaštitne mjere u odnosu na zaštitu privatnosti, temeljnih prava i sloboda pojedinaca.

               (3)Trebalo bi otvoriti pregovore radi sklapanja takvog sporazuma između Europske unije i Arapske Republike Egipta.

               (4)Sporazumom bi se trebala poštovati temeljna prava i načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, posebice pravo na privatni i obiteljski život iz članka 7. Povelje, pravo na zaštitu osobnih podataka iz članka 8. Povelje te pravo na učinkoviti pravni lijek i na pravično suđenje iz članka 47. Povelje. Sporazum bi se trebao primjenjivati u skladu s tim pravima i načelima,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisiju se ovlašćuje da u pregovorima dogovori, u ime Unije, sporazum između Europske unije i Arapske Republike Egipta o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i egipatskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma.

               Članak 2.

               Smjernice za pregovore utvrđene su u Prilogu.

               Članak 3.

               Pregovori se vode uz savjetovanje s [ime posebnog odbora upisuje Vijeće].

               Članak 4.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Uredba (EU) 2016/794 od 11. svibnja 2016., SL L 135, 24.5.2016., str. 53.

                     (2)

                        COM(2015) 185 final.

                     (3)

                        Dokument Vijeća 10384/17, 19. lipnja 2017.

                     (4)

                        Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa - Globalna strategija Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku
                  http://europa.eu/globalstrategy/en

                     (5)

                        COM(2017) 608 final.

                     (6)

                        Strategija Europola za razdoblje 2016.–2020. koju je upravni odbor Europola donio 1. prosinca 2015.,
                  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/europol-strategy-2016-2020

                     (7)

                        Strategija vanjskih odnosa Europola za razdoblje 2017.–2020. koju je upravni odbor Europola donio 13. prosinca 2016., EDOC#865852v3.

                     (8)

                        Prema Europolu, kaznena djela organiziranog kriminala u regiji uključuju nezakonito trgovanje vatrenim oružjem, trgovinu drogom, financijska kaznena djela poput pranja novca i kiberkriminalitet.

                     (9)

                  http://eeas.europa.eu/node/8200_en

                     (10)

                  http://eeas.europa.eu/node/8201_en

                     (11)

                  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/eu-egypt-pps.pdf

                     (12)

                  https://www.europol.europa.eu/socta/2017

                     (13)

                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/tesat2017.pdf

                     (14)

                        Uredba (EU) 2016/794 od 11. svibnja 2016., SL L 135, 24.5.2016., str. 53.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.12.2017.
            COM(2017) 809 final
            PRILOG

            Preporuci za ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Arapske Republike Egipta o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i egipatskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma

               PRILOG

               Smjernice za pregovore o sporazumu između Europske unije i Arapske Republike Egipta o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i egipatskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma

               Komisija bi u pregovorima trebala nastojati ostvariti ciljeve navedene u nastavku.

               (1)Cilj je Sporazuma osigurati pravnu osnovu za prijenos osobnih podataka između Europola i nadležnih tijela u Egiptu kako bi se potpomogli i ojačali djelovanje nadležnih tijela te zemlje i država članica te njihova suradnja u sprečavanju i borbi protiv teških transnacionalnih kaznenih djela i terorizma, osiguravajući pritom odgovarajuće zaštitne mjere u pogledu zaštite privatnosti, osobnih podataka, temeljnih prava i sloboda pojedinaca.

               (2)Kako bi se zajamčilo ograničenje svrhe, suradnja u okviru Sporazuma odnosi se samo na kriminalitet i s njime povezana kaznena djela koja su u nadležnosti Europola u skladu s člankom 3. Uredbe 2016/794 (zajednički „kaznena djela”). Suradnja bi posebno trebala biti usmjerena na suzbijanje terorizma i sprečavanje radikalizacije, suzbijanje organiziranog kriminala, osobito krijumčarenja migranata, trgovine drogom, nezakonite trgovine vatrenim oružjem i krivotvorenom robom te na borbu protiv kiberkriminaliteta.

               (3)U Sporazumu se jasno i precizno utvrđuju potrebne zaštitne mjere i kontrole u pogledu zaštite osobnih podataka, temeljnih prava i sloboda pojedinaca, bez obzira na njihovo državljanstvo i mjesto boravišta, u razmjeni osobnih podataka između Europola i egipatskih nadležnih tijela.

               Posebno:

               (a)Jasno i precizno navode se svrhe obrade osobnih podataka koju vrše stranke u kontekstu Sporazuma te one ne smiju prelaziti ono što je u pojedinačnom slučaju potrebno za sprečavanje i borbu protiv terorizma i kaznenih djela navedenih u Sporazumu.

               (b)Osobni podaci koje Europol prenosi u skladu sa Sporazumom obrađuju se na pošten način, na legitimnoj osnovi i samo u svrhe radi kojih su preneseni. Sporazumom se predviđa mogućnost da Europol prilikom prijenosa podataka naznači sva ograničenja pristupa ili upotrebe, uključujući i ona u pogledu prijenosa, brisanja ili uništavanja podataka. Osobni podaci moraju biti primjereni, relevantni i ograničeni na ono što je nužno u tu svrhu. Moraju biti točni i ažurni. Ne pohranjuju se dulje nego što je to potrebno u svrhe u koje su preneseni.

               (c)Zabranjuje se da Europol prenosi osobne podatke kojima se otkrivaju rasno ili etničko podrijetlo, politička mišljenja, vjerska ili filozofska uvjerenja, članstvo u sindikatu, genetski podaci ili podaci o zdravlju i seksualnom životu osobe, osim ako je to izričito nužno i razmjerno u pojedinim slučajevima radi sprečavanja ili suzbijanja kaznenih djela iz Sporazuma i u skladu s odgovarajućim zaštitnim mjerama. Sporazum bi trebao sadržavati i posebne zaštitne mjere koje se odnose na prijenos osobnih podataka žrtava kaznenih djela, svjedoka ili drugih osoba koje mogu pružiti informacije o kaznenim djelima te maloljetnika.

               (d)Sporazumom se osiguravaju ostvariva prava pojedinaca čiji se osobni podaci obrađuju utvrđivanjem pravila o pravu na pristup, ispravljanje i brisanje podataka, uključujući posebne razloge zbog kojih se mogu dopustiti sva potrebna i razmjerna ograničenja. Sporazumom se osiguravaju i ostvariva prava na upravnu i sudsku zaštitu za sve osobe čiji se podaci obrađuju na temelju Sporazuma te se jamče učinkoviti pravni lijekovi.

               (e)Sporazumom se utvrđuju pravila o pohranjivanju, provjeri, ispravljanju i brisanju osobnih podataka te o vođenju evidencija za potrebe bilježenja i dokumentiranja, kao i o informacijama koje se daju na raspolaganje pojedincima. Njime bi također trebalo predvidjeti zaštitne mjere u pogledu automatizirane obrade osobnih podataka.

               (f)Sporazumom se utvrđuju kriteriji na temelju kojih se navodi pouzdanost izvora i točnost podataka.

               (g)Sporazum uključuje obvezu jamčenja sigurnosti osobnih podataka putem odgovarajućih tehničkih i organizacijskih mjera, među ostalim dajući samo ovlaštenim osobama pristup osobnim podacima. Sporazum uključuje i obvezu obavješćivanja u slučaju povrede osobnih podataka koja se odnosi na podatke prenesene u skladu sa Sporazumom.

               (h)Daljnji prijenosi podataka od strane egipatskih nadležnih tijela drugim tijelima u Egiptu dopušteni su samo za potrebe Sporazuma te se moraju obavljati u skladu s odgovarajućim uvjetima i zaštitnim mjerama.

               (i)Uvjeti isti kao pod točkom (h) primjenjuju se na daljnje prijenose podataka od strane egipatskih nadležnih tijela tijelima u trećim zemljama, uz dodatni zahtjev da se takvi daljnji prijenosi dopuštaju samo u odnosu na treće zemlje kojima Europol ima pravo prenositi osobne podatke na temelju članka 25. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/794.

               (j)Sporazumom se osigurava sustav nadzora koji će obavljati jedno ili više neovisnih javnih tijela nadležnih za zaštitu podataka, a koja će imati ovlasti za istragu i djelovanje u cilju provedbe nadzora nad javnim tijelima u Egiptu koja upotrebljavaju osobne podatke/razmijenjene informacije te za sudjelovanje u sudskim postupcima. Neovisna će tijela posebice imati ovlasti za rješavanje pritužbi pojedinaca o upotrebi njihovih osobnih podataka. Javna tijela koja upotrebljavaju osobne podatke dužna su poštovati pravila o zaštiti osobnih podataka iz Sporazuma.

               (4)Sporazumom se predviđa učinkovit mehanizam za rješavanje sporova u pogledu njegova tumačenja i primjene kako bi se osiguralo da stranke poštuju zajednički dogovorena pravila.

               (5)Sporazum sadržava odredbu o stupanju na snagu i valjanosti te odredbu prema kojoj stranka može raskinuti ili suspendirati Sporazum.

               (6)Sporazum može, ako je to potrebno, sadržavati klauzulu o njegovoj teritorijalnoj primjeni.

               (7)Sporazum može sadržavati odredbe o praćenju i periodičnoj evaluaciji Sporazuma.

               (8)U kontekstu pregovora Komisija promiče pristupanje Egipta Konvenciji Vijeća Europe za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka („Konvencija br. 108”).

               (9)Sporazum je jednako vjerodostojan na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, hrvatskom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom i talijanskom jeziku te sadržava klauzulu o jeziku u tu svrhu.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.12.2017.
            COM(2017) 811 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i alžirskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PREPORUKE

               U globaliziranom svijetu u kojem su teška kaznena djela i terorizam sve više transnacionalni i polivalentni, tijela za izvršavanje zakonodavstva trebala bi biti u potpunosti opremljena za suradnju s vanjskim partnerima u cilju jamčenja sigurnosti njihovih građana. Europol bi stoga trebao moći razmjenjivati osobne podatke s tijelima za izvršavanje zakonodavstva iz trećih zemalja u mjeri u kojoj je to potrebno za izvršavanje njegovih zadaća.

               Od početka primjene Uredbe 2016/794 dana 1. svibnja 2017.
                  1
                te u skladu s Ugovorom, Komisija je u ime Unije nadležna za pregovore o međunarodnim sporazumima s trećim zemljama koji se odnose na razmjenu osobnih podataka s Europolom. Ako je to potrebno za izvršavanje njegovih zadaća, Europol može uspostaviti i održavati suradničke odnose s vanjskim partnerima putem radnih i administrativnih dogovora koji sami po sebi ne mogu biti pravna osnova za razmjenu osobnih podataka.

               Uzimajući u obzir političku strategiju navedenu u Europskom programu sigurnosti
                  2
               , Zaključcima Vijeća
                  3
                i Globalnoj strategiji
                  4
                te operativne potrebe tijela za izvršavanje zakonodavstva u EU-u i moguće koristi bliskije suradnje u tom području, Komisija smatra da je potrebno u kratkom roku započeti pregovore s osam zemalja, kako je utvrđeno u Jedanaestom izvješću o napretku prema uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije
                  5
               .

               Komisija je napravila procjenu prioritetnih zemalja uzimajući u obzir operativne potrebe Europola. U Strategiji Europola za razdoblje 2016.–2020. utvrđeno je da je Sredozemlje prioritet kad je riječ o pojačanom partnerstvu
                  6
               . U Strategiji vanjskih odnosa Europola za razdoblje 2017.–2020. naglašava se potreba za bliskijom suradnjom Europola i zemalja Bliskog istoka i sjeverne Afrike (MENA) s obzirom na trenutačne terorističke prijetnje i izazove povezane s migracijama
                  7
               .

               Europol nema sporazume ni s jednom od zemalja te regije.

               Ova se Preporuka izričito odnosi na pregovore s Alžirom, iako suradnju sa svakom od zemalja MENA-e treba promatrati u kontekstu regije u cjelini. Trenutačna nestabilnost u regiji, osobito dugotrajni sukobi u Libiji i Sahelu, predstavlja veliku dugoročnu sigurnosnu prijetnju EU-u kojom se hitno treba pozabaviti. To se odnosi na učinkovitu borbu protiv terorizma i povezanog organiziranog kriminala
                  8
                te na izazove povezane s migracijama, kao što su olakšavanje nezakonitih migracija i trgovanje ljudima. Suradnja s lokalnim tijelima za izvršavanje zakonodavstva ključna je za prevladavanje tih izazova.

               Politički kontekst

               Alžir je zbog svojeg položaja u području Magreba te uloge koju ima na regionalnoj razini i u Afričkoj uniji partner od strateške važnosti za EU. Sa strateškog gledišta, Alžir je središnja točka na Sredozemlju i ključni akter za stabilizaciju regije Sahara-Sahel. Zemlja je vrlo aktivna u borbi protiv terorizma na svojem državnom području.

               U ožujku 2017. Vijeće za pridruživanje EU-a i Alžira donijelo je prioritete partnerstva koji uključuju jačanje dijaloga o sigurnosti. Migracije i sigurnost su među utvrđenim prioritetima
                  9
               . U listopadu 2017. EU i Alžir održali su prvi neformalni dijalog na visokoj razini o borbi protiv terorizma i regionalnoj sigurnosti
                  10
               . Tom su prigodom sudionici izrazili spremnost da se dodatno istraže mogućnosti za jačanje bilateralne suradnje u području sigurnosti i borbe protiv terorizma. Sudionici su posebno utvrdili kritična područja u kojima bi suradnja bila posebno korisna. Ta su područja: deradikalizacija, suradnja Europola i Alžira, borba protiv organiziranog kriminala, uključujući nezakonitu trgovinu vatrenim oružjem i kiberkriminalitet, borba protiv financiranja terorizma i forenzičke istrage.

               Alžir i EU članovi su Globalnog foruma za borbu protiv terorizma. Jedan od regionalnih centara izvrsnosti u području kemijske, biološke, radiološke i nuklearne sigurnosti koji financira EU ima sjedište u gradu Alžiru.

               Operativne potrebe

               Na temelju podataka iz SOCTA-e za 2017.
                  11
                i TE-SAT-a za 2017.
                  12
               , prethodno navedenoga te, među ostalim, Europolova internog stručnog znanja, suradnja s Alžirom potrebna je posebice kako bi se suzbili sljedeći oblici kriminala:

               Terorizam: terorističke skupine koje djeluju u regiji (među ostalim u Libiji i Sahelu) predstavljaju prijetnju za Alžir i EU. Osim poboljšanja suradnje u pogledu mogućih prijetnji i prepoznavanja novih trendova, potrebna je bliskija suradnja koja obuhvaća razmjenu osobnih podataka kako bi se suočilo s fenomenom stranih terorističkih boraca (uključujući osumnjičenike koji imaju dvojno državljanstvo ili zakonit boravak) te učinkovito otkrili, spriječili i kazneno gonili putovanje u svrhu terorizma, zloupotreba interneta u svrhu terorizma, financiranje terorizma te veze s organiziranim kriminalom.

               Krijumčarenje migranata: u Alžiru se odvija organizirano krijumčarenje migranata te je zemlja i dalje tranzitna točka na putu prema EU-u za nezakonite migrante, a postoji i rizik da se u južnom Alžiru odvijaju nezakonita putovanja u Libiju. Suradnja s alžirskim tijelima bila bi važna i za rješavanje problema krivotvorenja isprava povezanog s krijumčarenjem migranata.

               Nezakonita trgovina vatrenim oružjem: zbog trenutačne nestabilnosti u regiji Bliskog istoka i sjeverne Afrike (MENA), a posebice sukoba u Libiji i Siriji, uvelike se povećala trgovina vatrenim oružjem u toj regiji. To predstavlja kako kratkoročnu tako i dugoročnu prijetnju sigurnosti. Alžir se također nalazi na putu prema regiji Sahel ili iz nje. Kontrole alžirskih granica stoga su strateški prioritet za smanjenje dotoka nezakonitog vatrenog oružja u susjedne zemlje te sprečavanje trgovine u EU kontejnerskim brodovima, trajektima i malim brodovima koji prelaze Sredozemno more.

               Trgovina drogom: regija Bliskog istoka i sjeverne Afrike (MENA) glavno je izvorište, tranzitna točka te mjesto upotrebe nedopuštenih droga. Uz stalnu bazu korisnika droga na sjeveru, sahelsku krijumčarsku rutu na jugu i heroinsku rutu od istoka prema zapadu, regija negativno utječe te je podložna negativnom utjecaju proizvodnje i zloupotrebe nedopuštenih sredstava.

               Od 2000. u Alžiru su zaplijenjene brojne pošiljke smole kanabisa. 2016. je u okviru Programa za suzbijanje kokainskog puta (komponenta AIRCOP-a) koji financira EU u Alžiru osnovano pravno tijelo zajedničke radne skupine za presretanje u zračnim lukama (Joint Airport Interdiction Task Force Legal Authority, JAITF).

               2.PRAVNI ELEMENTI PREPORUKE

               Uredbom (EU) 2016/794 o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) utvrđuje se zakonodavni okvir za Europol, posebice njegovi ciljevi, zadaće, područje nadležnosti, mjere za zaštitu podataka te načini suradnje s vanjskim partnerima.

               Ova je Preporuka u skladu s odredbama Uredbe o Europolu.

               Njezin je cilj da Komisija dobije odobrenje Vijeća za vođenje pregovora o budućem sporazumu u ime EU-a. Pravna osnova na temelju koje Vijeće može odobriti otvaranje pregovora jest članak 218. stavci 3. i 4. UFEU-a.

               U skladu s člankom 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Komisija se imenuje pregovaračem Unije za sporazum između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i alžirskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i alžirskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 218. stavke  3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)Uredba (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća
                  13
                donesena je 11. svibnja 2016. i primjenjuje se od 1. svibnja 2017.

               (2)Ovom se Uredbom, a posebno njezinim člankom 25., utvrđuju pravila za prijenos osobnih podataka iz Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) trećim zemljama i međunarodnim organizacijama. Europol može prenositi osobne podatke tijelu u trećoj zemlji na temelju međunarodnog sporazuma koji su Unija i ta treća zemlja sklopile u skladu s člankom 218. UFEU-a, navodeći odgovarajuće zaštitne mjere u odnosu na zaštitu privatnosti, temeljnih prava i sloboda pojedinaca.

               (3)Trebalo bi otvoriti pregovore radi sklapanja takvog sporazuma između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike.

               (4)Sporazumom bi se trebala poštovati temeljna prava i načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, posebice pravo na privatni i obiteljski život iz članka 7. Povelje, pravo na zaštitu osobnih podataka iz članka 8. Povelje te pravo na učinkoviti pravni lijek i na pravično suđenje iz članka 47. Povelje. Sporazum bi se trebao primjenjivati u skladu s tim pravima i načelima,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisiju se ovlašćuje da u pregovorima dogovori, u ime Unije, sporazum između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i alžirskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma.

               Članak 2.

               Smjernice za pregovore utvrđene su u Prilogu.

               Članak 3.

               Pregovori se vode uz savjetovanje s [ime posebnog odbora upisuje Vijeće].

               Članak 4.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Uredba (EU) 2016/794 od 11. svibnja 2016., SL L 135, 24.5.2016., str. 53.

                     (2)

                        COM(2015) 185 final.

                     (3)

                        Dokument Vijeća 10384/17, 19. lipnja 2017.

                     (4)

                        Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa - Globalna strategija Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku
                  http://europa.eu/globalstrategy/en

                     (5)

                        COM(2017) 608 final.

                     (6)

                        Strategija Europola za razdoblje 2016.–2020. koju je upravni odbor Europola donio 1. prosinca 2015.,
                  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/europol-strategy-2016-2020

                     (7)

                        Strategija vanjskih odnosa Europola za razdoblje 2017.–2020. koju je upravni odbor Europola donio 13. prosinca 2016., EDOC#865852v3.

                     (8)

                        Prema Europolu, kaznena djela organiziranog kriminala u regiji uključuju nezakonito trgovanje vatrenim oružjem, trgovinu drogom, financijska kaznena djela poput pranja novca i kiberkriminalitet.

                     (9)

                  http://www.consilium.europa.eu/hr/press/press-releases/2017/03/13/eu-algeria

                     (10)

                  https://eeas.europa.eu/headquarters/headquarters-homepage/34285/node/34285_en

                     (11)

                  https://www.europol.europa.eu/socta/2017/

                     (12)

                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/tesat2017.pdf

                     (13)

                        Uredba (EU) 2016/794 od 11. svibnja 2016., SL L 135, 24.5.2016., str. 53.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.12.2017.
            COM(2017) 811 final
            PRILOG

            Preporuci za ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i alžirskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma

               PRILOG

               Smjernice za pregovore o sporazumu između Europske unije i Alžirske Narodne Demokratske Republike o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i alžirskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma

               Komisija bi u pregovorima trebala nastojati ostvariti ciljeve navedene u nastavku.

               (1)Cilj je Sporazuma osigurati pravnu osnovu za prijenos osobnih podataka između Europola i nadležnih tijela u Alžiru kako bi se potpomogli i ojačali djelovanje nadležnih tijela te zemlje i država članica te njihova suradnja u sprečavanju i borbi protiv teških transnacionalnih kaznenih djela i terorizma, osiguravajući pritom odgovarajuće zaštitne mjere u pogledu zaštite privatnosti, osobnih podataka, temeljnih prava i sloboda pojedinaca.

               (2)Kako bi se zajamčilo ograničenje svrhe, suradnja u okviru Sporazuma odnosi se samo na kriminalitet i s njime povezana kaznena djela koja su u nadležnosti Europola u skladu s člankom 3. Uredbe 2016/794 (zajednički „kaznena djela”). Suradnja bi posebno trebala biti usmjerena na suzbijanje terorizma i sprečavanje radikalizacije, suzbijanje organiziranog kriminala, osobito krijumčarenja migranata, nezakonite trgovine vatrenim oružjem i trgovine drogom te na borbu protiv kiberkriminaliteta.

               (3)U Sporazumu se jasno i precizno utvrđuju potrebne zaštitne mjere i kontrole u pogledu zaštite osobnih podataka, temeljnih prava i sloboda pojedinaca, bez obzira na njihovo državljanstvo i mjesto boravišta, u razmjeni osobnih podataka između Europola i alžirskih nadležnih tijela.

               Posebno:

               (a)Jasno i precizno navode se svrhe obrade osobnih podataka koju vrše stranke u kontekstu Sporazuma te one ne smiju prelaziti ono što je u pojedinačnom slučaju potrebno za sprečavanje i borbu protiv terorizma i kaznenih djela navedenih u Sporazumu.

               (b)Osobni podaci koje Europol prenosi u skladu sa Sporazumom obrađuju se na pošten način, na legitimnoj osnovi i samo u svrhe radi kojih su preneseni. Sporazumom se predviđa mogućnost da Europol prilikom prijenosa podataka naznači sva ograničenja pristupa ili upotrebe, uključujući i ona u pogledu prijenosa, brisanja ili uništavanja podataka. Osobni podaci moraju biti primjereni, relevantni i ograničeni na ono što je nužno u tu svrhu. Moraju biti točni i ažurni. Ne pohranjuju se dulje nego što je to potrebno u svrhe u koje su preneseni.

               (c)Zabranjuje se da Europol prenosi osobne podatke kojima se otkrivaju rasno ili etničko podrijetlo, politička mišljenja, vjerska ili filozofska uvjerenja, članstvo u sindikatu, genetski podaci ili podaci o zdravlju i seksualnom životu osobe, osim ako je to izričito nužno i razmjerno u pojedinim slučajevima radi sprečavanja ili suzbijanja kaznenih djela iz Sporazuma i u skladu s odgovarajućim zaštitnim mjerama. Sporazum bi trebao sadržavati i posebne zaštitne mjere koje se odnose na prijenos osobnih podataka žrtava kaznenih djela, svjedoka ili drugih osoba koje mogu pružiti informacije o kaznenim djelima te maloljetnika.

               (d)Sporazumom se osiguravaju ostvariva prava pojedinaca čiji se osobni podaci obrađuju utvrđivanjem pravila o pravu na pristup, ispravljanje i brisanje podataka, uključujući posebne razloge zbog kojih se mogu dopustiti sva potrebna i razmjerna ograničenja. Sporazumom se osiguravaju i ostvariva prava na upravnu i sudsku zaštitu za sve osobe čiji se podaci obrađuju na temelju Sporazuma te se jamče učinkoviti pravni lijekovi.

               (e)Sporazumom se utvrđuju pravila o pohranjivanju, provjeri, ispravljanju i brisanju osobnih podataka te o vođenju evidencija za potrebe bilježenja i dokumentiranja, kao i o informacijama koje se daju na raspolaganje pojedincima. Njime bi također trebalo predvidjeti zaštitne mjere u pogledu automatizirane obrade osobnih podataka.

               (f)Sporazumom se utvrđuju kriteriji na temelju kojih se navodi pouzdanost izvora i točnost podataka.

               (g)Sporazum uključuje obvezu jamčenja sigurnosti osobnih podataka putem odgovarajućih tehničkih i organizacijskih mjera, među ostalim dajući samo ovlaštenim osobama pristup osobnim podacima. Sporazum uključuje i obvezu obavješćivanja u slučaju povrede osobnih podataka koja se odnosi na podatke prenesene u skladu sa Sporazumom.

               (h)Daljnji prijenosi podataka od strane alžirskih nadležnih tijela drugim tijelima u Alžiru dopušteni su samo za potrebe Sporazuma te se moraju obavljati u skladu s odgovarajućim uvjetima i zaštitnim mjerama.

               (i)Uvjeti isti kao pod točkom (h) primjenjuju se na daljnje prijenose podataka od strane alžirskih nadležnih tijela tijelima u trećim zemljama, uz dodatni zahtjev da se takvi daljnji prijenosi dopuštaju samo u odnosu na treće zemlje kojima Europol ima pravo prenositi osobne podatke na temelju članka 25. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/794.

               (j)Sporazumom se osigurava sustav nadzora koji će obavljati jedno ili više neovisnih javnih tijela nadležnih za zaštitu podataka, a koja će imati ovlasti za istragu i djelovanje u cilju provedbe nadzora nad javnim tijelima u Alžiru koja upotrebljavaju osobne podatke/razmijenjene informacije te za sudjelovanje u sudskim postupcima. Neovisna će tijela posebice imati ovlasti za rješavanje pritužbi pojedinaca o upotrebi njihovih osobnih podataka. Javna tijela koja upotrebljavaju osobne podatke dužna su poštovati pravila o zaštiti osobnih podataka iz Sporazuma.

               (4)Sporazumom se predviđa učinkovit mehanizam za rješavanje sporova u pogledu njegova tumačenja i primjene kako bi se osiguralo da stranke poštuju zajednički dogovorena pravila.

               (5)Sporazum sadržava odredbu o stupanju na snagu i valjanosti te odredbu prema kojoj stranka može raskinuti ili suspendirati Sporazum.

               (6)Sporazum može, ako je to potrebno, sadržavati klauzulu o njegovoj teritorijalnoj primjeni.

               (7)Sporazum može sadržavati odredbe o praćenju i periodičnoj evaluaciji Sporazuma.

               (8)U kontekstu pregovora Komisija promiče pristupanje Alžira Konvenciji Vijeća Europe za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka („Konvencija br. 108”).

               (9)Sporazum je jednako vjerodostojan na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, hrvatskom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom i talijanskom jeziku te sadržava klauzulu o jeziku u tu svrhu.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.12.2017.
            COM(2017) 798 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Hašemitske Kraljevine Jordana o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i jordanskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               U globaliziranom svijetu u kojem su teška kaznena djela i terorizam sve više transnacionalni i polivalentni, tijela za izvršavanje zakonodavstva trebala bi biti u potpunosti opremljena za suradnju s vanjskim partnerima u cilju jamčenja sigurnosti njihovih građana. Europol bi stoga trebao moći razmjenjivati osobne podatke s tijelima za izvršavanje zakonodavstva iz trećih zemalja u mjeri u kojoj je to potrebno za izvršavanje njegovih zadaća.

               Od početka primjene Uredbe 2016/794 dana 1. svibnja 2017.
                  1
                te u skladu s Ugovorom, Komisija je u ime Unije nadležna za pregovore o međunarodnim sporazumima s trećim zemljama koji se odnose na razmjenu osobnih podataka s Europolom. Ako je to potrebno za izvršavanje njegovih zadaća, Europol može uspostaviti i održavati suradničke odnose s vanjskim partnerima putem radnih i administrativnih dogovora koji sami po sebi ne mogu biti pravna osnova za razmjenu osobnih podataka.

               Uzimajući u obzir političku strategiju navedenu u Europskom programu sigurnosti
                  2
               , Zaključcima Vijeća
                  3
                i Globalnoj strategiji
                  4
                te operativne potrebe tijela za izvršavanje zakonodavstva u EU-u i moguće koristi bliskije suradnje u tom području, Komisija smatra da je potrebno u kratkom roku započeti pregovore s osam zemalja, kako je utvrđeno u Jedanaestom izvješću o napretku prema uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije
                  5
               .

               Komisija je napravila procjenu prioritetnih zemalja uzimajući u obzir operativne potrebe Europola. U Strategiji Europola za razdoblje 2016.–2020. utvrđeno je da je Sredozemlje prioritet kad je riječ o pojačanom partnerstvu
                  6
               . U Strategiji vanjskih odnosa Europola za razdoblje 2017.–2020. naglašava se potreba za bliskijom suradnjom Europola i zemalja Bliskog istoka i sjeverne Afrike (MENA) s obzirom na trenutačne terorističke prijetnje i izazove povezane s migracijama
                  7
               .

               Europol nema sporazume ni s jednom od zemalja te regije.

               Ova se Preporuka izričito odnosi na pregovore s Jordanom, iako suradnju sa svakom od zemalja MENA-e treba promatrati u kontekstu regije u cjelini. Trenutačna nestabilnost u regiji, osobito stanje u Siriji i Iraku, predstavlja veliku dugoročnu sigurnosnu prijetnju EU-u kojom se hitno treba pozabaviti. To se odnosi na učinkovitu borbu protiv terorizma i povezanog organiziranog kriminala
                  8
                te na izazove povezane s migracijama, kao što su olakšavanje nezakonitih migracija i trgovanje ljudima.  Suradnja s lokalnim tijelima za izvršavanje zakonodavstva ključna je za prevladavanje tih izazova.

               U međuvremenu, na temelju tehničkih dijaloga u cilju definiranja zajedničkih mjera za poboljšanje razmjene informacija i zajedničkog operativnog djelovanja u borbi protiv trgovanja vatrenim oružjem, EU je s Jordanom već dogovorio popis mjera za jačanje suradnje među relevantnim tijelima za izvršavanje zakonodavstva, osiguravanje pomoći u izgradnji kapaciteta u relevantnim regionalnim i/ili bilateralnim programima i razvijanje operativnog djelovanja unutar zajednički dogovorenog okvira
                  9
               . Jordan je pokazao interes za suradnju s tijelima EU-a za izvršavanje zakonodavstva u borbi protiv terorizma, posebno putem osposobljavanja koje organizira CEPOL i aktivnosti protiv financiranja terorizma. Međutim, to ne obuhvaća prijenos osobnih podataka.

               Politički kontekst

               Jordan je ključni partner EU-a, posebno zbog svoje uloge u promicanju stabilnosti, umjerenosti i međuvjerske tolerancije na Bliskom istoku. EU i Jordan imaju snažno partnerstvo u mnogim sektorima, a od 2002. povezani su i Sporazumom o pridruživanju (napredni status od 2010.).

               Jordan se suočava s teškim gospodarskim, društvenim i sigurnosnim izazovima. U Jordanu se, uz druge skupine izbjeglica, nalazi više od 650 000 registriranih sirijskih izbjeglica (oko 10 % jordanskog stanovništva prije sirijske krize).

               EU i Jordan donijeli su u prosincu 2016. Prioritete partnerstva EU-a i Jordana te Pakt EU-a i Jordana za razdoblje 2016.–2018. U okviru Prioriteta partnerstva EU i Jordan potvrdili su odlučnost da dodatno ojačaju suradnju te utvrdili strateški program u kojem je jedan od stupova jačanje suradnje u pogledu regionalne sigurnosti i stabilnosti, uključujući borbu protiv terorizma. EU i Jordan obvezali su se na intenzivniju konkretnu suradnju i razmjenu informacija u cilju suočavanja s izazovima terorizma, nasilnog ekstremizma i radikalizacije u okviru vladavine prava.

               Pakt EU-a i Jordana obuhvaća zajedničke obveze kojima obje strane ispunjavaju obećanja dana na londonskoj konferenciji o potpori Siriji i regiji u veljači 2016. Te su obveze potvrđene na briselskoj konferenciji o potpori budućnosti Sirije i regije održanoj 5. travnja 2017., uključujući u pogledu jačanja otpornosti Jordana s obzirom na utjecaj sirijske krize.

               Na seminaru o borbi protiv terorizma i pojačanoj sigurnosti koji su EU i Jordan organizirali 15. ožujka 2016., navedenom u Paktu EU-a i Jordana, dogovorena je daljnja suradnja u tri područja: borbi protiv nasilnog ekstremizma, borbi protiv financiranja terorizma, sigurnosti zračnog prometa i granica, među ostalim uključivanjem specijaliziranih agencija EU-a. EU i Jordan dogovorili su i jačanje suradnje u cilju rješavanja izazova trgovanja ljudima, stranih terorističkih boraca i krijumčarenja vatrenog oružja.

               EU i Jordan partneri su Globalnog foruma za borbu protiv terorizma
                  10
                te globalne koalicije za borbu protiv Da'esha. Jedan od regionalnih centara izvrsnosti u području kemijske, biološke, radiološke i nuklearne sigurnosti koji financira EU ima sjedište u Ammanu.

               Operativne potrebe

               Na temelju podataka iz SOCTA-e za 2017.
                  11
                i TE-SAT-a za 2017.
                  12
               , prethodno navedenoga te, među ostalim, Europolova internog stručnog znanja, suradnja s Jordanom potrebna je posebice kako bi se suzbili sljedeći oblici kriminala:

               Terorizam: destabilizacija Sirije i Iraka te širenje Da'esha i drugih terorističkih skupina predstavljaju izravnu sigurnosnu prijetnju za Jordan i EU, koji su već bili na meti terorističkih skupina. Europski i jordanski teroristi odlaze u Siriju, Irak i druga područja sukoba kako bi se borili i obučavali. Bliskijom suradnjom u području izvršavanja zakonodavstva, uključujući razmjenu osobnih podataka, pridonijet će se otkrivanju i kaznenom progonu osoba osumnjičenih za terorizam te sprečavanju putovanja u svrhu terorizma (uključujući rizik od infiltracije u migracijske tokove ili premještanja u druga područja sukoba) i financiranja terorizma (uključujući veze s organiziranim kriminalom).

               Trgovina vatrenim oružjem: EU i Jordan uspostavili su suradnju u pogledu vatrenog oružja i postigli dogovor o programu rada koji obuhvaća razmjenu najbolje prakse, osposobljavanje i izgradnju kapaciteta. Zbog intenzivnije suradnje povećava se potreba za boljom razmjenom informacija i naknadnim istragama. Kao zemlja koja dijeli granicu sa Sirijom, Jordan može imati važnu ulogu u sprečavanju ulaska vatrenog oružja u područja oružanog sukoba kao i u presretanju nezakonitih pošiljki, naročito u smjeru EU-a.

               Izazovi povezani s migracijama: brojni su izazovi povezani s migracijama koji se odnose na aktualni sukob u Siriji. U područjima oko izbjegličkih kampova i blizu sirijske granice postoji opasnost od trgovine oružjem, ljudima te trgovine u svrhu seksualnog iskorištavanja. Postoji zabrinutost da je velik broj sirijske djece u opasnosti te izložen iskorištavanju od strane organiziranog kriminala jer je njihov pristup osnovnim strukturama poput škole vrlo slab.

               Trgovina drogom: regija Bliskog istoka i sjeverne Afrike (MENA) glavno je izvorište, tranzitna točka te mjesto upotrebe nedopuštenih droga. Uz stalnu bazu korisnika droga na sjeveru i heroinsku rutu od istoka prema zapadu, regija negativno utječe te je podložna negativnom utjecaju proizvodnje i zloupotrebe nedopuštenih sredstava. 2016. je u okviru Programa za suzbijanje kokainskog puta (komponenta AIRCOP-a) koji financira EU u Jordanu osnovano pravno tijelo zajedničke radne skupine za presretanje u zračnim lukama (Joint Airport Interdiction Task Force Legal Authority, JAITF).

               2.PRAVNI ELEMENTI PREPORUKE

               Uredbom (EU) 2016/794 o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) utvrđuje se zakonodavni okvir za Europol, posebice njegovi ciljevi, zadaće, područje nadležnosti, mjere za zaštitu podataka te načini suradnje s vanjskim partnerima.

               Ova je Preporuka u skladu s odredbama Uredbe o Europolu.

               Njezin je cilj da Komisija dobije odobrenje Vijeća za vođenje pregovora o budućem sporazumu u ime EU-a. Pravna osnova na temelju koje Vijeće može odobriti otvaranje pregovora jest članak 218. stavci 3. i 4. UFEU-a.

               U skladu s člankom 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Komisija se imenuje pregovaračem Unije za sporazum između Europske unije i Jordana o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i jordanskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Hašemitske Kraljevine Jordana o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i jordanskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 218. stavke  3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)Uredba (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća
                  13
                donesena je 11. svibnja 2016. i primjenjuje se od 1. svibnja 2017.

               (2)Ovom se Uredbom, a posebno njezinim člankom 25., utvrđuju pravila za prijenos osobnih podataka iz Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) trećim zemljama i međunarodnim organizacijama. Europol može prenositi osobne podatke tijelu u trećoj zemlji na temelju međunarodnog sporazuma koji su Unija i ta treća zemlja sklopile u skladu s člankom 218. UFEU-a, navodeći odgovarajuće zaštitne mjere u odnosu na zaštitu privatnosti, temeljnih prava i sloboda pojedinaca.

               (3)Trebalo bi otvoriti pregovore radi sklapanja takvog sporazuma između Europske unije i Hašemitske Kraljevine Jordana.

               (4)Sporazumom bi se trebala poštovati temeljna prava i načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, posebice pravo na privatni i obiteljski život iz članka 7. Povelje, pravo na zaštitu osobnih podataka iz članka 8. Povelje te pravo na učinkoviti pravni lijek i na pravično suđenje iz članka 47. Povelje. Sporazum bi se trebao primjenjivati u skladu s tim pravima i načelima,

               (5)

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisiju se ovlašćuje da u pregovorima dogovori, u ime Unije, sporazum između Europske unije i Hašemitske Kraljevine Jordana o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i jordanskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma.

               Članak 2.

               Smjernice za pregovore utvrđene su u Prilogu.

               Članak 3.

               Pregovori se vode uz savjetovanje s [ime posebnog odbora upisuje Vijeće].

               Članak 4.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                  Predsjednik

                     (1)

                        Uredba (EU) 2016/794 od 11. svibnja 2016., SL L 135, 24.5.2016., str. 53.

                     (2)

                        COM(2015) 185 final.

                     (3)

                        Dokument Vijeća 10384/17, 19. lipnja 2017.

                     (4)

                        Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa - Globalna strategija Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku
                  http://europa.eu/globalstrategy/en

                     (5)

                        COM(2017) 608 final.

                     (6)

                        Strategija Europola za razdoblje 2016.–2020. koju je upravni odbor Europola donio 1. prosinca 2015.,
                  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/europol-strategy-2016-2020

                     (7)

                        Strategija vanjskih odnosa Europola za razdoblje 2017.–2020. koju je upravni odbor Europola donio 13. prosinca 2016., EDOC#865852v3.

                     (8)

                        Prema Europolu, kaznena djela organiziranog kriminala u regiji uključuju nezakonito trgovanje vatrenim oružjem, trgovinu drogom, financijska kaznena djela poput pranja novca i kiberkriminalitet.

                     (9)

                        Nekoliko je inicijativa u tom kontekstu bilo uključeno u prioritet vatrenog oružja u okviru ciklusa politika EU-a za borbu protiv organiziranog i teškog kriminala, kao i u Komunikaciju „Provedba Europskog programa sigurnosti: Akcijski plan EU-a za borbu protiv nezakonite trgovine vatrenim oružjem i eksplozivima te njihove uporabe” od 2.12.2015. COM(2015) 624 final.

                     (10)

                        Jordan je supredsjedatelj radne skupine za borbu protiv stranih terorističkih boraca.

                     (11)

                  https://www.europol.europa.eu/socta/2017

                     (12)

                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/tesat2017.pdf

                     (13)

                        Uredba (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (SL L 135, 24.5.2016., str. 53.).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles,20.12.2017.
            COM(2017) 798 final
            PRILOG

            Preporuci za ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Hašemitske Kraljevine Jordana o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i jordanskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma

               PRILOG

               Smjernice za pregovore o sporazumu između Europske unije i Hašemitske Kraljevine Jordana o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i jordanskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma

               Komisija bi u pregovorima trebala nastojati ostvariti ciljeve navedene u nastavku.

               (1)Cilj je Sporazuma osigurati pravnu osnovu za prijenos osobnih podataka između Europola i nadležnih tijela u Jordanu kako bi se potpomogli i ojačali djelovanje nadležnih tijela te zemlje i država članica te njihova suradnja u sprečavanju i borbi protiv teških transnacionalnih kaznenih djela i terorizma, osiguravajući pritom odgovarajuće zaštitne mjere u pogledu zaštite privatnosti, osobnih podataka, temeljnih prava i sloboda pojedinaca.

               (2)Kako bi se zajamčilo ograničenje svrhe, suradnja u okviru Sporazuma odnosi se samo na kriminalitet i s njime povezana kaznena djela koja su u nadležnosti Europola u skladu s člankom 3. Uredbe 2016/794 (zajednički „kaznena djela”). Suradnja bi posebno trebala biti usmjerena na suzbijanje terorizma i sprečavanje radikalizacije, suzbijanje organiziranog kriminala, osobito nezakonite trgovine vatrenim oružjem, krijumčarenja migranata i trgovine drogom te na borbu protiv kiberkriminaliteta.

               (3)U Sporazumu se jasno i precizno utvrđuju potrebne zaštitne mjere i kontrole u pogledu zaštite osobnih podataka, temeljnih prava i sloboda pojedinaca, bez obzira na njihovo državljanstvo i mjesto boravišta, u razmjeni osobnih podataka između Europola i jordanskih nadležnih tijela.

               Posebno:

               (a)Jasno i precizno navode se svrhe obrade osobnih podataka koju vrše stranke u kontekstu Sporazuma te one ne smiju prelaziti ono što je u pojedinačnom slučaju potrebno za sprečavanje i borbu protiv terorizma i kaznenih djela navedenih u Sporazumu.

               (b)Osobni podaci koje Europol prenosi u skladu sa Sporazumom obrađuju se na pošten način, na legitimnoj osnovi i samo u svrhe radi kojih su preneseni. Sporazumom se predviđa mogućnost da Europol prilikom prijenosa podataka naznači sva ograničenja pristupa ili upotrebe, uključujući i ona u pogledu prijenosa, brisanja ili uništavanja podataka. Osobni podaci moraju biti primjereni, relevantni i ograničeni na ono što je nužno u tu svrhu. Moraju biti točni i ažurni. Ne pohranjuju se dulje nego što je to potrebno u svrhe u koje su preneseni.

               (c)Zabranjuje se da Europol prenosi osobne podatke kojima se otkrivaju rasno ili etničko podrijetlo, politička mišljenja, vjerska ili filozofska uvjerenja, članstvo u sindikatu, genetski podaci ili podaci o zdravlju i seksualnom životu osobe, osim ako je to izričito nužno i razmjerno u pojedinim slučajevima radi sprečavanja ili suzbijanja kaznenih djela iz Sporazuma i u skladu s odgovarajućim zaštitnim mjerama. Sporazum bi trebao sadržavati i posebne zaštitne mjere koje se odnose na prijenos osobnih podataka žrtava kaznenih djela, svjedoka ili drugih osoba koje mogu pružiti informacije o kaznenim djelima te maloljetnika.

               (d)Sporazumom se osiguravaju ostvariva prava pojedinaca čiji se osobni podaci obrađuju utvrđivanjem pravila o pravu na pristup, ispravljanje i brisanje podataka, uključujući posebne razloge zbog kojih se mogu dopustiti sva potrebna i razmjerna ograničenja. Sporazumom se osiguravaju i ostvariva prava na upravnu i sudsku zaštitu za sve osobe čiji se podaci obrađuju na temelju Sporazuma te se jamče učinkoviti pravni lijekovi.

               (e)Sporazumom se utvrđuju pravila o pohranjivanju, provjeri, ispravljanju i brisanju osobnih podataka te o vođenju evidencija za potrebe bilježenja i dokumentiranja, kao i o informacijama koje se daju na raspolaganje pojedincima. Njime bi također trebalo predvidjeti zaštitne mjere u pogledu automatizirane obrade osobnih podataka.

               (f)Sporazumom se utvrđuju kriteriji na temelju kojih se navodi pouzdanost izvora i točnost podataka.

               (g)Sporazum uključuje obvezu jamčenja sigurnosti osobnih podataka putem odgovarajućih tehničkih i organizacijskih mjera, među ostalim dajući samo ovlaštenim osobama pristup osobnim podacima. Sporazum uključuje i obvezu obavješćivanja u slučaju povrede osobnih podataka koja se odnosi na podatke prenesene u skladu sa Sporazumom.

               (h)Daljnji prijenosi podataka od strane jordanskih nadležnih tijela drugim tijelima u Jordanu dopušteni su samo za potrebe Sporazuma te se moraju obavljati u skladu s odgovarajućim uvjetima i zaštitnim mjerama.

               (i)Uvjeti isti kao pod točkom (h) primjenjuju se na daljnje prijenose podataka od strane jordanskih nadležnih tijela tijelima u trećim zemljama, uz dodatni zahtjev da se takvi daljnji prijenosi dopuštaju samo u odnosu na treće zemlje kojima Europol ima pravo prenositi osobne podatke na temelju članka 25. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/794.

               (j)Sporazumom se osigurava sustav nadzora koji će obavljati jedno ili više neovisnih javnih tijela nadležnih za zaštitu podataka, a koja će imati ovlasti za istragu i djelovanje u cilju provedbe nadzora nad javnim tijelima u Jordanu koja upotrebljavaju osobne podatke/razmijenjene informacije te za sudjelovanje u sudskim postupcima. Neovisna će tijela posebice imati ovlasti za rješavanje pritužbi pojedinaca o upotrebi njihovih osobnih podataka. Javna tijela koja upotrebljavaju osobne podatke dužna su poštovati pravila o zaštiti osobnih podataka iz Sporazuma.

               (4)Sporazumom se predviđa učinkovit mehanizam za rješavanje sporova u pogledu njegova tumačenja i primjene kako bi se osiguralo da stranke poštuju zajednički dogovorena pravila.

               (5)Sporazum sadržava odredbu o stupanju na snagu i valjanosti te odredbu prema kojoj stranka može raskinuti ili suspendirati Sporazum.

               (6)Sporazum može, ako je to potrebno, sadržavati klauzulu o njegovoj teritorijalnoj primjeni.

               (7)Sporazum može sadržavati odredbe o praćenju i periodičnoj evaluaciji Sporazuma.

               (8)U kontekstu pregovora Komisija promiče pristupanje Jordana Konvenciji Vijeća Europe za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka („Konvencija br. 108”).

               (9)Sporazum je jednako vjerodostojan na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, hrvatskom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom i talijanskom jeziku te sadržava klauzulu o jeziku u tu svrhu.