title: Preporuka Europske središnje banke od 27. ožujka 2014. o zajedničkim pravilima i minimalnim standardima zaštite povjerljivosti statističkih podataka koje prikuplja Europska središnja banka uz pomoć nacionalnih središnjih banaka (ESB/2014/14)

text:
               18.6.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 186/1

         PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
   od 27. ožujka 2014.
   o zajedničkim pravilima i minimalnim standardima zaštite povjerljivosti statističkih podataka koje prikuplja Europska središnja banka uz pomoć nacionalnih središnjih banaka
   (ESB/2014/14)
   2014/C 186/01
   UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 5., članak 12. stavak 1., članak 14. stavak 3. i članak 38.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (1), a posebno njezine članke 8., 8.a i 8.b,
   budući da:

               (1)

               Smjernica ESB/1998/NP28 (2) utvrđuje zajednička pravila i minimalne standarde u skladu s člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 2533/98, koji osiguravaju minimalnu razinu zaštite povjerljivih statističkih podataka koje prikuplja Europska središnja banka (ESB) uz pomoć nacionalnih središnjih banaka Eurosustava.

               (2)

               U tom smislu, iako je poznato da statistički podaci potrebni za ispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva Europske središnje banke nisu isti u pogledu država članica čija valuta je euro i u pogledu država članica s odstupanjem, članak 5. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke primjenjuje se na sve države članice; budući da, zajedno s člankom 5. Ugovora o Europskoj uniji, podrazumijeva obvezu izrade i provedbe na nacionalnoj razini svih mjera koje države članice smatraju potrebnima da bi se prikupili statistički podaci potrebni za ispunjavanje statističkih izvještajnih zahtjeva ESB-a i provele pravodobne pripreme u području statistike, kako bi države članice s odstupanjem usvojile euro (3).

               (3)

               Postoji povećana potreba za razmjenom povjerljivih statističkih podataka između članica Europskog sustava središnjih banaka radi izvršavanja zadaća ESSB-a,

         DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
   I.

      Primjena Smjernice ESB/1998/NP28

   Adresati ove preporuke trebali bi primjenjivati odredbe Smjernice ESB/1998/NP28 u odnosu na povjerljive statističke podatke primljene od druge članice ESSB-a, te bi trebali to potvrditi ugovorom sklopljenim s ostalim članicama ESSB-a.
   II.

      Završne odredbe

               1.

               Ova Preporuka upućena je nacionalnim središnjim bankama država članica čija valuta nije euro, u onoj mjeri u kojoj je primjenjiva, te u mjeri u kojoj te nacionalne središnje banke sudjeluju u prijenosu povjerljivih statističkih podataka unutar ESSB-a.

               2.

               Ova se Preporuka primjenjuje od 1. travnja 2014.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 27. ožujka 2014.

            Predsjednik ESB-a

         Mario DRAGHI

      (1)  SL L 318, 27.11.1998., str. 8.

      (2)  Smjernica ESB/1998/NP28 od 22. prosinca 1998. o zajedničkim pravilima i minimalnim standardima zaštite tajnosti pojedinačnih statističkih podataka koje prikuplja Europska središnja banka uz pomoć nacionalnih središnjih banaka (SL L 55, 24.2.2001., str. 72.).

      (3)  Vidjeti uvodnu izjavu 17. Uredbe br. 2533/98.


title: Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi Belgije za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Belgije za 2014.

text:
               29.7.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 247/1

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 8. srpnja 2014.
   o nacionalnom programu reformi Belgije za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Belgije za 2014.
   2014/C 247/01
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom će se usredotočiti na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i konkurentnosti.

               (2)

               Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Čelnici država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedinu zemlju.

               (4)

               Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku (4) o nacionalnom programu reforme Belgije za 2013. i dalo mišljenje o belgijskom ažuriranom programu stabilnosti za razdoblje 2012. – 2016. U skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), Komisija je 15. studenoga 2013. dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Belgije za 2014.

               (5)

               Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Belgiju smatra jednom od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (6)

               Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom kojom se potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

               (7)

               Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate svojeg detaljnog preispitivanja za Belgiju na temelju članka 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da se Belgija i dalje suočava s makroekonomskim neravnotežama, što zahtijeva praćenje i političko djelovanje. Pozornost i dalje treba usmjeriti osobito na kretanje vanjske konkurentnosti robe jer bi stalno pogoršanje ugrozilo makroekonomsku stabilnost.

               (8)

               Belgija je 30. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014. i svoj program stabilnosti za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (9)

               Cilj je proračunske strategije utvrđene programom stabilizacije za 2014. postići uravnoteženi proračun u strukturnom smislu do 2016. i srednjoročni cilj do 2017. Program stabilnosti potvrđuje prijašnji srednjoročni cilj od 0,75 % BDP-a, koji odražava ciljeve Pakta o stabilnosti i rastu, ali je njegovo postizanje odgođeno za 2017., odnosno godinu nakon one određene prošlogodišnjim programom stabilnosti. Predviđeni godišnji napredak u smjeru postizanja srednjoročnog cilja u skladu je s prilagodbom koja se zahtijeva Paktom o stabilnosti i rastu. Prema programu stabilnosti, referentno mjerilo za rashode u programskom je razdoblju uglavnom dostignuto. Dug koji je u 2013. iznosio 101,5 % BDP-a premašuje referentnu vrijednost iz Ugovora u iznosu od 60 % BDP-a i, prema programu stabilnosti se očekuje da će postupno opadati do otprilike 93 % BDP-a u 2017. Općenito gledajući, ciljevi programa stabilnosti u skladu su sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Vjerodostojan je makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja u programu stabilnosti, a koji je pripremila neovisna institucija (Državni ured za planiranje). Predviđanja rasta bliska su predviđanjima iz proljetne prognoze službi Komisije za 2014. Fiskalna putanja još nije potvrđena odgovarajućim mjerama. Iz Komisijine prognoze proizlazi da u 2014. neće doći do strukturnog poboljšanja, te će, temeljem uobičajene pretpostavke o neizmijenjenoj politici, doći do strukturnog pogoršanja u 2015. To ugrožava postizanje ciljeva, a moglo bi dovesti i do znatnog odstupanja od prilagodbe usmjerene prema ostvarenju srednjoročnog cilja u razdoblju 2014. – 2015. Nadalje, prema Komisijinoj proljetnoj prognozi Belgija neće biti u skladu s pravilom o dugu ni 2014. ni 2015. Na osnovi ocjene programa stabilnosti i Komisijine prognoze, a na temelju Uredbe (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da je Belgija spustila svoj deficit opće države znatno ispod 3 % BDP-a u 2013., ali postoji opasnost da od 2014. znatno odstupi od zahtjeva preventivnog dijela.

               (10)

               Belgija je ostvarila velik napredak u uvođenju dodatnih dogovora o strukturnom usklađivanju. Sporazumom o suradnji u području fiskalnog usklađivanja sklopljenim krajem 2013. donosi se pravilo o strukturnom proračunskom saldu (definiranom u skladu sa srednjoročnim ciljem) na razini opće države, kako se zahtijeva Fiskalnim ugovorom. Nadalje, njime se formalizira uspostavljena praksa usklađivanja tako što (i) uloga međuvladina „Savjetodavnog odbora” u postupku postaje službena, a (ii) savjetodavna uloga Visokog financijskog vijeća izraženija. Osim toga, u sporazumu se predviđa i jačanje nadzorne uloge Visokog vijeća uvođenjem eksplicitnog mehanizma korekcije u slučaju znatnog odstupanja od dogovorenih ciljeva. Kako bi se ciljevi nakon 2014. učinili obvezujućima, mogli bi biti potrebni dodatni dogovori.

               (11)

               Iako je Belgija nedavno uspjela zaustaviti rast udjela javnog duga, teret je javnog duga koji iznosi 101,5 % BDP-a visok, a postoje i znatne postojeće i buduće obveze koje proizlaze iz mirovinskih izdvajanja. Ako se te obveze namjerava podmiriti i istovremeno održati visoki životni standard, potrebno je ograničiti buduće proračunske troškove, povećati stope aktivnosti i zaposlenosti te poboljšati međunarodnu konkurentnost. Belgija se i dalje suočava s bitnim izazovima u svakom od navedenih područja. Iako je Belgija poduzela korake u pravom smjeru čiji će učinci biti vidljivi tijekom narednih godina, bit će potrebno ambicioznije djelovanje, tim više što i trgovački partneri provode sve veći broj reformi.

               (12)

               Cjelokupna razina oporezivanja u Belgiji jedna je od najviših u Uniji, a porezno opterećenje uvelike je usmjereno ka radu, što uzrokuje jedan od najvećih poreznih klinova u Uniji. Brojne posebnosti poreznog sustava štetne su za okoliš, poput poreznog postupanja u pogledu službenih automobila. Poduzete su određene ciljane mjere za smanjenje troškova rada za posebne skupine i smanjenje jaza između bruto i neto plaća na dnu platne ljestvice. No nije došlo ni do kakvog znatnog prebacivanja poreznog opterećenja na osnove koje manje štete rastu. Pokrenuta su prva razmatranja o sveobuhvatnoj poreznoj reformi kojom bi se olakšalo postizanje održivosti javnih financija, podržali konkurentnost i rast zaposlenosti te očuvao okoliš. Takvom sveobuhvatnom poreznom reformom moralo bi se poreze prebaciti s rada, pojednostavniti porezni sustav, povećati učinkovitost PDV-a, proširiti porezne osnovice, smanjiti porezne rashode, zatvoriti praznine u zakonu i postupno ukinuti subvencije štetne za okoliš.

               (13)

               Predviđa se da će Belgija biti suočena s bitnim učinkom starenja stanovništva te da će troškovi starenja porasti za više od 8 % BDP-a između 2010. i 2060., osobito u pogledu mirovina i dugoročne skrbi. Nedavno pokrenuta reforma socijalne skrbi za starije osobe imat će pozitivan učinak na njihovo zapošljavanje. Unatoč tomu, s obzirom na razmjere izazova, za postizanje fiskalne održivosti potrebni su dodatni napori. Pritom se mora uzeti u obzir potreba da programi socijalnog osiguranja za starije osobe i dalje budu primjereni. Potrebne su mjere za povezivanje dobi za umirovljenje s razvojem očekivanog životnog vijeka, kako bi se smanjio jaz između zakonski određene i stvarne dobi za umirovljenje i poboljšala isplativost javne potrošnje na usluge dugoročne skrbi.

               (14)

               Belgija se suočava s kroničnim nedostatkom iskorištenosti rada. Stope aktivnosti i zaposlenosti stagniraju ili su ispod prosjeka EU-a, dok je dugoročna nezaposlenost kao postotak ukupne nezaposlenosti i dalje visoka. U većini je slučajeva veliki porezni klin na rad, u kombinaciji sa sustavom naknada, uzrok brojnih zamki nezaposlenosti i neaktivnosti za većinu kategorija radnika. Iako su poduzete mjere za smanjenje zamki nezaposlenosti za osobe s niskim plaćama, ta se zamka za većinu drugih kategorija proširila, dok su zamke neaktivnosti i dalje sveprisutne. Uz još uvijek visoke troškove rada, politikama zapošljavanja obično se rizik svodi na najmanju mjeru i kažnjavaju se osobe izvan sustava poput mladih, niskokvalificiranih osoba i osoba migrantskog podrijetla koji, zajedno sa starijim radnicima, predstavljaju stopu sudjelovanja na tržištu rada koja je ispod prosjeka EU-a. Snažna zaštita osoba unutar sustava u slučaju kada promjena radnog mjesta podrazumijeva i gubitak prava (npr. otpremnina, prijevremeno umirovljenje, naknade za radni staž) destimulira profesionalnu mobilnost u pogledu radnih mjesta i područja rada. Takvo inertno stanje čini aktivne politike tržišta rada u Belgiji relativno neučinkovitima te dovodi do stanja u kojem u nekim područjima i sektorima postoji visoka nezaposlenost, a u drugima tržište rada s viškom radnih mjesta i nedostatak kvalificiranih radnika, koji ometa rast. Tijekom posljednje godine bitno je porasla nezaposlenost mladih, s velikim nejednakostima po regijama i skupinama. Rješavanje strukturnog problema neusklađenosti vještina morat će ići ruku pod ruku sa suzbijanjem gorućeg problema ranog prekida školovanja i mladih koji napuštaju obrazovanje bez kvalifikacija. Šestom državnom reformom nudi se mogućnost poboljšanja učinkovitosti i usmjeravanja politika zapošljavanja, pod uvjetom da se optimizira suradnja federalne i regionalne razine.

               (15)

               U Belgiji se konkurentnost i dalje pogoršava, između ostalog u pogledu aspekata koji se ne odnose na troškove. Osobito se smanjuje sposobnost proizvodnje da se tržišno natječe na međunarodnoj razini, što se odražava u sve manjim maržama za proizvođače i ukidanju radnih mjesta. Belgija se tradicionalno oslanja na indeksiranje plaća za održavanje kupovne moći. Unatoč tomu prekoračenja u ukupnom rastu plaća ispravljena su kasno i u nedovoljnoj mjeri. Nadalje, zbog središnje norme za plaće nije moguće uvijek na odgovarajući način odraziti razvoj sektorske produktivnosti i uvjete lokalnog tržišta rada. Kao posljedica toga, plaće su porasle brže od produktivnosti, što je dovelo do gubitka radnih mjesta i konkurentnosti. U savjetovanju sa socijalnim partnerima te u skladu s nacionalnom praksom, Belgija bi trebala provesti reformu svojeg sustava za određivanje plaća kako bi omogućila veću sektorsku disperziju plaća te kako bi se plaće bolje uskladile s razvojem produktivnosti. Cijene u maloprodajnom sektoru i dalje su više od onih u susjednim zemljama, dok ograničenja u profesionalnim uslugama onemogućuju razvoj inovativnih poslovnih modela i otežavaju ulaganja. Tarife za distribuciju električne energije i dalje su među najvišima u Europi, a njihova planirana regionalizacija pridonosi osjećaju nesigurnosti u pogledu budućeg razvoja troškova distribucije za krajnje korisnike, s obzirom na to da trenutačna zamrznuta tarifa ne pokriva rastuće troškove distributera. Ako namjerava održati visoke plaće istovremeno stvarajući nova radna mjesta, Belgija mora proizvoditi i na svjetskim tržištima prodavati sofisticiraniju robu s višom dodanom vrijednošću nego što to trenutačno čini. U Belgiji nema dovoljno brzorastućih poduzeća u inovativnim sektorima. Podrška inovacijama dobro je razvijena i pokriva cjelokupni ciklus inovacija, no postala je složenom te je rascjepkana. Nedostatak dovoljno kvalificirane radne snage često ometa rast djelatnosti visoke vrijednosti.

               (16)

               Očekuje se da Belgija neće ostvariti svoj cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova za 15 % do 2020. u sektorima izvan sustava trgovanja emisijama EU-a, barem ne bez oslanjanja na mehanizme fleksibilnosti. Iako neke inicijative postoje, čini se da ne idu u istom pravcu, dok je i dalje nejasan kombinirani učinak mjera na smanjenje emisija, osobito u sektoru prometa i građevinarstva. Smanjenje PDV-a na električnu energiju moglo bi dodatno ugroziti napore uložene u tom smislu. Pregovori o sporazumu o suradnji i podjeli tereta između federalne razine i regija nisu rezultirali jasnom raspodjelom napora. U usporedbi s većinom drugih zemalja preopterećenost cestovnog prometa predstavlja velik teret za belgijsko gospodarstvo. Zbog tolike ozbiljnosti problema potreban je sveobuhvatan politički odgovor kojim bi se uzela u obzir mogućnost naplate naknada za preopterećenost na cestama u različitim razdobljima, preispitalo povoljno porezno postupanje u pogledu privatne upotrebe službenih automobila i kartica za gorivo te povećala učinkovitost javnog prijevoza.

               (17)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu belgijske ekonomske politike. Ocijenila je nacionalni program reformi i program stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Belgiji, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 6. u nastavku.

               (18)

               S obzirom na ovu ocjenu Vijeće je analiziralo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (19)

               S obzirom na detaljno preispitivanje Komisije i ovu ocjenu Vijeće je analiziralo nacionalni program reformi i program stabilnosti. Njegove preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 2., 4. i 5. u nastavku.

               (20)

               U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Budući da joj je državna valuta euro, Belgija bi također trebala osigurati cjelovitu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

         OVIME PREPORUČUJE Belgiji da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.

               nakon smanjenja prekomjernog deficita, ojačati proračunske mjere za 2014. s obzirom na novi jaz od 0,5 % BDP-a na temelju proljetne prognoze službi Komisije za 2014., u kojoj se upućuje na rizik od znatnog odstupanja u pogledu preventivnog dijela zahtjevâ Pakta o stabilnosti i rastu. Bitno ojačati proračunsku strategiju u 2015. kako bi se osigurala potrebna prilagodba od 0,6 % BDP-a prema ostvarenju srednjoročnog cilja, čime bi se osigurala i usklađenost s pravilom o dugu. Zatim, do ostvarenja srednjoročnog cilja, nastaviti planiranu godišnju strukturnu prilagodbu prema ostvarenju srednjoročnog cilja u skladu sa zahtjevom godišnje strukturne prilagodbe od najmanje 0,5 % BDP-a ili više u dobrim gospodarskim uvjetima i prema potrebi kako bi se osigurala usklađenost s pravilom o dugu i kako bi se osigurao održivi trend smanjivanja visokog udjela duga opće države. Na svim razinama vlasti osigurati uravnoteženi doprinos ostvarenju fiskalnih pravila, uključujući pravilo o strukturnom proračunskom saldu, s pomoću obvezujućeg instrumenta s jasnom podjelom ciljeva u okviru srednjoročne perspektive planiranja.

               2.

               poboljšati ravnotežu i pravednost cjelokupnog poreznog sustava i pripremiti sveobuhvatnu poreznu reformu kojom će se omogućiti prebacivanje poreza s rada na osnove koje imaju više potencijala za rast, pojednostavnjenjem poreznog sustava, zatvaranjem praznina u zakonu, povećanjem učinkovitosti PDV-a, proširenjem poreznih osnovica, smanjenjem poreznih rashoda i postupnim ukidanjem subvencija štetnih za okoliš.

               3.

               ograničiti rast buduće javne potrošnje povezane sa starenjem stanovništva, osobito u pogledu mirovina i dugoročne skrbi, ulaganjem većih napora u smanjenje jaza između stvarne i zakonski određene dobi za umirovljenje, poticanjem smanjenja mogućnosti prijevremenog napuštanja zaposlenja, promicanjem aktivnog starenja, usklađivanjem dobi za umirovljenje s promjenama očekivanog životnog vijeka te poboljšanjem isplativosti javne potrošnje na usluge dugoročne skrbi.

               4.

               povećati sudjelovanje na tržištu rada osobito smanjenjem financijskih nepoticajnih mjera za zapošljavanje, povećanjem pristupa tržištu rada za skupine u nepovoljnom položaju poput mladih i osoba migrantskog podrijetla, poboljšanjem profesionalne mobilnosti i rješavanjem nedostatka i neusklađenosti vještina kao i ranog prekida školovanja. U cijeloj zemlji ojačati partnerstva između javnih tijela, javnih službi za zapošljavanje i obrazovnih ustanova kako bi se mladima osigurala pravovremena podrška prilagođena njihovim potrebama.

               5.

               ponovno uspostaviti konkurentnost daljnjim provođenjem reforme sustava određivanja plaća, uključujući indeksiranje plaća, u suradnji sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama, kako bi se osiguralo da razvoj plaća odražava razvoj produktivnosti na razini sektora i/ili poduzeća, kao i gospodarske okolnosti te prema potrebi osigurava učinkovite automatske ispravke; jačanjem tržišnog natjecanja u maloprodajnom sektoru, uklanjanjem prekomjernih ograničenja u sektoru usluga, među ostalim profesionalnih usluga i rješavanjem rizika od daljnjih povećanja troškova za distribuciju električne energije; promicanjem inovacije s pomoću racionaliziranih programa poticaja i smanjenih administrativnih prepreka; te daljnjim provođenjem koordiniranih politika obrazovanja i osposobljavanja kojima se rješava sveprisutna neusklađenost vještina i regionalne nejednakosti u ranom prekidu školovanja.

               6.

               osigurati ostvarenje ciljeva smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2020. u aktivnostima izvan sustava trgovanja emisijskim jedinicama, osobito u pogledu građevinarstva i prometa. Osigurati da je doprinos prometnog sektora u skladu s ciljem smanjenja preopterećenosti cestovnog prometa. Usuglasiti se oko jasne raspodjele napora i tereta među federalnim i regionalnim tijelima.

      Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. C. PADOAN

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Zadržana u 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (4)  SL C 217, 30.7.2013., str. 5.

      (5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.)

      (6)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

      (7)  Vidjeti stranicu 141 ovog Službenog lista.


				|

		52014DC0404

			Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Češke za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu konvergencije Češke za 2014. /* COM/2014/0404 final - 2014/ () */

Preporuka za
PREPORUKU VIJEĆA
o nacionalnom programu reformi Češke za
2014.
i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu konvergencije Češke za
2014.
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148.
stavak 4.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ)
br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i
nadzora i koordinacije ekonomskih politika[1],
a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
uzimajući u obzir preporuku Europske
komisije[2],
uzimajući u obzir rezolucije Europskog
parlamenta[3],
uzimajući u obzir zaključke
Europskog vijeća,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
zapošljavanje,
uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog
i financijskog odbora,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
socijalnu zaštitu,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
ekonomsku politiku,
budući da:
(1)
Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010.
prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta, Europa
2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom
će se usredotočiti na glavna područja u kojima je potrebno
djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i
konkurentnosti.
(2)
Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju
prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske
politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010.
donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica,
koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su
da u svojim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja u obzir uzmu
integrirane smjernice.
(3)
Predsjednici država i vlada donijeli su 29. lipnja
2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za
djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja
koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama.
Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a
posebno su istaknuli potpunu predanost ostvarenju ciljeva strategije „Europa 2020.”
i provedbi preporuka po državama članicama.
(4)
Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku o
nacionalnom programu reformi Češke za 2013. i dostavilo mišljenje o
češkom ažuriranom programu konvergencije za razdoblje 2012. – 2016.
(5)
Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji
pregled rasta[4],
čime je označen početak Europskog semestra koordinacije
ekonomske politike za 2014. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br.
1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja[5], u kojemu Češku ne
smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno
preispitivanje.
(6)
Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013.
prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i
mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom
fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom
uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i
konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica
krize te modernizacijom javne uprave.
(7)
Češka je 16. travnja 2014. podnijela svoj
nacionalni program reformi za 2014., a 28. travnja 2014. i program
konvergencije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su
programa istodobno ocijenjena.
(8)
Cilj proračunske strategije istaknute u programu
konvergencije za 2014. zadržati je deficit opće države ispod 3 %
BDP-a, referentne vrijednosti iz Ugovora tijekom programskog razdoblja. U
programu se navodi srednjoročni cilj od -1 % BDP-a, što odražava
zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Međutim, iako je proračunska
strategija u skladu s Paktom o stabilnosti i rastu u 2014., očekuje se da
se zahtijevana strukturno definirana prilagodba neće ispuniti u 2015. jer
se predviđa da će se ponovno izračunani strukturni saldo
pogoršati za 0,6 postotnih bodova. Isto tako, očekuje se da će
državna potrošnja rasti brzinom koja nije u skladu s referentnim mjerilom za
rashode. Očekuje se da će ponovno izračunani strukturni saldo
odstupati od zahtijevane prilagodbe i u 2016. (-1,6 % BDP-a) i 2017.
(-1,9 % BDP-a). Općenito, od 2015. očekuje se pojava rizika
odstupanja od prilagodbe srednjoročnom cilju. Programom se predviđa
da će se udio duga, koji je ispod referentne vrijednosti od 60 %
BDP-a, privremeno smanjiti za 1,1 postotni bod na 45 % BDP-a u 2014. te
će se povećati na 46 % BDP-a u 2015. Makroekonomski scenarij na
kojem se temelje projekcije proračuna u programu vjerodostojan je. Prema
programu se očekuje da će gospodarstvo Češke rasti za 1,7 %
u 2014. i za 2 % u 2015., a Komisija je u svojoj proljetnoj prognozi 2014.
predvidjela rast od 2 %, odnosno 2,4 %. Glavni rizici
proračunske prognoze javljaju se zbog velike neizvjesnosti budućeg
razvoja javnog ulaganja i potencijalnog jednokratnog troška povezanog s
planiranim ugovorom o zakupu borbenih zrakoplova uz očekivani utjecaj na
povećanje duga od 0,5 % BDP-a u 2015. Prema prognozi Komisije u 2015.
postoji rizik znatnog odstupanja od srednjoročnog cilja. Razlika u odnosu
na scenarij programa javlja se zbog različitih pretpostavki u pogledu
politika i diskrecijskih mjera u 2015. Na temelju svoje ocjene programa i
prognoze Komisije te u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1466/97 mišljenje
je Vijeća da je deficit održivo sveden na ispod 3 % BDP-a u 2013.,
što je u skladu s preporukom Vijeća, te da, iako se očekuje da će
se u 2014. ostvariti srednjoročni cilj, u 2015. postoji rizik od njegova
znatnog odstupanja.
(9)
Češka je izašla iz dvogodišnje recesije i sada
je suočena s izazovom postizanja održivog visokog rasta u kontekstu brzog
starenja stanovništva. Javna ulaganja posljednjih su godina u velikom padu, a
ponajviše je pogođeno ulaganje u infrastrukturu. Model rasta češkoga
gospodarstva prije kriza temeljio se na velikom priljevu stranoga kapitala i
jakoj usmjerenosti na izvoz. Budući da se čini da je prostor za
poboljšanje temeljen na akumulaciji proizvodnih faktora (uključujući
strani kapital) ograničen, preusmjeravanje gospodarstva na domaće
pokretače rasta otvorilo bi nove načine porasta produktivnosti.
Među osnovnim su elementima tog procesa poticanje obrazovanja, izobrazbe i
inovacija te jačanje institucija.
(10)
Vlada je nedavno odobrila Ugovor o stabilnosti,
koordinaciji i upravljanju iako ga Parlament još treba
ratificirati. Rad na sveobuhvatnoj
reformi fiskalnog okvira započeo je 2011., no njegovo donošenje i provedba
još nisu sigurni. Kasni se i s donošenjem mjerodavnog
zakonodavstva kojim se osigurava sukladnost s Direktivom Vijeća 2011/85/EU
o proračunskim okvirima.
(11)
Glavni izazovi za Češku u području
oporezivanja veća je učinkovitost naplate prihoda i uvođenje porezne
strukture pogodnije za rast. Češka je poduzela određene mjere
radi poboljšanja ispunjivanja poreznih obveza, posebice u području
neizravnog oporezivanja, ali su opći troškovi tog ispunjivanja i dalje
previsoki. U tom smislu, porezne osnovice (porezi na dobit, doprinosi za
zdravstveno i socijalno osiguranje) još nisu usklađene, a uspostava jedinstvenih mjesta za naplatu predviđena za 2015.
otkazana je. No češka je vlada izrazila namjeru rješavanja
usklađivanja poreznih osnovica. Preporuke iz 2013. povezane sa strukturom
oporezivanja još se ne poštuju. Oporezivanje rada i dalje je visoko, posebice
za osobe s niskim primanjima među kojima su i osobe s nepunim radnim
vremenom, ponajviše zbog visokih doprinosa za socijalno osiguranje. Postoji
potencijal preusmjeravanja oporezivanja rada na druga područja, kao što su
porez za zaštitu okoliša i periodični porez na nekretnine koji su
relativno niski. Znatne razlike i dalje postoje u položaju
zaposlenika i samozaposlenih u odnosu na porezne i socijalne doprinose, što
dovodi do sužavanja porezne osnovice i stvaranja uvjeta za lažno
samozapošljavanje s nepoštenim posljedicama za zaposlenike s redovitim ugovorom
o radu.
(12)
Češka je dugoročno suočena sa
srednjim rizicima za održivost ponajviše zbog predviđenog povećanja
rashoda u području mirovina i zdravstvene skrbi. Prema važećem
zakonodavstvu u planu je dugoročno povišenje zakonske dobi za
umirovljenje, ali je srednjoročno ono presporo. Vlada planira uvesti
mehanizam revizije kojim bi se uskladila dob za umirovljenje s promjenama
očekivanog životnog vijeka, no to je tek djelomično rješenje izazova
razlike u održivosti. Isto tako, trenutačno niža indeksacija mirovina
završit će se 2015., godinu dana prije nego što se planiralo, a standardni
mehanizam indeksacije mirovina (cijene te trećina rasta realnih
plaća) nije preispitan. Ograničen napredak postignut je u pogledu
promicanja zapošljavanja starijih radnika. Nije zabilježen napredak u pogledu
poboljšanja ekonomičnosti javne potrošnje u zdravstvu. U sektoru
bolničke skrbi postoji višak kapaciteta, što ostavlja prostor za
moguća poboljšanja ekonomičnosti i upravljanja.
(13)
Poduzete su određene početne mjere u
pogledu poboljšanja kapaciteta i kvalitete javnih usluga za zapošljavanje.
Mjere su krenule u dobrom smjeru, ali njihov učinak valja ocijeniti.
Politike za aktivno tržište rada nisu dostatno financirane i nisu učinkovito
usmjerene na žene s malom djecom, mlade osobe i starije radnike. Usprkos
relativno visokoj ukupnoj stopi zaposlenosti te skupine nisu dovoljno
zastupljene na tržištu rada.  Ograničen pristup povoljnim ustanovama i
uslugama za čuvanje djece te relativno nizak udio rada u nepunom radnom
vremenu sprečava sudjelovanje žena na tržištu rada. Razlika u plaćama
između muškaraca i žena u 2012. i dalje je među
najvećima u EU-u.
(14)
Razlog za zabrinutost jest kvaliteta i relevantnost
tržišta rada za češki obrazovni sustav. Poduzete su određene mjere
radi poboljšanja okvira za ocjenjivanje u obvezatnom školovanju, ali slabiji
školski i učenički rezultati i dalje su izazov. Problem je i
privlačnost nastavničkog zanimanja, što vlada namjerava riješiti.
Slabo sudjelovanje romske djece u redovitom uključivom predškolskom i
osnovnoškolskom obrazovanju i dalje je izazov za njihovu integraciju.
Odgođena je reforma visokog obrazovanja i nije postignut napredak u
pogledu poboljšanja akreditacije i financiranja visokog obrazovanja. Provedene
su tek manje izmjene u financiranju istraživačkih ustanova. I dalje je
ključno stvoriti prave poticaje za javne istraživače kako bi težili
izvrsnosti, rješavali društvene izazove i surađivali s poslovnim sektorom.

(15)
Započeo je i postupak dereguliranja velikog
broja reguliranih profesija, ali napreduje sporo i ne iskorištava dovoljno brzo
prednosti sve veće konkurentnosti uslužnog sektora.
Češka je započela s provedbom određenih mjera povećanja
energetske učinkovitosti, posebice poticanjem javnog financiranja za
potporu građevinskog sektora. Potencijal uštede
energije i dalje je ključan, a ambicioznije mjere pridonijele bi smanjenju
energetske ovisnosti.
(16)
Kvaliteta i učinkovitost javne uprave i dalje
su izazov i negativno se odražavaju na gospodarstvo. Dugoočekivani Zakon o
državnim službenicima još nije donesen. Njegovo je donošenje glavni prioritet
vlade. Napredak u borbi protiv korupcije ograničen je, a važni zakonodavni
akti iz strategije borbe protiv korupcije 2013. – 2014. još nisu doneseni.
Jasna dugoročna vizija trajnog rješavanja veoma važnih pitanja u
području gospodarskog i društvenog razvoja još nije određena. Pri
provedbi javnih natječaja na lokalnoj i regionalnoj razini nepotrebno se
kasni. Pri novim pravilima o javnoj nabavi napravljen je korak unatrag
uklanjanjem nekih pravila o transparentnosti. Ograničen napredak postignut
je u pogledu poboljšanja primjene fondova EU-a. Daljnje napore treba uložiti i
u pogledu velikog broja pogrešaka koje je prijavilo revizorsko tijelo za određene
programe krajem 2013.
(17)
Komisija je u okviru europskog semestra provela
sveobuhvatnu analizu češke ekonomske politike. Ocijenila je program
konvergencije i nacionalni program reformi. U obzir je uzela njihov značaj
za održivu fiskalnu i društveno-ekonomsku politiku u Češkoj, ali i
poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg
ekonomskog upravljanja Europskom unijom uključivanjem iskustva na razini
EU-a u buduće nacionalne odluke. Komisijine preporuke iz europskog
semestra navedene su u preporukama 1. do 7. u nastavku.
(18)
Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo
češki program konvergencije, a njegovo je mišljenje[6] navedeno u preporuci 1.
u nastavku.
OVIME PREPORUČUJE Češkoj da u
razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kako bi:
1.           nakon
smanjenja prekomjernog deficita zadržala dobar fiskalni položaj u 2014.; znatno
ojačala proračunsku strategiju u 2015. kako bi osigurala ostvarenje
srednjoročnog cilja i nakon toga pri njemu ostala; dala prednost rashodima
kojima se potiče rast radi oporavka i boljih prognoza rasta; donijela i
provela mjere jačanja fiskalnog okvira, a posebice kako bi uspostavila
neovisnu fiskalnu ustanovu radi praćenja fiskalne politike, uvođenja
fiskalnih pravila za lokalne i regionalne vlasti te poboljšanja suradnje
među svim razinama vlasti;
2.           poboljšala ispunjivanje
poreznih obveza s posebnim naglaskom na PDV te smanjila troškove naplate i
plaćanja poreza pojednostavnjenjem poreznog sustava te usklađivanjem
poreznih osnovica za porez na osobni dohodak i doprinose za socijalno i
zdravstveno osiguranje; smanjila visoko oporezivanje rada, posebice osoba s
niskim primanjima; preusmjerila oporezivanje na područja koja ne prijete
rastu, kao što su periodični porez na nekretnine i porez za zaštitu
okoliša; i dalje smanjivala razlike u poreznom tretmanu zaposlenika i
samozaposlenih;
3.           osigurala dugoročnu
održivost državnog mirovinskog sustava, posebice bržim uvođenjem više
zakonske dobi za umirovljenje, jasnije je povezujući s promjenama
očekivanog životnog vijeka; promicala zapošljavanje starijih radnika i
preispitala mehanizam indeksacije mirovina; poduzela mjere znatnog poboljšanja
ekonomičnosti i upravljanja u sektoru zdravstva, posebice bolničke
skrbi;
4.           ojačala
učinkovitost i uspješnost javnih usluga za zapošljavanje, posebice uspostavom
sustava mjerenja učinkovitosti; uspostavila kontakt s neregistriranim
mladim ljudima i pružila individualizirane usluge; znatno povećala
dostupnost povoljnih i kvalitetnih ustanova i usluga za čuvanje djece, s
naglaskom na djecu do treće godine starosti;
5.           osigurala da akreditacija,
upravljanje i financiranje visokog obrazovanja pridonesu boljoj kvaliteti i
usklađenosti s potrebama tržišta rada; ubrzala razvoj i uvođenje nove
metodologije ocjenjivanja istraživanja i dodjeljivanja sredstava radi
povećanja udjela financiranja temeljenog na uspješnosti istraživačkih
ustanova; povećala privlačnost nastavničkog zanimanja u
obvezatnom školovanju, provela sveobuhvatan okvir za ocjenjivanje te podržala
škole i učenike s lošim rezultatima; poboljšala uključivost
obrazovanja, ponajviše promicanjem sudjelovanja socijalno zapostavljene i
romske djece posebno u predškolskom obrazovanju;
6.           pospješila reformu
reguliranih profesija, posebice ukidanjem neopravdanih i nerazmjernih uvjeta;
povećala napore poboljšanja energetske učinkovitosti u gospodarstvu;
7.           u 2014. donijela i provela
Zakon o državnim službenicima kojim će se osigurati stabilna,
učinkovita i profesionalna državna uprava; ubrzala i bitno pojačala
borbu protiv korupcije provedbom preostalih zakonodavnih mjera iz strategije
borbe protiv korupcije za razdoblje 2013. – 2014. i osmišljavanjem planova za
sljedeće razdoblje; dalje poboljšala upravljanje fondovima EU-a
pojednostavnjenjem provedbene strukture, poboljšanjem kapaciteta i
izbjegavanjem sukoba interesa; povećala
transparentnost javne nabave i poboljšala provedbu javnih natječaja
pružanjem odgovarajućih smjernica i nadzora.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 209, 2.8.1997., str. 1.
[2]               COM(2014) 404 završna verzija.
[3]               P7_TA(2014)0128 i P7_TA(2014)0129.
[4]               COM(2013) 800 završna verzija.
[5]               COM(2013) 790 završna verzija.
[6]               Na temelju članka 9. stavka 2. Uredbe Vijeća
(EZ) br. 1466/97.


title: 2014/761/EU: Preporuka Komisije оd 29. listopada 2014. o primjeni pravila unutarnjeg energetskog tržišta između država članica EU-a i ugovornih stranaka Energetske zajednice

text:
               31.10.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 311/82

         PREPORUKA KOMISIJE
   оd 29. listopada 2014.
   o primjeni pravila unutarnjeg energetskog tržišta između država članica EU-a i ugovornih stranaka Energetske zajednice

      (2014/761/EU)

   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               Europska unija stranka je Energetske zajednice čiji je cilj stvaranje jedinstvenog regulatornog okvira za energetska tržišta u Europi.

               (2)

               Prilagodbom zakonodavstva EU-a o unutarnjem tržištu plina i električne energije te njegovim ugrađivanjem u nacionalna zakonodavstva ugovorne stranke (1) Energetske zajednice nastoje ujediniti svoja energetska tržišta s unutarnjim energetskim tržištem EU-a.

               (3)

               Ključna načela zakonodavstva EU-a o unutarnjem tržištu plina i električne energije utvrđena su u Direktivi 2009/72/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije (2), Direktivi 2009/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište prirodnog plina (3), Uredbi (EZ) br. 714/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uvjetima za pristup mreži za prekograničnu razmjenu električne energije (4) i Uredbi (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uvjetima za pristup mrežama za transport prirodnog plina (5), koje se u državama članicama primjenjuju od 3. ožujka 2011. Važna pravila zakonodavstva EU-a o unutarnjem tržištu plina i električne energije utvrđena su i u pravno obvezujućim mrežnim kodeksima i smjernicama donesenima na temelju prethodno navedenog zakonodavstva te su djelomično u fazi razvoja.

               (4)

               Ugovorne stranke Energetske zajednice obvezne su provesti prethodno navedene direktive i uredbe do 1. siječnja 2015. (6) te primjenjivati provedbene mjere od istog datuma, uz nekoliko iznimki. I mrežni kodeksi i smjernice postupno se ugrađuju u pravni poredak Energetske zajednice.

               (5)

               Predviđa se da će ugovorne stranke provesti još zakonskih akata EU-a o unutarnjem tržištu plina i električne energije, osobito Direktivu 2005/89/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. siječnja 2006. o mjerama zaštite sigurnosti opskrbe električnom energijom i ulaganja u infrastrukturu (7), Uredbu (EU) br. 994/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o mjerama zaštite sigurnosti opskrbe plinom i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2004/67/EZ (8) te Uredbu (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu te stavljanju izvan snage Odluke br. 1364/2006/EZ i izmjeni uredaba (EZ) br. 713/2009, (EZ) br. 714/2009 i (EZ) br. 715/2009 (9).

               (6)

               Geografsko područje primjene zakonodavstva EU-a o unutarnjem tržištu plina i električne energije obuhvaća cijelo područje EU-a.

               (7)

               Dana 23. rujna 2014. Vijeće ministara Energetske zajednice donijelo je Tumačenje u skladu s člankom 94. Ugovora o Energetskoj zajednici kako bi se u pravnim aktima Energetske zajednice u koje je ugrađeno zakonodavstvo Europske unije s energetskim tokovima, uvozom i izvozom energije, tržišnim transakcijama i transakcijama za uravnoteženje, mrežnim kapacitetima i spojnim vodovima između ugovornih stranaka i država članica EU-a postupalo jednako kao s odgovarajućim tokovima, uvozom, izvozom, transakcijama, kapacitetima i infrastrukturom između ugovornih stranaka u pravu Energetske zajednice.

               (8)

               Jednako postupanje s prekograničnim tokovima, prekograničnim transakcijama i prekograničnom infrastrukturom (spojnim plinovodima) među svim strankama Ugovora o Energetskoj zajednici važan je element jedinstvenog regulatornog okvira za trgovinu plinom i električnom energijom te neophodan element za postizanje ciljeva Energetske zajednice. Štoviše, nužno je da Regulatorni odbor Energetske zajednice i Agencija za suradnju energetskih regulatora surađuju u donošenju odluka kako bi se olakšala integracija ugovornih stranaka na unutarnjem energetskom tržištu EU-a,

         DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

               1.

               Pozivaju se države članice, uključujući regulatorna tijela koja moraju imenovati na temelju zakonodavstva o unutarnjem tržištu plina i električne energije, Agencija za suradnju energetskih regulatora i gospodarski subjekti na suradnju s nacionalnim tijelima i gospodarskim subjektima ugovornih stranaka Energetske zajednice u primjeni zakonodavstva EU-a o unutarnjem tržištu plina i električne energije između ugovornih stranaka i država članica EU-a.

               2.

               Pozivaju se države članice, uključujući regulatorna tijela koja moraju imenovati na temelju zakonodavstva o unutarnjem tržištu plina i električne energije, Agencija za suradnju energetskih regulatora i gospodarski subjekti da pri provedbi zakonodavstva EU-a o unutarnjem tržištu plina i električne energije primijene sva upućivanja na:

                           (a)

                           energetske tokove, uvoz i izvoz energije kao i na tržišne transakcije i transakcije za uravnoteženje;

                           (b)

                           mrežni kapacitet;

                           (c)

                           postojeću i novu infrastrukturu za plin i električnu energiju

                     koji prelaze granice, granične zone, ulazno-izlazna područja ili kontrolna područja između država članica na tokove, uvoz, izvoz, transakcije, kapacitete i infrastrukturu koji prelaze granice između ugovornih stranaka i država članica EU-a.

               3.

               Treba podrazumijevati da su u upućivanjima u zakonodavstvu EU-a o unutarnjem tržištu plina i električne energije na suradnju i zajedničke aktivnosti nacionalnih institucija, tijela i gospodarskih subjekata uključene suradnja i zajedničke aktivnosti nacionalnih institucija, tijela i gospodarskih subjekata iz država članica i ugovornih stranaka.

               4.

               Ako se u pravnim aktima zakonodavstva EU-a o unutarnjem tržištu plina i električne energije spominju „utjecaji” na jednu ili više država članica, to upućivanje treba tumačiti i u smislu utjecaja na ugovorne stranke ili na ugovornu stranku i državu članicu.

               5.

               Poziva se Agencija za suradnju energetskih regulatora da, u područjima u kojima je nadležna za donošenje odluka na temelju zakonodavstva EU-a o unutarnjem tržištu plina i električne energije, surađuje s Regulatornim odborom Energetske zajednice, u područjima njegove nadležnosti na temelju pravne stečevine Energetske zajednice, kako bi se omogućilo da ta dva tijela donose usklađene akte.

               6.

               Ova je Preporuka upućena državama članicama, Agenciji za suradnju energetskih regulatora, gospodarskim subjektima i Regulatornom odboru Energetske zajednice.

      Sastavljeno u Bruxellesu 29. listopada 2014.

            Za Komisiju

         Günther OETTINGER

            Potpredsjednik

      (1)  Republika Albanija, Bosna i Hercegovina, bivša jugoslavenska republika Makedonija, Republika Moldova, Republika Crna Gora, Republika Srbija, Ukrajina i Misija privremene uprave Ujedinjenih naroda na Kosovu na temelju Rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda br. 1244.

      (2)  SL L 211, 14.8.2009., str. 55.

      (3)  SL L 211, 14.8.2009., str. 94.

      (4)  SL L 211, 14.8.2009., str. 15.

      (5)  SL L 211, 14.8.2009., str. 36.

      (6)  Uz neke iznimke kako je navedeno u pravnoj stečevini Energetske zajednice. Za pojedinosti posjetite http://www.energy-community.org/portal/page/portal/ENC_HOME/ENERGY_COMMUNITY/Legal/EU_Legislation/Consolidated_acts#GAS

      (7)  SL L 33, 4.2.2006., str. 22.

      (8)  SL L 295, 12.11.2010., str. 1.

      (9)  SL L 115, 25.4.2013., str. 39.


title: Preporuka Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reforme Španjolske za 2013. i davanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Španjolske za razdoblje 2012.-2016.

text:
               30.7.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 217/81

      PREPORUKA VIJEĆA

   od 9. srpnja 2013.
   o nacionalnom programu reforme Španjolske za 2013. i davanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Španjolske za razdoblje 2012.-2016.
   2013/C 217/20
   Ovaj tekst još nije preveden na hrvatski jezik i stoga se prvo objavljuje na engleskom jeziku. Objava na hrvatskom jeziku uslijedit će čim prijevod bude dostupan.
   THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,
   Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Articles 121(2) and 148(4) thereof,
   Having regard to Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies (1), and in particular Article 5(2) thereof,
   Having regard to Regulation (EU) No 1176/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 November 2011 on the prevention and correction of macroeconomic imbalances (2), and in particular Article 6(1) thereof,
   Having regard to the recommendation of the European Commission,
   Having regard to the conclusions of the European Council,
   Having regard to the opinion of the Employment Committee,
   Having regard to the opinion of the Economic and Financial Committee,
   Having regard to the opinion of the Social Protection Committee,
   Having regard to the opinion of the Economic Policy Committee,
   Whereas:

               (1)

               On 26 March 2010, the European Council agreed to the Commission’s proposal to launch a new strategy for jobs and growth, Europe 2020, based on enhanced coordination of economic policies, which focuses on the key areas where action is needed to boost Europe’s potential for sustainable growth and competitiveness.

               (2)

               On 13 July 2010, the Council adopted a Recommendation on the broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Union (2010 to 2014) and, on 21 October 2010, it adopted a decision on guidelines for the employment policies of the Member States (3), which together form the ‘integrated guidelines’. Member States were invited to take the integrated guidelines into account in their national economic and employment policies.

               (3)

               On 29 June 2012, the Member States’ Heads of State or Government decided on a Compact for Growth and Jobs, providing a coherent framework for action at national, EU and euro area levels using all possible levers, instruments and policies. They decided on action to be taken at the level of the Member States, in particular expressing full commitment to achieve the objectives of the Europe 2020 strategy and to implement the country-specific recommendations.

               (4)

               On 10 July 2012, the Council adopted a Recommendation (4) on Spain’s National Reform Programme for 2012 and delivered its opinion on Spain’s Stability Programme for 2012-2015.

               (5)

               On 28 November 2012, the Commission adopted the Annual Growth Survey, marking the start of the 2013 European Semester for economic policy coordination. On 28 November 2012, the Commission, on the basis of Regulation (EU) No 1176/2011, adopted the Alert Mechanism Report, in which it identified Spain as one of the Member States for which an in-depth review would be carried out.

               (6)

               The European Parliament has been duly involved in the European Semester, in accordance with Regulation (EC) No 1466/97, and, on 7 February 2013, adopted a resolution on employment and social aspects in the Annual Growth Survey 2013 and a resolution on the contribution to the Annual Growth Survey 2013.

               (7)

               On 14 March 2013, the European Council endorsed the priorities for ensuring financial stability, fiscal consolidation and action to foster growth. It underscored the need to pursue differentiated, growth-friendly fiscal consolidation, to restore normal lending conditions to the economy, to promote growth and competitiveness, to tackle unemployment and the social consequences of the crisis, and to modernise public administration.

               (8)

               On 10 April 2013, the Commission published the results of its in-depth review for Spain, under Article 5 of Regulation (EU) No 1176/2011. The Commission’s analysis leads it to conclude that Spain is experiencing excessive macroeconomic imbalances. In particular, very high domestic and external debt levels continue to pose risks for growth and financial stability; the banking sector is undergoing a process of recapitalisation and restructuring, including with public money; rigidities in product and labour markets contribute to high and rising unemployment, and more generally hinder the adjustment of the economy. Although adjustment is taking place, the magnitude of the necessary correction requires continuous strong policy action, in the areas of product and service markets, labour market, financial sector, and public finances.

               (9)

               On 30 April 2013, Spain submitted its 2013 National Reform Programme and its Stability Programme for the period 2012-2016. In order to take account of their interlinkages, the two Programmes have been assessed at the same time.

               (10)

               Based on the assessment of the Stability Programme pursuant to Article 5(1) of Regulation (EC) No 1466/97, the Council is of the opinion that the macroeconomic scenario underpinning the budgetary projections in the Programme is broadly plausible for 2013 and subject to some downside risks in 2014 and beyond compared with the Commission services 2013 spring forecast. Although the Stability Programme projects growth to be lower over the 2014-2016 period compared to the Commission services 2013 spring forecast, the latter is based on a no-policy-change assumption and hence does not take into account the fiscal consolidation that will be needed to attain the budgetary targets in the Stability Programme. The objective of the budgetary strategy outlined in the Stability Programme is to bring the general government deficit below the 3 %-of-GDP reference value by 2016. The consolidation relies mainly on expenditure restraint with the expenditure ratio decreasing by 3,7 percentage points over the 2012-16 period, but also on some revenue-increasing measures. Based on the (recalculated) structural balance (5) the annual improvement of the structural deficit planned in the Stability Programme is 1,2 %, 0,4 %, 0,9 % and 0,9 % of GDP for the years 2013 to 2016. Following the correction of the excessive deficit, the Stability Programme confirms the medium-term objective (MTO) of a balanced budgetary position in structural terms, which would be achieved by 2018. The MTO is more ambitious than required by the Stability and Growth Pact. The envisaged pace of adjustment in structural terms in 2017-2018 represents sufficient progress towards the MTO. The Stability Programme projects the government debt ratio to peak in 2016 and to start declining thereafter.
               The deficit and debt adjustment paths are subject to downside risks. Measures to support the deficit targets are not sufficiently specified, especially at regional level. For 2016, the Stability Programme does not present any measures and previous temporary measures are extended only to 2014. Planned savings from the local government reform are subject to significant implementation risks. Moreover, there are uncertainties surrounding the economic, labour market and financial situation as well as revenue developments in the context of persisting large macroeconomic imbalances. Fully implementing the adopted early retirement reform and reaching an agreement on the sustainability factor would mitigate risks in the social security system. A further risk stems from contingent liabilities linked with asset protection schemes/guarantees. There has been major progress in the reporting of budgetary execution, but there is scope for a more transparent and timely implementation of the Budgetary Stability Law’s preventive and corrective mechanisms. Systematic and timely reporting on government arrears, whose large outstanding stock required an ad-hoc repayment scheme, is missing. The establishment of an independent fiscal council has been lagging behind schedule. A proposed revision of indexation rules for all public revenues and expenditures would bring budgetary savings and a higher responsiveness of prices to economic conditions. The National Reform Programme also acknowledges the need to further improve cost-effectiveness in healthcare and pharmaceutical expenditure, for example by revising reference prices and centralising purchasing of pharmaceutical products, or extending co-payments.

               (11)

               While significant rebalancing of the relative tax burden towards consumption and environmental taxes took place in 2012, the Spanish tax-to-GDP ratio remains among the lowest in the Union. The efficiency of the tax system can be improved further by increasing the share of more growth-friendly indirect taxes and by tackling tax fraud and evasion, in line with the fiscal consolidation efforts. Spain took some measures to address the debt bias in corporate taxation, but further efforts are necessary in the context of high private indebtedness.

               (12)

               The financial sector adjustment programme is on track. In particular, the necessary recapitalisations have been carried out, and the asset management company Sareb has been set up. The restructuring of banks, in accordance with the decisions taken under State aid rules, will require continued attention in the coming years. To alleviate the funding and liquidity constraints on companies, Spain implemented, in 2012, a large plan for payment of regional and local governments’ commercial debt to companies (EUR 27,3 bn) and launched various initiatives to widen the financing options for firms. An extension of that plan is foreseen for 2013.

               (13)

               The situation in the labour market remains critical. The readjustment of the economy away from domestic demand and construction in a context of market rigidities and skills mismatch, among other things, have contributed to the increase in the unemployment rate to 27 % in early 2013. Of particular concern is the marked increase of the youth unemployment rate to 56 % and the rise of long-term unemployment to 44,4 % of total unemployment at the end of 2012. Available data suggest that the 2012 labour market reform has started to lead to higher internal (within the firm) flexibility, to some reduction of dismissal costs and to increasing wage moderation. An official assessment of the reform against its stated objectives, with a view to complementing it where needed, has been announced in the National Reform Programme for July 2013. Reforms in the field of active labour market policies have lagged behind and actions to modernise and reinforce the Public Employment Service itself are still needed and the recently adopted opening for private placement agencies remains to be made fully operational as well as the cooperation between national and regional public employment services (Single Job Portal).

               (14)

               A high share of unemployed without formal qualifications (35 %) and inadequate labour market relevance of education and training contribute to the high youth unemployment rate, as well as to long-term unemployment. The national Youth Employment and Entrepreneurship Strategy 2013-2016, presented in March 2013, incorporates a range of short- and longer-term measures intended to improve employment opportunities for young people. At the same time, dual vocational training has been introduced and pilot projects already started in 2012. The 2013 National Reform Programme also highlights the importance of a swift implementation of the reform of the educational system and improving the overall quality of education and training.

               (15)

               Mainly as a result of the labour market situation, but also due to the limited effectiveness of social protection in reducing poverty, Spain is below the EU average in the main key indicators measuring poverty and social exclusion, with children being particularly exposed. Overall, no major improvements were registered in the development of new policy measures. The National Reform Programme does not include information on the content or the timeframe for the approval of the National Action Plan on Social Inclusion 2013-2016. The key challenges lie in the need to rationalise targets and resources under an adequate policy framework, improve governance and inter-institutional coordination at national, regional and local levels, simplify procedures for social assistance claimants and review mobility barriers. Some progress was registered in measures to tackle child poverty and improve the efficiency of family support services.

               (16)

               Weaknesses in the business environment such as segmentation of the domestic market or entry barriers in services’ industries, hold back job creation and reform progress in this area is taking longer than envisaged in the September 2012 reform plan. The first draft of the Law on Market Unity was adopted by the Government in January 2013 and its final approval by Parliament is foreseen by end-2013. The reiterated commitments in the 2013 National Reform Programme foresee a first draft of the law on professional services by the end of June 2013 and final adoption of the Law on entrepreneurship and on company internationalisation before the end of 2013. In spite of the expected effects of these reforms, there is still scope to further ease market entry and exit conditions, in particular by reducing the time needed for business licensing and by reviewing the insolvency framework. Moreover, regulatory and other barriers to firms’ growth should be tackled. In spite of recent reforms, barriers to entry for large-surface outlets continue to limit competition in the retail sector. In September 2012 the Government adopted a draft law to merge the national competition authority with supervisory and regulatory authorities in six sectors, thus creating a single body — the National Commission for Markets and Competition (CNMC). This reform aims at a consistent application of competition principles across the various economic sectors. Removing the tax deductibility of mortgage interest payments and re-payments in 2012 was essential to shifting incentives away from home ownership, but efforts to create a larger and more efficient rental market, which would also support labour mobility, are still at an early stage.

               (17)

               The electricity tariff deficit, which implies a potentially sizeable contingent liability for the budget and non-negligible macroeconomic risks, has not yet been tackled conclusively, as the measures presented during 2012 and in early 2013 have been insufficient. In the 2013 National Reform Programme, the Government announced that a draft law further reforming the electricity sector will be presented by the end of June 2013. There is scope for further improving competition in the retail electricity market. The transport infrastructure is abundant but there is scope to make the selection of investment more stringent and prioritise efficient maintenance of existing networks. Setting up an independent observatory, as planned, would help in this respect. At the same time, technical and legal obstacles prevent competition in railway freight and passenger transport.

               (18)

               The highly decentralised setting calls for enhanced coordination between the various public administrations, both to reduce costs and to limit the administrative burden on companies and households. To this end, several initiatives have been undertaken or are on-going. In particular in February 2013 the Government presented a draft Law on Local Administration Reform (to be adopted by Parliament before end-2013) and a committee for the reform of the public administration was established. It will present proposals for a reform of the Spanish public administration by the end of June 2013. Reforms to improve the working of the judicial system are on-going, although some measures are accumulating delays and scope still exists to improve the efficiency of the Spanish judiciary.

               (19)

               In the context of the European Semester, the Commission has carried out a comprehensive analysis of Spain’s economic policy. It has assessed the Stability Programme and National Reform Programme. It has taken into account not only their relevance for sustainable fiscal and socioeconomic policy in Spain but also their compliance with EU rules and guidance, given the need to reinforce the overall economic governance of the Union by providing EU-level input into future national decisions. Its recommendations under the European Semester are reflected in recommendations (1) to (9) below.

               (20)

               In the light of this assessment, the Council has examined the Stability Programme, and its opinion (6) is reflected in particular in recommendation (1) below.

               (21)

               In the light of the Commission’s in-depth review and this assessment, the Council has examined the National Reform Programme and the Stability Programme. The assessment concludes that the proposed reform agenda is comprehensive and goes in the right direction. At the same time, the assessment underscores the urgency of adopting and effectively implementing the missing reforms so that they can start deploying the expected positive effects. Its recommendations under Article 6 of Regulation (EU) No 1176/2011 are reflected in recommendations (1), (2), (3), (4), (5), (7), (8) and (9) below.

               (22)

               In the context of the European Semester, the Commission has also carried out an analysis of the economic policy of the euro area as a whole. On this basis, the Council has issued specific recommendations addressed to the Member States whose currency is the euro (7). As a country whose currency is the euro, Spain should also ensure the full and timely implementation of those recommendations,

         HEREBY RECOMMENDS that Spain take action within the period 2013-2014 to:

               1.

               Deliver the structural fiscal effort as required by the Council recommendation under the EDP to ensure correction of the excessive deficit by 2016. To this end, implement the measures adopted in the 2013 budget plans at all levels of government, reinforce the medium-term budgetary strategy with sufficiently specified structural measures for the years 2014-2016. A durable correction of the fiscal imbalances is predicated upon the credible implementation of ambitious structural reforms which would increase the adjustment capacity and boost potential growth and employment. After achieving the correction of the excessive deficit, pursue the structural adjustment at an appropriate pace so as to reach the MTO by 2018. Ensure a strict and transparent enforcement of the preventive and corrective measures provided for in the Budgetary Stability Organic Law. Establish an independent fiscal authority before the end of 2013 to provide analysis, advice and monitor compliance of fiscal policy with national and EU fiscal rules. Improve the efficiency and quality of public expenditure at all levels of government, and conduct a systematic review of major spending items by March 2014. Increase the cost-effectiveness of the health-care sector, while maintaining accessibility for vulnerable groups, for example by reducing hospital pharmaceutical spending, strengthening coordination across types of care and improving incentives for an efficient use of resources. Take measures to reduce the outstanding amount of government arrears, avoid their further accumulation and regularly publish data on outstanding amounts. Adopt the dis-indexation law to reduce the degree of price inertia in public expenditures and revenues, in time to have it in force by the beginning of 2014 and consider additional steps to limit the application of indexation clauses. Finalise by end-2013 the regulation of the sustainability factor so as to ensure the long-term financial stability of the pension system, including by increasing the effective retirement age by aligning the retirement age or pension benefits to changes in life expectancy.

               2.

               Conduct a systematic review of the tax system by March 2014. Consider further limiting tax expenditure in direct taxation, explore the scope to further limit the application of the reduced VAT rates and take additional steps in environmental taxation, in particular, as regards excise duties and fuel taxes. Take further measures to address the debt bias in corporate taxation. Intensify the fight against the shadow economy and undeclared work.

               3.

               Implement the financial sector programme for the recapitalisation of the financial institutions, including the measures promoting non-bank intermediation adopted in November 2012.

               4.

               Finalise the evaluation of the 2012 labour market reform covering the full range of its objectives and measures by July 2013, and present amendments, if necessary, by September 2013. Adopt the 2013 national Employment Plan by July 2013 and enact swiftly a result-oriented reform of active labour market policies, including by strengthening the targeting and efficiency of guidance. Reinforce and modernise public employment services to ensure effective individualised assistance to the unemployed according to their profiles and training needs. Reinforce the effectiveness of re-skilling training programmes for older and low-skilled workers. Fully operationalise the Single Job Portal and speed up the implementation of public-private cooperation in placement services to ensure its effective application already in 2013.

               5.

               Implement and monitor closely the effectiveness of the measures to fight youth unemployment set out in the Youth Entrepreneurship and Employment Strategy 2013-2016, for example through a Youth Guarantee. Continue with efforts to increase the labour market relevance of education and training, to reduce early school leaving and to enhance life-long learning, namely by expanding the application of dual vocational training beyond the current pilot phase and by introducing a comprehensive monitoring system of pupils’ performance by the end of 2013.

               6.

               Adopt and implement the necessary measures to reduce the number of people at risk of poverty and/or social exclusion by reinforcing active labour market policies to improve employability of people further away from the labour market and by improving the targeting and increasing efficiency and effectiveness of support measures including quality family support services.

               7.

               Urgently adopt and implement the draft Law on Market Unity and speed up all complementary actions needed for its swift implementation. Ensure the effectiveness, autonomy and independence of the newly created regulatory authority. By the end of 2013, adopt and implement the Law on professional associations and services, so as to remove any unjustified restriction on access to, and exercise of, professional activities, and the Law on Entrepreneurship. Regroup and concentrate support schemes for the internationalisation of firms. Reduce the number and shorten licensing procedures, including for industrial activities, and spread the use of the ‘express licence’ approach to activities other than retail. Review insolvency frameworks for companies and individuals, including through limiting personal liability of entrepreneurs and easing second chances for failed businesses. Remove unjustifiable restrictions to the establishment of large-scale retail premises. By March 2014, review the effectiveness of the regulatory framework to support the development of the housing rental market.

               8.

               Tackle the electricity tariff deficit by adopting and implementing a structural reform of the electricity sector by the end of 2013. Intensify efforts to complete the electricity and gas interconnections with neighbouring countries. Reduce the contingent liability for public finances stemming from unprofitable transport infrastructure. Set up an independent observatory to contribute to the assessment of future major infrastructure projects. Take measures to ensure effective competition in freight and passenger rail services.

               9.

               Adopt, in line with the presented timetable the reform of the local administration and define by October 2013, a plan to enhance the efficiency of the overall public administration. Adopt and implement the ongoing reforms to enhance the efficiency of the judicial system.

      Done at Brussels, 9 July 2013.

            For the Council

            The President

         R. ŠADŽIUS

      (1)  OJ L 209, 2.8.1997, p. 1

      (2)  OJ L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (3)  Maintained for 2013 by Council Decision 2013/208/EU of 22 April 2013 on guidelines for the employment policies of the Member States (OJ L 118, 30.4.2013, p. 21).

      (4)  OJ C 219, 24.7.2012, p. 81.

      (5)  Cyclically adjusted balance net of one-off and temporary measures, recalculated by the Commission services on the basis of the information provided in the programme, using the commonly agreed methodology.

      (6)  Under Article 5(2) of Regulation (EC) No 1466/97.

      (7)  See page 97 of the current Official Journal.


title: Preporuka Komisije (EU) 2016/2123 оd 30. studenoga 2016. o usklađivanju područja primjene i uvjeta za izdavanje općih dozvola za transfer oružanim snagama i tijelima za ugovaranje kako su navedeni u članku 5. stavku 2. točki (a) Direktive 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 7711)

text:
               3.12.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 329/101

         PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2016/2123
   оd 30. studenoga 2016.
   o usklađivanju područja primjene i uvjeta za izdavanje općih dozvola za transfer oružanim snagama i tijelima za ugovaranje kako su navedeni u članku 5. stavku 2. točki (a) Direktive 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

         (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 7711)

   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 5. Direktive 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (1) države članice dužne su objaviti najmanje četiri opće dozvole za transfer.

               (2)

               Opće dozvole za transfer ključni su element pojednostavnjenog sustava dozvola uvedenog Direktivom 2009/43/EZ.

               (3)

               Razlikama u području primjene općih dozvola za transfer koje izdaju države članice u pogledu obuhvaćenih obrambenih proizvoda i različitim uvjetima transfera tih proizvoda moguće je ugroziti provedbu Direktive 2009/43/EZ i pojednostavnjivanje radi kojeg je donesena. Usklađivanje područja primjene i uvjeta transfera na temelju općih dozvola za transfer koje izdaju države članice važno je kako bi se osigurala poželjnost i uporaba tih dozvola.

               (4)

               Predstavnici država članica u odboru osnovanom člankom 14. Direktive 2009/43/EZ naveli su da je usklađivanje područja primjene i uvjeta transfera na temelju općih dozvola za transfer koje objavljuju države članice moguće ostvariti donošenjem Preporuke Komisije.

               (5)

               Smjernice iz ove Preporuke rezultat su pregovora s državama članicama o usklađivanju područja primjene i uvjeta transfera na temelju općih dozvola za transfer oružanim snagama i tijelima za ugovaranje („ODT-OS”) kako su navedeni u članku 5. stavku 2. točki (a) Direktive 2009/43/EZ.

               (6)

               Ova se Preporuka smatra osnovom za ODT-OS država članica. Popis obrambenih proizvoda iz točke 1.1. ove Preporuke minimalan je i neiscrpan popis proizvoda, za koje države članice odobravaju transfer na temelju njihovog ODT-OS-a. To znači da se na temelju ODT-OS-a koji objavi država članica može dopustiti transfer drugih obrambenih proizvoda uključenih u Prilog Direktivi 2009/43/EZ, a koji nisu navedeni u ovoj Preporuci.

               (7)

               Države članice ističu da ih obvezuju europski propisi poput Zajedničkog stajališta Vijeća 2008/944/ZVSP (2), kao i međunarodne obveze u području kontrole izvoza.

               (8)

               Ova se Preporuka primjenjuje na Zajednički popis robe vojne namjene Europske unije kako je navedeno u Prilogu Direktivi 2009/43/EZ. Ova će se Preporuka po potrebi ažurirati kako bi bila u skladu s ažuriranjima Zajedničkog popisa robe vojne namjene Europske unije,

         DONIJELA JE OVU PREPORUKU:
   1.   OPĆE DOZVOLE ZA TRANSFER ORUŽANIM SNAGAMA I TIJELIMA ZA UGOVARANJE KAKO JE NAVEDENO U ČLANKU 5. STAVKU 2. TOČKI (A) DIREKTIVE 2009/43/EZ
   1.1   Obrambeni proizvodi prihvatljivi za transfere na temelju opće dozvole za transfer oružanim snagama i tijelima za ugovaranje kako su navedeni u članku 5. stavku 2. točki (a) Direktive 2009/43/EZ

   Sljedeće kategorije popisa robe vojne namjene (dalje u tekstu:„ML”) s podtočkama podskup su popisa obrambenih proizvoda iz Priloga Direktivi 2009/43/EZ. Na temelju opće dozvole za transfer oružanim snagama i tijelima za ugovaranje („ODT-OS”) kako su navedeni u članku 5. stavku 2. točki (a) te Direktive dopušta se barem transfer obrambenih proizvoda iz kategorija ML navedenih u nastavku. Države članice mogu odlučiti o uključivanju više kategorija ML s odgovarajućim obrambenim proizvodima u svoj ODT-OS.
   Popis kategorija ML koje moraju biti obuhvaćene kao minimum:

               —

               ML 4. Podtočke (a) i (b). Obuhvaćena je sva roba, osim sljedećeg:

                           —

                           mine

                           —

                           kazetno streljivo, eksplozivni elementi (bombice) za kazetne bombe i njihove posebno konstruirane komponente

                           —

                           tromblonske granate i ručne granate

                           —

                           torpeda, torpeda bez bojevih glava i tijela torpeda

                           —

                           bombe

                           —

                           navođeni, nenavođeni i ostali projektili (to jest rakete, projektili, prijenosni raketni bacači...)

                           —

                           pješačke eksplozivne naprave, ljepljivo i kumulativno punjenje.

                     Uključeni su za sljedeća oružja:

                           —

                           bojeve glave i eksplozivna punjenja

                           —

                           detonacijska (inicijalna) punjenja

                           —

                           bojeve glave za otkrivanje mete, sustavi navođenja, uređaji za navođenje

                           —

                           pojedinačne raketne komponente

                           —

                           letjelice koje imaju mogućnost povratka u atmosferu

                           —

                           motori

                           —

                           sustavi kontrole smjera potiska

                           —

                           lanseri i lansirni uređaji

                           —

                           sustavi za polaganje, sustavi za mamce i sustavi za ometanje

                           —

                           posebno konstruirane komponente za prijenosne raketne bacače.

               —

               ML 5. Obuhvaćena je sva roba, osim sljedećeg:

                           —

                           proizvodi za protumjere

                           —

                           oprema i komponente izuzete iz ostalih kategorija u istoj općoj dozvoli za transfer.

               —

               ML 6. Obuhvaćena je sva roba, osim sljedećeg:

                           —

                           potpuna vozila

                           —

                           šasije i kupole

                           —

                           oprema i komponente izuzete iz ostalih kategorija u istoj općoj dozvoli za transfer.

               —

               ML 7. Podtočka (g).

               —

               ML 9. Sva roba, osim sljedećeg:

                           —

                           potpuna plovila i podmornice

                           —

                           podvodne naprave za otkrivanje i njihove posebno konstruirane komponente

                           —

                           pogonski sustavi neovisni o zraku konstruirani za podmornice i njihove posebno konstruirane komponente

                           —

                           potpuni trupovi

                           —

                           protumjere

                           —

                           oprema i komponente izuzete iz ostalih kategorija u istoj općoj dozvoli za transfer.

               —

               ML 10. Sva roba, osim sljedećeg:

                           —

                           potpuni zrakoplovi

                           —

                           potpune bespilotne letjelice i komponente posebno konstruirane ili modificirane za bespilotne letjelice

                           —

                           trupovi za bojne zrakoplove i bojne helikoptere

                           —

                           motori za bojne zrakoplove

                           —

                           oprema i komponente izuzete iz ostalih kategorija u istoj općoj dozvoli za transfer.

               —

               ML 11. Podtočka (a). Samo sljedeća roba:

                           —

                           oprema za navođenje i navigaciju, osim sustava za prijenosne raketne bacače ili kako su definirani u Režimu kontrole tehnologije projektila I. (MTCR)

                           —

                           automatizirani sustavi za zapovijedanje i upravljanje.

               —

               ML 13. Podtočke (c) i (d).

               —

               ML 14. Sva roba, osim robe namijenjene za obuku na prijenosnim raketnim bacačima.

               —

               ML 15. Podtočke (b), (c), (d) i (e).

               —

               ML 16. Sva roba, osim sljedećeg:

                           —

                           robe povezane s prijenosnim raketnim bacačima

                           —

                           sve stavke koje se odnose na robu čiji izvoz nije dopušten na temelju iste opće dozvole za transfer.

               —

               ML 17. Podtočke (a), (b), (d), (e), (j), (k), (l), (m), (n), (o) i (p). Sva roba, osim sljedećeg:

                           —

                           podtočka (n): pokusni modeli isključeni su ako su posebno konstruirani za razvoj stavaka navedenih u kategorijama ML 4., 6., 9. ili 10., kao i komponente posebno konstruirane za pokusne modele.

               —

               ML 21. podtočke (a) i (b). Samo sljedeća roba i samo pod uvjetom da je odobrena iz drugih kategorija u toj općoj dozvoli:

                           (a)

                           „softver” posebno izrađen ili izmijenjen za bilo koje od sljedećeg:

                                       1.

                                       rad ili održavanje opreme navedene u Prilogu Direktivi 2009/43/EZ;

                           (b)

                           posebni „softver”, osim softvera navedenog u ML 21.a., kako slijedi:

                                       1.

                                       „softver” posebno izrađen za vojnu upotrebu i za modeliranje, simulaciju ili procjenu vojnih sustava naoružanja;

                                       4.

                                       „softver” posebno izrađen za vojnu upotrebu i za zapovjedne, komunikacijske, nadzorne i obavještajne (C3I) ili za zapovjedne, komunikacijske, nadzorne, računalne i obavještajne (C4I) aplikacije;

               —

               ML 22. Podtočka (a). Sva tehnologija osim tehnologije potrebne za razvoj i proizvodnju i samo pod uvjetom da je odobrena iz drugih kategorija u istoj općoj dozvoli.

         1.2.   Uvjeti koji se uključuju u opću dozvolu za transfer oružanim snagama

   Sljedeći popis uvjeta nije iscrpan. Međutim, ostali uvjeti koje država članica dodaje u ODT-OS ne smiju biti u suprotnosti s uvjetima navedenima u nastavku niti ih narušavati.

               —

               Geografsko područje primjene: Europski gospodarski prostor (EU 28 + Island i Norveška (3)).

               —

               Ponovni transferi unutar EGP-a dopušteni su bez ex ante kontrola; može se zahtijevati samo ex post izvješćivanje.

               —

               ODT-OS namijenjen je za krajnju uporabu prihvatljivim primateljima navedenima u članku 5. stavku 2. točki (a) Direktive 2009/43/EZ. Naknadno trgovanje o kojem nema saznanja u trenutku transfera smatra se novim izvozom. Kad je riječ o novim izvozima, nadležno tijelo države članice primatelja odgovorno je za kontrolu izvoza ili transfera koji su pokrenuti naknadnim trgovanjem o kojem nema saznanja u trenutku transfera.

               —

               Za potrebe ex-post provjere na temelju ODT-OS-a, države članice trebale bi osigurati da dobavljači izvijeste o uporabi ODT-OS-a u skladu s minimalnim zahtjevima za izvješćivanje navedenima u članku 8. stavku 3. Direktive 2009/43/EZ.

         2.   DALJNJI KORACI
   Države članice pozivaju se na provedbu ove Preporuke najkasnije do 1. srpnja 2017.
   Države članice potiče se da obavijeste Komisiju o mjerama poduzetima radi provedbe ove Preporuke.
   3.   ADRESATI
   Ova je Preporuka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 30. studenoga 2016.

            Za Komisiju

         Elżbieta BIEŃKOWSKA

            Članica Komisije

      (1)  Direktiva 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o pojednostavnjivanju uvjeta za transfer obrambenih proizvoda unutar Zajednice (SL L 146, 10.6.2009., str. 1.).

      (2)  Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o definiranju zajedničkih pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme (SL L 335, 13.12.2008., str. 99.).

      (3)  Odluka Zajedničkog odbora EGP-a br. 111/2013 od 14. lipnja 2013. (SL L 318, 28.11.2013., str. 12.), kojom se Direktiva 2009/43/EZ ugrađuje u Sporazum o EGP-u, sadržava izričiti tekst prilagodbe: „Ova se Direktiva ne primjenjuje na Lihtenštajn.”