               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 5.6.2019.
            COM(2019) 509 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2019.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2019.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 21. studenoga 2018. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2019. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 21. ožujka 2019. Komisija je 21. studenoga 2018. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Španjolska jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 21. ožujka 2019. Vijeće je 9. travnja 2019. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”).

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Španjolska bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, koja je navedena u preporukama od 1. do 4. u nastavku. Konkretno, mjerama kojima se povećava produktivnost odgovorit će se na prvu preporuku za europodručje, koja se odnosi na povećanje produktivnosti radi ponovne uspostave ravnoteže u europodručju; upotrebom neočekivanih prihoda za smanjenje javnog duga i usmjeravanjem investicijske politike na određena područja odgovorit će se na drugu preporuku za europodručje, koja se odnosi na obnovu pričuva i poticanje ulaganja, dok će se mjerama kojima se poboljšavaju vještine i zapošljivost odgovorit na treću preporuku za europodručje, koja se odnosi na funkcioniranje tržišta rada.

               (3)Izvješće za Španjolsku za 2019.
                  3
                objavljeno je 27. veljače 2019. U izvješću je ocijenjen napredak Španjolske u smislu preporuka za Španjolsku koje je Vijeće donijelo 13. srpnja 2018., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Španjolske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 27. veljače 2019.
                  4
                Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Španjolskoj postoje makroekonomske neravnoteže. U kontekstu slabog rasta produktivnosti, visoke razine unutarnjeg i vanjskog duga, uključujući javni i privatni dug, i visoka nezaposlenost i dalje su slabe točke koje imaju prekogranični značaj. Napreduje smanjenje duga privatnog sektora, no i dalje postoji vrlo velika potreba za razduživanjem. Unatoč kontinuirano snažnom rastu BDP-a udio državnog duga u BDP-u i dalje je visok. Nastavlja se brzi pad stope nezaposlenosti, koja je i dalje vrlo visoka, dok je zbog visokog stupnja segmentacije tržišta rada na ugovore o radu na određeno vrijeme i ugovore o radu na neodređeno vrijeme onemogućen brži rast produktivnosti rada. Nakon što je u razdoblju od 2012. do 2015. ostvaren značajan napredak u provedbi reformi, zbog razvoja političke situacije u prošloj godini usporen je napredak u provedbi preporuka. Postojeće povoljno gospodarsko stanje otvara mogućnosti za provedbu preostalih reformi u cilju povećanja otpornosti španjolskog gospodarstva i rasta njegove produktivnosti.

               (4)Španjolska je 30. travnja 2019. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2019. i svoj Program stabilnosti za 2019. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (5)U Programu stabilnosti za 2019. navode se mjere koje su poduzete radi primjene preventivnih i korektivnih instrumenata predviđenih španjolskim Zakonom o stabilnosti. Međutim, u njemu se ne navode planovi o automatskoj provedbi tih instrumenata i reviziji pravila o rashodima iz Zakona o stabilnosti, u cilju jačanja doprinosa tog Zakona fiskalnoj konsolidaciji, osobito u razdoblju rasta gospodarske aktivnosti. U području javne nabave bit će ključna ambiciozna provedba Zakona o ugovorima o nabavi u javnom sektoru donesenog u 2017., u cilju poboljšanja učinkovitosti javnih rashoda i sprječavanja nepravilnosti. Konkretno, važno je da nova upravljačka struktura, odnosno Neovisni ured za regulativu i nadzor, može djelotvorno obavljati zadaće koje su mu dodijeljene te da se brzo donese sveobuhvatna strategija o javnoj nabavi uz aktivno sudjelovanje javnih naručitelja i subjekata na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. Naposljetku, u 2019. predviđena je provedba nekoliko analiza rashoda te bi provedba preporuka koje proizađu iz tih analiza trebala potaknuti povećanje djelotvornosti javnih rashoda.

               (6)Pri izradi programa za korištenje sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020. relevantne preporuke za Španjolsku uzete su u obzir. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  5
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje sporazume o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem
                  6
               .

               (7)Nakon pravovremenog i trajnog smanjenja prekomjernog deficita i Odluke Vijeća (EU) [2019/X] o ukidanju postupka u slučaju prekomjernog deficita, na Španjolsku se primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu i prijelazno pravilo o dugu. Predviđa se da će se saldo opće države povećati s –2,5 % BDP-a, koliko je iznosio u 2018., na –2,0 % BDP-a u 2019. te da će u 2022. proračun biti uravnotežen. Na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda(
                  7
               ) ne planira se da će se srednjoročni proračunski cilj, odnosno uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu, ostvariti tijekom razdoblja obuhvaćenog Programom. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 97,1 % BDP-a, koliko je iznosio u 2018., na 95,8 % u 2019. te da će u 2022. iznositi 88,7 % BDP-a. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerojatan je. Rizici za ostvarenje fiskalnih ciljeva određenih u Programu stabilnosti za 2019. uglavnom se odnose na prihode, dok je neizvjesnost o vrijednosti ili vjerojatnosti donošenja mnogih mjera na prihodovnoj strani velika.

               (8)Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Španjolskoj da osigura da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  8
                u 2019. ne premaši 0,6 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,65 % BDP-a. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2019. postoji rizik od značajnog odstupanja od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2019.

               (9)Budući da je u Španjolskoj udio duga opće države u BDP-u veći od referentne vrijednosti od 60 % BDP-a utvrđene Ugovorom i da predviđeni pozitivni jaz outputa iznosi 2,0 % BDP-a, nominalni rast neto primarnih državnih rashoda ne bi se trebao povećati u 2020., što odgovara strukturnoj prilagodbi od 1,0 % BDP-a u skladu s matricom zahtjeva iz Pakta o stabilnosti i rastu. Istovremeno ima naznaka da su podcijenjeni neiskorišteni kapaciteti gospodarstva te se predviđa da će inflacija u 2019. biti manja od 2 % i daljnja stagnacija na tržištu rada (visoka stopa nezaposlenosti i vrlo visok udio nepoželjnog rada u nepunom radnom vremenu, osoba zaposlenih na ugovore o radu na određeno vrijeme i stope siromaštva među zaposlenim osobama). Nadalje, instrument za procjenu jaza outputa upućuje i na visok stupanj neizvjesnosti procjena jaza outputa koje se temelje na zajedničkoj metodologiji. Na temelju te metodologije čini se da je godišnja strukturna prilagodba od 0,65 % BDP-a primjerena, što odgovara najvećoj stopi rasta neto primarnih državnih rashoda od 0,9 %. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2019., ne bude li promjene u politikama, postoji rizik od značajnog odstupanja od potrebne fiskalne prilagodbe u 2020. Nadalje, ne predviđa se da će Španjolska u 2019. i 2020. poštovati prijelazno pravilo o dugu. Općenito, Vijeće smatra da bi se od 2019. trebale poduzeti potrebne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Bilo bi važno sve neočekivane prihode iskoristiti za daljnje smanjenje udjela duga opće države.

               (10)Španjolska i dalje bilježi snažan rast zaposlenosti. Nezaposlenost se smanjuje, ali je i dalje znatno veća od prosjeka Europske unije, osobito nezaposlenost mladih i niskokvalificiranih radnika. Velike su razlike između muškaraca i žena u smislu zaposlenosti i trajanja radnog vijeka. Neiskorišteni je to potencijal, osobito zbog ubrzanog starenja stanovništva.

               (11)Iako se postupno smanjuje, široko rasprostranjena primjena ugovora o radu na određeno vrijeme, uključujući u sektorima koji su manje osjetljivi na sezonalnost i cikličnost poslovanja, i dalje je među najvišima u Europi i može ograničiti španjolski potencijal rasta i socijalnu koheziju. Time su najviše pogođeni mladi, niskokvalificirani radnici i državljani trećih zemalja, koji često imaju manja prava na socijalne naknade i izloženi su većim rizicima od siromaštva. Ugovori o radu na određeno vrijeme često se sklapaju na vrlo kratko vrijeme i slab su poticaj radnicima i poslodavcima da ulažu u izobrazbu, čime se koči rast produktivnosti. I dalje je teško postići prelazak s ugovora o radu na određeno vrijeme na ugovor o radu na neodređeno vrijeme i zbog prepreka mobilnosti radne snage smanjuju se mogućnosti zapošljavanja tražitelja zaposlenja i onemogućena je njihova učinkovita raspodjela u cijeloj zemlji.

               (12)Španjolska je povećala potporu dugotrajno nezaposlenim osobama, čiji je udio u aktivnom stanovništvu u 2018. iznosio 6,4 %. Cilj je nedavno donesenih inicijativa da se zaposlenost mladih poveća savjetovanjem i profesionalnim usmjeravanjem, no javne službe za zapošljavanje objavljuju tek manji dio oglasa za slobodna radna mjesta i potrebne su dodatne mjere radi poboljšanja njihove uloge u traženju zaposlenja i zapošljavanju. Konkretno, u nekim je regijama suradnja s poslodavcima slaba i izrada alata za profiliranje vještina kako bi se vještine tražitelja zaposlenja bolje uskladile s potrebama poslodavaca tek je u početnoj fazi. Napreduje suradnja javnih službi za zapošljavanje i socijalnih službi, no još uvijek samo u određenim regijama. Većim ulaganjima u modernizirane javne službe za zapošljavanje u kombinaciji s potporom mobilnosti radne snage mogle bi se poboljšati zapošljivost i prilagodljivost radnika i olakšati njihov prijelaz na tržište rada, čime bi se u Španjolskoj poboljšali produktivnost i dugoročni uključiv rast.

               (13)Vidljivi su pozitivni rezultati nastojanja da se ojača djelovanje inspektorata rada radi suzbijanja zlouporabe primjene ugovora o radu na određeno vrijeme i povećava se udio ugovora o radu na neodređeno vrijeme u neto rastu zaposlenosti. Međutim, poslodavci i dalje u velikoj mjeri koriste ugovore o radu na određeno vrijeme. Iskustvo pokazuje da brojni poticaji za otvaranje novih radnih mjesta imaju ograničene učinke na poticanje kvalitetnog zapošljavanja. Španjolska je uvela nove evaluacije u cilju pojednostavnjenja sustava, no rezultati još nisu dostupni. Treba ubrzati provedbu natječaja za zapošljavanje kako bi se na svim državnim razinama smanjio udio ugovora o radu na određeno vrijeme u javnom sektoru i time ostvario cilj od 8 % takvih ugovora do kraja 2019. Iako je organizacija tripartitnih okruglih stolova dobar način da se socijalni partneri u većoj mjeri uključe u izradu politika, ima prostora za poboljšanje intenziteta i pravovremenosti savjetovanja.

               (14)Udio osoba izloženih riziku od siromaštva i socijalne isključenosti te dohodovna nejednakost, iako se smanjuju, i dalje su veći od prosjeka Unije. Stope siromaštva visoke su među osobama zaposlenima na određeno vrijeme, niskokvalificiranim radnicima ili radnicima koji nisu rođeni u EU-u. Iako se smanjuje, stopa siromaštva djece i dalje je vrlo visoka. Učinak socijalnih transfera osim mirovina na smanjenje siromaštva i dalje je među najnižima u Uniji, osobito među djecom. U Španjolskoj su rashodi za socijalnu zaštitu kućanstava s djecom (iskazani kao udio u BDP-u) jedni od najnižih u EU-u i nisu dobro raspoređeni. Unatoč pozitivnim kretanjima, i dalje postoje značajne razlike u pokrivenosti uslugama socijalne skrbi osoba koje su potpuno ili djelomično ovisne o tuđoj pomoći. I dalje je rascjepkano pružanje potpore nezaposlenim osobama na nacionalnoj razini jer postoje razni programi koji su namijenjeni različitim skupinama tražitelja zaposlenja. Nedavno uvedene mjere kojima se poboljšava pokrivenost i zaštita potpore dohotku namijenjene dugotrajno nezaposlenim osobama starije dobi (u dobi od 52 godine ili više) mogu istodobno odvratiti tu skupinu osoba od traženja zaposlenja. Regionalne programe zajamčenog minimalnog dohotka karakteriziraju velike razlike u uvjetima pristupa, pokrivenosti i adekvatnosti među regijama te se zbog ograničene prenosivosti prava na socijalne naknade među regijama smanjuju poticaji za mobilnost radne snage. Zbog toga određeni broj ljudi ne prima potporu koja im je potrebna. Zahvaljujući uvođenju sustava univerzalnih socijalnih iskaznica povećat će se transparentnost sustava socijalnih naknada, čime će se omogućiti njihova bolja dodjela. Iako se siromaštvo smanjuje zahvaljujući ekonomskom oporavku, potrebna su ulaganja u politike socijalne uključenosti i socijalnu infrastrukturu (npr. socijalne stanove) kako bi se ostvario održiv rast. Nadalje, Španjolska se suočava s problemima teritorijalne kohezije, kao što su intenzivno iseljavanje i starenje stanovništva u ruralnim područjima. Rješavanju tih problema mogle bi pridonijeti mjere kojima se potiču poduzetništvo, digitalizacija i socijalna ekonomija, u okviru integriranih strategija teritorijalnog razvoja.

               (15)Tijekom krize španjolski mirovinski sustav imao je važnu ulogu u održavanju kvalitete života osoba starije dobi, koje su izložene manjim rizicima od siromaštva. Predviđanja iz Izvješća o starenju stanovništva iz 2018. i Izvješća o primjerenosti mirovina iz 2018. pokazuju da su reforme iz 2011. i 2013. pridonijele održivosti i relativnoj primjerenosti mirovina u dugoročnom razdoblju. Međutim, da bi se povećanje mirovina i dalje temeljilo na inflaciji (kako je odlučeno u 2018. i 2019.) i odgađala primjena faktora održivosti potrebno je poduzeti kompenzacijske mjere kojima bi se osigurala održivost mirovinskog sustava u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju. Nadalje, potrebno je donijeti mjere da bi riješio glavni problem koji se odnosi na primjerenost dohotka budućih umirovljenika, trajanje radnog vijeka i ostvarivanje uvjeta za puni radni staž u okolnostima visoke nezaposlenosti i rasprostranjene primjene ugovora o radu na određeno vrijeme i rada u nepunom radnom vremenu.

               (16)Uspješnost rezultata u području inovacija i rast produktivnosti u Španjolskoj onemogućeni su zbog niskih razina ulaganja u istraživanje i razvoj i neusklađenosti vještina s potrebama tržišta rada. Rashodi za istraživanje i razvoj u poslovnom sektoru u Španjolskoj upola su manji od prosjeka Unije, osobito u slučaju velikih poduzeća, i prisutne su značajne regionalne razlike. Na te razlike utječe niska i opadajuća stopa izvršenja javnog proračuna u području istraživanja i razvoja. Nedostatak i neusklađenost vještina s potrebama tržišta rada dodatna su prepreka razvoju i upotrebi naprednih tehnologija, osobito u malim i srednjim poduzećima. U mnogim španjolskim regijama zaposlenost u sektorima visoke tehnologije i sektoru usluga utemeljenih na znanju znatno je manja od prosjeka Unije. Iako se izrađuju regionalne inovacijske strategija za pametnu specijalizaciju i pojednostavnjuje upravljanje nacionalnom politikom za istraživanje i inovacije, i dalje je nedostatna nacionalna i regionalna koordinacija izrade, provedbe i evaluacije politike. Da bi Španjolska ostvarila bolje rezultate u području inovacija, potrebna su značajna ulaganja u poticanje poduzetništva i novoosnovana poduzeća i njihov rast te promicanje konkurentnosti svih poduzeća i njihove prilagodbe djelatnostima koje imaju veću dodanu vrijednost, uključujući i digitalizacijom, u cilju povećanja njihove prisutnosti na međunarodnim tržištima. Potrebno je i staviti veći naglasak na javno-privatna partnerstva, suradnju akademske zajednice i poslovnog sektora i prijenos tehnologija, osobito u korist malih i srednjih poduzeća, pojačano upravljanje politikom istraživanja i inovacija na svim državnim razinama i veću usklađenost istraživačke i razvojne infrastrukture i projekata s regionalnim i nacionalnim inovacijskim strategijama.

               (17)Iako se smanjuje, stopa ranog napuštanja školovanja u Španjolskoj i dalje je visoka, uz postojanje znatnih regionalnih razlika. Ima prostora za poboljšanje obrazovnih ishoda koji se znatno razlikuju među regijama. Oba čimbenika negativno utječu na dugoročni potencijal rasta produktivnosti. Kasni se s provedbom reforme obrazovnog sustava. Poduzeća navode da je teško pronaći osobe s vještinama potrebnim za uvođenje inovacija, osobito stručnjake za informacijske i komunikacijske tehnologije. Španjolska je odobrila mjere za unaprjeđenje dualnog strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, što bi moglo biti ključno za stjecanje vještina i kvalifikacija potrebnih za uvođenje inovacija, no i dalje je skroman interes za pohađanje tih programa. U Španjolskoj je stopa stjecanja visokog obrazovanja veća od prosjeka EU-a, no osobe sa stečenim visokim obrazovanjem teško pronalaze odgovarajuće zaposlenje. Razvoj ljudskog kapitala na svim razinama obrazovanja i osposobljavanja, uključujući visoko obrazovanje i strukovno osposobljavanje, i bolja suradnja obrazovnih ustanova i poslovnog sektora u cilju smanjenja postojećih neusklađenosti vještina, mogli bi poboljšati pristup obrazovanih mladih ljudi tržištu rada. Tako bi i poduzeća dobila ljude koji imaju vještine i kvalifikacije koje su im potrebne za poboljšanje njihovih inovacijskih kapaciteta i mogla bi u potpunosti iskoristiti potencijal rasta koji nudi digitalizacija. Podučavanje radnika digitalnim vještinama omogućilo bi španjolskim poduzećima da ostanu konkurentni u gospodarstvu koje se ubrzano digitalizira. Sve te mjere pridonijele bi smanjenju regionalnih razlika.

               (18)Regulatorna ograničenja i rascjepkanost u Španjolskoj sprječavaju poduzeća da iskoriste koristi ekonomije razmjera te koče rast produktivnosti. Zakon o jedinstvu tržišta i dalje je važan instrument za rješavanje tih problema. Odlučnijom provedbom tog zakona i uklanjanjem identificiranih ograničenja pružanju usluga, osobito profesionalnih usluga inženjera strojarstva, arhitekata, pravnika i informatičara, poboljšale bi se mogućnosti rasta i tržišno natjecanje. Kao što je slučaj i s drugim područjima u kojima su regije ključan faktor za uspješnu provedbu reformi, boljom i održivom koordinacijom nacionalnih i regionalnih tijela mogla bi se povećati djelotvornost politika.

               (19)Nedovršeni spojni vodovi za željeznički prijevoz tereta i ograničena integracija s Unijinim tržištem električne energije i plina onemogućuju Španjolskoj da iskoristi prednosti jedinstvenog tržišta EU-a. Španjolska zato treba dodatno ulagati u povezanost elektroenergetskih mreža s ostatkom Unije kako bi do 2020. ostvarila cilj od najmanje 10 % instaliranog proizvodnog kapaciteta za električnu energiju. Ulaganja su potrebna i kako bi se bolje iskoristila željeznička infrastruktura za prijevoz tereta, uključujući prekogranične spojne vodove s Francuskom i Portugalom i spojne vodove s lukama i logističkim čvorištima.

               (20)Ulaganja su nedostatna i u području upravljanja prirodnim resursima koja su potrebna da bi se osigurao model održivijeg razvoja. Smanjenjem potrošnje električne energije u zgradama i izgradnjom pametnih mreža i skladištenjem električne energije dobivene iz obnovljivih izvora energije mogla bi se bolje zadovoljiti potražnja. Dodatnim aktivnostima trebalo bi promicati održive načine prijevoza i kružno gospodarstvo. Određeni dijelovi Španjolske ubrajaju se u područja najizloženija klimatskim promjenama u Europi jer su postojeći vodni resursi nedostatni, zbog čega su potrebna dodatna ulaganja u infrastrukturu radi poboljšanja vodnog gospodarstva, uključujući pročišćavanje otpadnih voda, curenje vodovodnih mreža i sustav vodoopskrbe. Unatoč napretku ostvarenom posljednjih godina Španjolska još nije ispunila određene uvjete iz propisa Unije o vodnim resursima. Ispunjenjem svih tih ciljeva Španjolska bi ostvarila okolišne, gospodarske i socijalne koristi.

               (21)Kad je riječ o svim identificiranim nedostatnim ulaganjima, trebalo bi voditi računa o specifičnim regionalnim potrebama za ulaganjima. Teritorijalne razlike u BDP-u po stanovniku nisu velike, ali su veće nego što su bile prije krize, uglavnom zbog nejednakog učinka gubitka radnih mjesta u regijama. Najveće postojeće regionalne razlike odnose se na pokazatelje produktivnosti rada i socijalnog učinka za koje većina španjolskih regija bilježi lošije rezultate od prosjeka Unije. Kad je riječ o drugim socioekonomskim pokazateljima, primjerice inovacijama, poduzetništvu i konkurentnosti, prisutne su velike teritorijalne razlike. Različite regionalne potrebe za ulaganjima trebale bi se uzeti u obzir pri izradi investicijske politike.

               (22)Izradom programa za korištenje sredstava iz fondova EU-a u razdoblju 2021.–2027. mogli bi se ukloniti neki nedostaci utvrđeni u preporukama, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Španjolsku
                  9
               . To bi Španjolskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi ta sredstva u određenim sektorima, vodeći računa o regionalnim razlikama i o specifičnoj situaciji Kanarskih otoka kao najudaljenije regije. Jačanje administrativnih kapaciteta države za upravljanje tim sredstvima važan je čimbenik uspješnosti takvog ulaganja.

               (23)Komisija je u okviru Europskog semestra 2019. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Španjolske i objavila je u Izvješću za Španjolsku za 2019. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2019. i Nacionalni program reformi za 2019. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Španjolskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Španjolskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (24)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2019. i njegovo je mišljenje
                  10
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (25)Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2019. i Program stabilnosti za 2019. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Španjolska u 2019. i 2020. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2020. ne premaši 0,9 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,65 % BDP-a. Poduzeti mjere za jačanje fiskalnog okvira i okvira za javnu nabavu na svim razinama vlasti. Očuvati održivost mirovinskog sustava. Iskoristiti neočekivane prihode za brže smanjenje udjela duga opće države.

               2.Službama za zapošljavanje i socijalnim službama osigurati kapacitete koji su im potrebni za pružanje djelotvorne potpore. Poticati prelazak s ugovora o radu na određeno vrijeme na ugovore o radu na neodređeno vrijeme, uključujući pojednostavnjivanjem sustava poticaja za zapošljavanje. Poboljšati potporu obiteljima i ukloniti razlike u dostupnosti potpora koje pružaju nacionalne službe za zapošljavanje i regionalnih programa zajamčenog minimalnog dohotka. Smanjiti razinu ranog napuštanja školovanja i poboljšati obrazovne ishode, vodeći računa o regionalnim razlikama. Povećati suradnju obrazovnih ustanova i poslovnog sektora u cilju poboljšanja stjecanja vještina i kvalifikacija relevantnih za tržište rada, osobito u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija.

               3.Usmjeriti investicijsku politiku na poticanje inovacija, učinkovitosti resursa i energetske učinkovitosti, nadogradnju željezničke infrastrukture za prijevoz tereta i proširenje energetskih veza s ostatkom Unije, vodeći računa o regionalnim razlikama. Poboljšati djelotvornost politika kojima se podupiru istraživanje i inovacije.

               4.Osnažiti provedbu Zakona o jedinstvu tržišta usklađenjem, na svim državnim razinama, propisa o dostupnosti i obavljanju poslovnih djelatnosti, osobito uslužnih djelatnosti, s načelima tog zakona i poboljšanjem suradnje administrativnih jedinica.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)

                        SWD(2019) 1008 final.

                     (4)

                        COM(2019) 150 final.

                     (5)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala primjenom zajednički dogovorene metodologije.

                     (8)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

                     (9)

                        SWD(2019) 1008 final.

                     (10)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 5.6.2019.
            COM(2019) 517 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2019.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2019.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 21. studenoga 2018. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2019. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 21. ožujka 2019. Komisija je 21. studenoga 2018. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Mađarska navodi kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Mađarsku za 2019.
                  2
                objavljeno je 27. veljače 2019. U izvješću je ocijenjen napredak Mađarske u smislu preporuka za Mađarsku koje je Vijeće donijelo 13. srpnja 2018., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Mađarske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Mađarska je 30. travnja 2019. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2019. i svoj Program konvergencije za 2019. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (4)Pri izradi programa za korištenje sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020. relevantne preporuke za Mađarsku uzete su u obzir. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  3
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoj sporazum o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem
                  4
               .

               (5)Na Mađarsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Vlada u Programu konvergencije za 2019. planira smanjenje ukupnog deficita s 2,2 % BDP-a u 2018. na 1,8 % BDP-a u 2019. Predviđa se da će se deficit i dalje postupno smanjivati te da će u 2021. iznositi 1,2 %, a da će se u 2023. postići uravnoteženo stanje proračuna. Na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda(
                  5
               ) Mađarska bi u 2022. trebala bila blizu ostvarivanja svojeg srednjoročnog proračunskog cilja, koji je sa strukturnog deficita od 1,5 % BDP-a u 2019. izmijenjen na 1,0 % BDP-a od 2020., te bi ga naredne godine trebala ostvariti. Prema Programu konvergencije očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u postupno smanjiti na manje od 60 % do kraja 2022. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerojatan je za 2019. i izrazito povoljan od 2020., što predstavlja rizik za provedbu ciljeva u pogledu deficita. S druge strane, nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za potporu planiranim ciljevima u pogledu deficita od 2020. nadalje.

               (6)Vijeće je 22. lipnja 2018. u skladu s člankom 121. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”) zaključilo da je u Mađarskoj u 2017. uočeno značajno odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja. S obzirom na utvrđeno značajno odstupanje Vijeće je 22. lipnja 2018. preporučilo Mađarskoj da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  6
                u 2018. ne premaši 2,8 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1,0 % BDP-a. Vijeće je 4. prosinca 2018. utvrdilo da Mađarska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 22. lipnja 2018. te je izdalo revidiranu preporuku. Vijeće je u novoj preporuci od Mađarske zatražilo da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2019. ne bude veća od 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1,0 % BDP-a. Vijeće je XX. lipnja 2019. utvrdilo da Mađarska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 4. prosinca 2018. Štoviše, prema stvarnim podacima za 2018. u Mađarskoj postoji značajno odstupanje od preporučene razine prilagodbe u 2018.

               (7)U skladu s člankom 121. stavkom 4. UFEU-a i člankom 10. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97, Komisija je 5. lipnja 2019. upozorila Mađarsku da je u 2018. uočeno značajno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Vijeće je XX. lipnja 2019. donijelo naknadnu preporuku kojom se potvrđuje potreba da Mađarska poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2019. ne premaši 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1,0 % BDP-a. Na temelju Komisijine proljetne prognoze za 2019. postoji rizik od odstupanja od tog zahtjeva u 2019.

               (8)Vijeće je XX. lipnja 2019. Mađarskoj preporučilo da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2019. ne premaši 4,7 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,75 % BDP-a. Time bi se Mađarskoj omogućilo da započne s primjerenim kretanjem prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2019. ne bude li promjene u politikama, postoji rizik od odstupanja od tog zahtjeva u 2020. Općenito, Vijeće smatra da će od 2019. biti potrebne znatne dodatne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu u skladu s preporukom upućenom Mađarskoj XX. lipnja 2019. radi ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja.

               (9)Ukupna stopa zaposlenosti znatno je porasla u kontekstu snažnoga gospodarskog rasta, ali ne jednako u svim skupinama. Još postoje velike razlike u zaposlenosti i plaćama među različitim skupinama vještina te između muškaraca i žena u odnosu na prosjek EU-a. Velika razlika u zaposlenosti muškaraca i žena djelomično je rezultat ograničene ponude kvalitetne skrbi o djeci. Slabi su rezultati tržišta rada za razne ranjive skupine, uključujući Rome i osobe s invaliditetom. Za program javnih radova, koji sudionicima nije omogućio zapošljavanje na primarnom tržištu rada, i dalje se odvajaju znatna sredstva unatoč njegovu smanjenju. Nedovoljno sredstava usmjereno je na ostale politike za zapošljavanje i osposobljavanje nezaposlenih ili neaktivnih osoba. Razvoj digitalnih vještina mogao bi pridonijeti boljoj zapošljivosti. Nedavne mjere osmišljene su kako bi se više umirovljenih radnika vratilo na radna mjesta i kako bi se s vremenom njihov broj povećao. Ukupno stanje siromaštva u Mađarskoj poboljšava se od 2013. Trajanje naknade za nezaposlenost najkraće je u EU-u, najviše tri mjeseca, što je znatno manje od prosječnog vremena potrebnog za pronalazak posla.

               (10)Smanjuje se udio osoba izloženih riziku od siromaštva i socijalne isključenosti. Došlo je do jasnog pomaka sa socijalnih naknada na obiteljske potpore i naknade u naravi povezane s poslom, međutim, one nisu dovoljno usmjerene na siromašne. Iako su se povećale subvencije za kupnju stambene nekretnine, nije se povećala ponuda socijalnih stanova.

               (11)Obrazovni rezultati ispod su prosjeka EU-a i pokazuju velike teritorijalne razlike. Stopa ranog napuštanja školovanja viša je, a stopa stjecanja visokog obrazovanja niža od prosjeka EU-a. Obrazovni sustav otežava socijalnu mobilnost. Učenici se rano usmjeravaju u različite vrste škola s velikim razlikama u obrazovnim rezultatima i profesionalnom usmjerenju. Udio škola s većinskim udjelom Roma povećao se s 10 % u 2008. na 15 % u 2017. Nedavne mjere čiji je cilj u školama ravnomjerno raspodijeliti učenike u nepovoljnom položaju ograničenog su učinka jer su nedržavne škole izuzete od zahtjeva prihvaćanja učenika u nepovoljnom položaju. Djeca u nepovoljnom položaju uglavnom pohađaju srednje strukovne škole, u kojima prevladavaju niže razine osnovnih vještina, više stope prijevremenog prekida školovanja te niže plaće i slabije mogućnosti napredovanja u karijeri. Slabo sudjelovanje skupina u nepovoljnom položaju, posebno Roma, u kvalitetnom obrazovanju znači propuštenu priliku za izgradnju ljudskog kapitala. Problem je još uvijek i nedostatak nastavnika. Posljednjih su godina plaće nastavnika porasle, ali su još uvijek relativno niske u odnosu na plaće ostalih visokoobrazovanih osoba. Činjenica da u visokom obrazovanju sudjeluje mali broj studenata u nesrazmjeru je s velikom potražnjom za visokokvalificiranim radnicima i razlikom u plaći osoba sa završenim visokim obrazovanjem, koja je najviša u EU-u. Mađarske ustanove visokog obrazovanja imaju najmanju financijsku autonomiju u EU-u. Osim toga, izmjena Zakona o visokom obrazovanju iz travnja 2017., kojom su propisani dodatni zahtjevi za međunarodna sveučilišta koja žele djelovati u Mađarskoj, izazvala je dodatnu zabrinutost u vezi s akademskom slobodom. Zbog regulatorne nesigurnosti koja je nastala tom izmjenom mađarsko sveučilište s najvišim međunarodnim rangom najavilo je 2018. namjeru da napusti zemlju.

               (12)Rezultati u području zdravlja zaostaju za većinom drugih država članica EU-a, što je odraz nezdravog načina života i neučinkovite zdravstvene skrbi. Pušenje, pretjerana konzumacija alkohola i pretilost među najraširenijima su u EU-u. Mađari su izloženi najvećem riziku od prerane smrti zbog loše kvalitete zraka u EU-u. Broj smrtnih slučajeva koji se mogu izbjeći jedan je od najvećih u EU-u, djelomično zbog neodgovarajućih preventivnih zdravstvenih pregleda i upravljanja primarnom skrbi. Postoje znatne socioekonomske nejednakosti u pristupu kvalitetnoj skrbi. Javni rashodi za zdravstvo niži su od prosjeka EU-a te se građani oslanjaju na neposredna plaćanja za pristup kvalitetnoj skrbi, što može dovesti do daljnjeg širenja socioekonomskog jaza u zdravstvu. Sustav je i dalje snažno usredotočen na bolnice te postoje nedostaci u pružanju primarne skrbi, posebno kod ranog otkrivanja i sprečavanja kroničnih bolesti. Znatan manjak osoblja u zdravstvu otežava pristup skrbi u siromašnijim područjima.

               (13)Povećanjem kapaciteta za istraživanje i inovacije mogli bi se poboljšati skromni rezultati Mađarske u području inovacija i povećati produktivnost. Niska razina akumulacije intelektualnog vlasništva vidljiva je u malom broju zahtjeva za patente, žigove i dizajn, malom broju inovativnih poduzeća i niskoj razini internacionalizacije malih i srednjih poduzeća. Manja su poduzeća posebno nesklona inovacijama, što otežava njihovo uključivanje u globalne vrijednosne lance. Istraživanje i razvoj u poslovnom sektoru koncentrirani su u nekoliko velikih poduzeća koja su uglavnom u stranom vlasništvu i dobivaju izdašne državne potpore. Potpora suradnji znanstvenog i poslovnog sektora pridonijela bi boljim rezultatima u području inovacija i prijenosa tehnologije. Kvaliteta znanosti u javnom sektoru pati od neučinkovitih politika u području istraživanja i razvoja te nedostatka financiranja jer su rashodi za istraživanje i razvoj u javnom sektoru znatno ispod prosjeka EU-a. Nedavne mjere politike, usmjerene na smanjenje financiranja i ograničavanje neovisnosti akademskih i istraživačkih foruma, uzrok su nesigurnosti u tom sektoru, što može dovesti do iseljavanja najboljih istraživačkih talenata i rizika od trajnog smanjenja kvalitete istraživanja.

               (14)Slaba povezivost lokalnog javnog prijevoza i visoki troškovi putovanja pridonose nezaposlenosti u područjima koja su u nepovoljnom položaju. Loše stanje cestovnih i željezničkih mreža otežava mobilnost i ugrožava sigurnost putovanja, pri čemu je više od polovine cestovne mreže u lošem stanju, posebno u regijama u nepovoljnom položaju. Prometne mreže usmjerene su na Budimpeštu, dok lokalne mreže i izravne veze među drugim gradovima nisu dobro razvijene. Zagušenje cestovnog prometa sve je veći izazov i prepreka produktivnosti u urbanim područjima Mađarske. Osim toga, tijekom posljednjih pet godina znatno su se povećale emisije stakleničkih plinova iz cestovnog prometa. Unutarnja plovidba na Dunavu, koja je otežana zbog niskog vodostaja, mogla bi se poboljšati ublažavanjem propisa.

               (15)Energetska učinkovitost u stambenom sektoru i dalje je slaba. Mreža za proizvodnju električne energije treba biti spremna za sve veću ulogu decentralizirane proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora. Polovina mađarskog državnog područja uvelike je izložena rizicima klimatskih promjena, uključujući suše i poplave, što zahtijeva ulaganje u upravljanje vodom na glavnim rijekama. Onečišćenje zraka i kvaliteta vode i dalje su razlog za zabrinutost. Glavni su izvori onečišćenja upotreba krutih goriva u domaćinstvima, poljoprivreda i emisije iz prometa. Kružno gospodarstvo i dalje je u početnoj fazi, recikliranje komunalnog otpada nedovoljno je razvijeno, a ekonomski instrumenti nedovoljni su za suočavanje s izazovima u području okoliša u Mađarskoj.

               (16)I dalje postoji zabrinutost u pogledu sprečavanja i kaznenog progona korupcije. Prema više pokazatelja izloženost korupciji u Mađarskoj tijekom posljednjih se godina povećala. Rizici od korupcije i pogodovanje narušavaju raspodjelu sredstava jer se ona ne usmjeravaju na najproduktivnija poduzeća. Funkcioniranje tužiteljstva od ključne je važnosti za borbu protiv korupcije. Iako se čini da su mjere za borbu protiv korupcije na nižim razinama postigle određeni uspjeh, još nema naznaka odlučnih mjera kaznenog progona korupcije koja uključuje visoke dužnosnike ili njihove neposredne krugove u slučaju ozbiljnih optužbi. Preuzimanje odgovornosti za odluke o zatvaranju istrage razlog je za zabrinutost jer nema učinkovitih pravnih lijekova za osporavanje takvih odluka. Javne institucije dodatno otežavaju sprečavanje korupcije primjenom ograničenja, među ostalim skupih naknada, za pristup informacijama.

               (17)Sustav provjera i ravnoteže, koji je ključan za osiguravanje neovisnosti sudstva, dodatno je oslabljen u okviru sustava redovnih sudova. Državno sudbeno vijeće sve teže uspostavlja ravnotežu s ovlastima predsjednika Državnog ureda za sudstvo. To uzrokuje zabrinutost u pogledu neovisnosti sudstva. Kada je riječ o zakonu o upravnim sudovima, vlada je 30. svibnja 2019. podnijela prijedlog zakona o ukidanju zakona o stupanju na snagu zakona o upravnim sudovima i prijelaznim pravilima.

               (18)Okvir za javnu nabavu proteklih se godina poboljšao, ali i dalje postoje prepreke tržišnom natjecanju, kao što su postupci s ograničenim oglašavanjem i sustavne nepravilnosti u natječajnim postupcima, posebno u pogledu neprimjerenih kriterija za odabir i dodjelu te nejednakog postupanja prema ponuditeljima. Iako neki pokazatelji upućuju na poboljšanje, još uvijek je velik broj postupaka s jednim ponuditeljem. Širom upotrebom e-nabave mogla bi se dodatno povećati učinkovitost i transparentnost.

               (19)Strukture i procesi socijalnog dijaloga u Mađarskoj i dalje su nedovoljno razvijeni i ne omogućuju istinsko uključivanje socijalnih partnera u oblikovanje i provedbu politika. Nedostatna uključenost dionika i ograničena transparentnost negativno utječu na utemeljenost i kvalitetu donošenja politika. Zbog toga dolazi do čestih i nepredvidivih promjena u propisima, što odvraća ulaganja visoke dodane vrijednosti.

               (20)Provedene su mjere za dodatno poboljšanje poreznog sustava, ali još postoje određeni izazovi. Porezno opterećenje rada smanjeno je, ali je i dalje veliko za osobe s niskim dohotkom. Porezi specifični za pojedini sektor i velik broj malih poreza usložnjavaju porezni sustav i povećavaju troškove usklađivanja, posebno za manja poduzeća.

               (21)Regulatorne prepreke i uključenost države na tržišta proizvoda ometaju odabir učinkovitih poduzeća i ograničavaju tržišno natjecanje. Nadležna tijela i dalje povjeravaju određene usluge poduzećima u državnom vlasništvu ili privatnim poduzećima koja su osnovana posebno u te svrhe. Određeni prilagođeni propisi i mjere te ad hoc izuzeća od nadzora tržišnog natjecanja ometaju funkcioniranje tržišta i sprečavaju ulaganja. Još je jedan od problema nepredvidivost pravnog okvira, posebno u sektoru maloprodaje, koji se posljednjih godina suočava s učestalim promjenama propisa. U protekloj godini uveden je propis o dodatnom posebnom odobrenju za izmjenu namjene ili uređenja maloprodajnih prostora. Reguliranje profesija i dalje je restriktivno. Nedostatak tržišnog natjecanja u tim sektorima mogao bi štetiti inovacijama i učinkovitosti.

               (22)Borba protiv agresivnog poreznog planiranja ključna je za povećanje učinkovitosti i pravednosti poreznih sustava. Zbog učinaka prelijevanja među državama članicama koji proizlaze iz strategija agresivnog poreznog planiranja poreznih obveznika, zakonodavstvo EU-a potrebno je dopuniti koordiniranim djelovanjem na razini nacionalnih politika. Mađarska je poduzela mjere protiv agresivnog poreznog planiranja, ali ima relativno visok priljev i odljev kapitala preko subjekata posebne namjene, koji nemaju nikakav ili imaju mali učinak na realno gospodarstvo. Zbog nepostojanja poreza po odbitku na „izlazna” plaćanja (tj. plaćanja rezidenata EU-a rezidentima trećih zemalja) dividendi, kamata i naknada za licenciju koja izvršavaju poduzeća sa sjedištem u Mađarskoj može se dogoditi da ta plaćanja uopće ne budu oporezovana ako ne podliježu porezu u državi primatelja plaćanja.

               (23)Izrada programa za korištenje sredstava iz fondova EU-a u razdoblju 2021.–2027. mogla bi pridonijeti uklanjanju nekih nedostataka utvrđenih u preporukama, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Mađarsku
                  7
               . To bi Mađarskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi ta sredstva u određenim sektorima, vodeći računa o regionalnim razlikama.

               (24)Komisija je u okviru Europskog semestra 2019. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Mađarske i objavila je u Izvješću za Mađarsku za 2019. Ocijenila je i Program konvergencije za 2019. i Nacionalni program reformi za 2019. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Mađarskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Mađarskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (25)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2019. i njegovo je mišljenje
                  8
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

               PREPORUČUJE da Mađarska u 2019. i 2020. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Osigurati usklađenost s Preporukom Vijeća od XX. lipnja 2019. radi ispravljanja značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja.

               2.Nastaviti s uključivanjem najranjivijih skupina na tržište rada, posebno usavršavanjem, i poboljšati primjerenost socijalne pomoći i naknada za nezaposlenost. Poboljšati obrazovne rezultate i povećati sudjelovanje skupina u nepovoljnom položaju, posebno Roma, u kvalitetnom redovnom obrazovanju. Poboljšati rezultate u području zdravlja podupiranjem preventivnih zdravstvenih mjera i jačanjem primarne zdravstvene skrbi.

               3.Usmjeriti investicijsku politiku na istraživanje i inovacije, energetski i prometni sektor s niskim emisijama ugljika, infrastrukturu za gospodarenje otpadom te energetsku učinkovitost i učinkovitost resursa, uzimajući u obzir regionalne razlike. Poboljšati tržišno natjecanje u javnoj nabavi.

               4.Učvrstiti okvir za borbu protiv korupcije, među ostalim pojačanjem napora tužiteljstva i pristupa javnim informacijama te pojačati neovisnost sudstva. Poboljšati kvalitetu i transparentnost procesa odlučivanja putem učinkovitog socijalnog dijaloga i uključivanjem ostalih dionika te redovitim i primjerenim procjenama učinaka. Nastaviti s pojednostavnjenjem poreznog sustava i njegovim jačanjem radi sprečavanja agresivnog poreznog planiranja. Poboljšati tržišno natjecanje i regulatornu predvidljivost u sektoru usluga.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1016 final.

                     (3)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (6)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

                     (7)

                        SWD(2019) 1016 final.

                     (8)

                        U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 27.9.2019.
            COM(2019) 420 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobrenju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Japana o prijenosu i uporabi podataka iz evidencije podataka o putnicima (PNR) radi sprečavanja i suzbijanja terorizma i drugih teških transnacionalnih kaznenih djela

               OBRAZLOŽENJE

               1.SVRHA

                  EU bi trebao otvoriti pregovore s Japanom u svrhu potpisivanja bilateralnog sporazuma kojim se utvrđuju okvir i uvjeti pod kojima će zračni prijevoznici biti ovlašteni Japanu prenositi podatke iz evidencije podataka o putnicima (PNR) za putnike na letovima između EU-a i Japana na način koji je u skladu sa zahtjevima prava EU-a.

               2. KONTEKST PRIJEDLOGA

                  PNR je evidencija svih obveznih podataka o putniku koja sadržava sve potrebne informacije kojima se zračnim prijevoznicima omogućuje obrada rezervacija. Što se tiče ove preporuke, podaci iz PNR-a obuhvaćaju podatke koji su prikupljeni i pohranjeni u automatiziranim kontrolnim sustavima za rezervacije i odlaske zračnog prijevoznika.

                  Obrada podataka iz PNR-a u EU-u je jedan od bitnih instrumenata zajedničkog odgovora na terorizam i teška kaznena djela te ključan element sigurnosne unije. Otkrivanje i praćenje sumnjivih obrazaca putovanja obradom podataka iz PNR-a radi prikupljanja dokaza i, prema potrebi, pronalaska počinitelja teških kaznenih djela i njihovih pomagača te razotkrivanja zločinačkih mreža pokazuje se nužnim za sprečavanje, otkrivanje, istragu i kazneni progon kaznenih djela terorizma i teških kaznenih djela.

                  Europski parlament i Vijeće donijeli su 27. travnja 2016. Direktivu (EU) 2016/681 o uporabi podataka iz evidencije podataka o putnicima (PNR) u svrhu sprečavanja, otkrivanja, istrage i kaznenog progona kaznenih djela terorizma i teških kaznenih djela („Direktiva o PNR-u”)
                     1
                  . Ta je direktiva omogućila nacionalnim tijelima država članica izravan pristup ključnim informacijama u posjedu zračnih prijevoznika uz puno poštovanje prava na zaštitu podataka. Državama članicama daje važan alat za sprečavanje, otkrivanje i istragu terorizma i teških kaznenih djela, uključujući trgovinu drogom i ljudima te seksualno iskorištavanje djece. Države članice trebale su prenijeti Direktivu o PNR-u u svoje nacionalno zakonodavstvo do 25. svibnja 2018.
                     2

               Na globalnoj razini, u Rezoluciji Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 2396 donesenoj 21. prosinca 2017. od članica UN-a zahtijeva se da razviju sposobnost za prikupljanje, obradu i analizu, u skladu s normama ICAO-a i preporučenom praksom, podataka iz evidencije podataka o putnicima (PNR) te da osiguraju da sva nacionalna nadležna tijela upotrebljavaju i dijele podatke iz PNR-a uz puno poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda. U Rezoluciji se poziva ICAO da surađuje sa svojim državama članicama na uvođenju norme za prikupljanje, uporabu, obradu i zaštitu podataka iz PNR-a
                  3
               . Odbor za zračni promet ICAO-a u ožujku 2019. osnovao je radnu skupinu za pojednostavnjenje zračnog prijevoza koja je zadužena za razmatranje prijedloga za međunarodne norme i preporučene prakse u pogledu prikupljanja, uporabe, obrade i zaštite podataka iz PNR-a u skladu s Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 2396 (2017). Radna skupina treba: a) preispitati postojeće međunarodne standarde i preporučene prakse za PNR iz poglavlja 9. Priloga 9. Čikaškoj konvenciji; b) utvrditi treba li ih dopuniti dodatnim međunarodnim standardima i preporučenim praksama i/ili smjernicama, uzimajući u obzir odluke i razmatranja Vijeća sigurnosti te c) prema potrebi, razviti nove odredbe (norme, preporučene prakse i/ili smjernice) o prikupljanju, uporabi, obradi i zaštiti podataka iz PNR-a.

                  Prijenos relevantnih osobnih podataka iz EU-a trećoj zemlji može se provesti samo uz poštovanje odredbi o međunarodnom prijenosu iz poglavlja V. Uredbe (EU) 2016/679 (Opća uredba o zaštiti podataka)
                     4
                  .

                  Trenutačno su na snazi dva međunarodna sporazuma između EU-a i trećih zemalja (odnosno sporazumi s Australijom
                     5
                   i SAD-om
                     6
                  ) o obradi i prijenosu podataka iz PNR-a. Sud Europske unije 26. srpnja 2017. donio je Mišljenje o predviđenom Sporazumu između EU-a i Kanade koji je potpisan 25. lipnja 2014.
                     7
                   Sud je zaključio da se sporazum ne može sklopiti u postojećem obliku jer su neke od njegovih odredbi nespojive s temeljnim pravima na privatnost i zaštitu osobnih podataka koje priznaje EU. Sud je utvrdio dodatne pravne zahtjeve u pogledu nadzora neovisnog tijela, osjetljivih podataka, automatizirane obrade podataka iz PNR-a, svrha u koje se podaci iz PNR-a mogu obrađivati te zadržavanja, uporabe, otkrivanja i daljnjeg prijenosa podataka iz PNR-a. Nakon što je u prosincu 2017. dobila odobrenje Vijeća, Europska komisija u lipnju 2018. pokrenula je nove pregovore s Kanadom o PNR-u. EU i Kanada pozdravili su zaključenje tih pregovora na 17. sastanku na vrhu EU-a i Kanade koji je održan u Montrealu 17. i 18. srpnja 2019. Iako je Kanada istaknula da je potrebno pravno preispitivanje, stranke se obvezuju da će, podložno rezultatima tog preispitivanja, što prije finalizirati Sporazum i priznati njegovu ključnu ulogu u jačanju sigurnosti uz istodobno osiguravanje privatnosti i zaštite osobnih podataka.

               3.CILJEVI PRIJEDLOGA

                  Japan je blizak strateški partner Europske unije u borbi protiv terorizma i drugih teških transnacionalnih kaznenih djela. U okviru Ujedinjenih naroda, skupina G20 i G7 te drugih multilateralnih foruma Europska unija i Japan blisko surađuju na unapređenju globalnih sigurnosnih okvira te na jačanju sigurnosti svojih građana.

                  Sporazum o strateškom partnerstvu EU-a i Japana potpisan u srpnju 2018. jača cjelokupno partnerstvo i u njemu se navodi sljedeće: „Stranke nastoje, u mjeri u kojoj je to u skladu s njihovim relevantnim zakonima i drugim propisima, upotrebljavati dostupne alate kao što je evidencija podataka o putnicima s ciljem sprečavanja i borbe protiv terorizma i teških kaznenih djela, poštujući pritom pravo na privatnost i zaštitu osobnih podataka”. Sporazum između EU-a i Japana o PNR-u pridonio bi jačanju predloženog partnerstva EU-a i Japana za održivu povezanost i kvalitetnu infrastrukturu, osobito povećanjem sigurnosti zračnog prometa.

                  Europska komisija donijela je 23. siječnja 2019. odluku o primjerenosti u vezi s prijenosom osobnih podataka iz EU-a u Japan između komercijalnih operatera
                     8
                  . U tom je kontekstu Europska komisija također ocijenila uvjete i zaštitne mjere pod kojima japanska javna tijela, uključujući tijela za izvršavanje zakonodavstva, mogu pristupiti podacima tih operatera.

                  Japan je Europskoj komisiji jasno izrazio svoj interes za ulazak u pregovore radi sklapanja sporazuma o PNR-u s Europskom unijom. Nadalje, Japan je nedavno istaknuo veliku potrebu za pribavljanjem podataka iz PNR-a od zračnih prijevoznika iz EU-a zbog očekivanog povećanja sigurnosnih rizika uoči Olimpijskih igara koje će se 2020. održati u toj zemlji.

                  U skladu s japanskim zakonodavstvom (Zakon o carini te Zakon o nadzoru imigracije i priznavanju statusa izbjeglice) zračni prijevoznici obvezni su prenositi podatke iz evidencije podataka o putnicima (PNR) japanskom Uredu za carine i tarife te Uredu za imigraciju. Cilj je tog zakonodavstva povećati sigurnost Japana pribavljanjem podataka iz PNR-a prije dolaska ili odlaska putnika i na taj način uvelike povećati sposobnost da se unaprijed provedu učinkovite i djelotvorne procjene rizika u vezi s putnicima.

                  Zračni prijevoznici i njihova udruženja u nekoliko su navrata zatražili od Europske komisije da zajamči pravnu sigurnost za zračne prijevoznike koji lete između EU-a i Japana s obzirom na njihovu obvezu da dostavljaju Japanu podatke iz PNR-a u mjeri u kojoj su ti podaci prikupljeni i pohranjeni u njihovim automatiziranim kontrolnim sustavima za rezervacije i odlaske.

                  Potrebno je rješenje koje će osigurati pravnu osnovu na razini EU-a za prijenos podataka iz PNR-a iz EU-a u Japan odražavajući svijest o nužnosti podataka iz PNR-a u borbi protiv terorizma i drugih oblika teških transnacionalnih kaznenih djela. Budući sporazum istodobno bi trebao zajamčiti odgovarajuće zaštitne mjere za zaštitu podataka u smislu članka 46. stavka 2. točke (a) Opće uredbe o zaštiti podataka, uključujući sustav neovisnog nadzora. Budućim sporazumom trebala bi se poštovati temeljna prava i načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, posebice pravo na privatni i obiteljski život iz članka 7. Povelje, pravo na zaštitu osobnih podataka iz članka 8. Povelje te pravo na učinkoviti pravni lijek i na pravično suđenje iz članka 47. Povelje.

                  Prijenos podataka iz PNR-a u Japan dodatno bi pridonio jačanju međunarodne suradnje u području izvršavanja zakonodavstva s Europskom unijom u okviru koje bi, među ostalim, Japan nadležnim tijelima država članica te Europolu i/ili Eurojustu, ovisno o njihovim nadležnostima, dostavljao analitičke informacije izrađene na temelju podataka iz PNR-a.

               4.PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA

                  Ova preporuka za otvaranje pregovora s Japanom o Sporazumu o PNR-u uzima u obzir primjenjivi pravni okvir EU-a o zaštiti podataka i PNR-u, odnosno Uredbu (EU) 2016/679, Direktivu (EU) 2016/680
                     9
                   i Direktivu (EU) 2016/681, kao i Ugovor i Povelju o temeljnim pravima kako se tumače u skladu s relevantnom sudskom praksom Suda EU-a, posebice u skladu s Mišljenjem 1/15 Suda.

                  U preporuci se u obzir uzima i odobrenje koje je Europska komisija u prosincu 2017. dobila od Vijeća za otvaranje pregovora o sporazumu između EU-a i Kanade o prijenosu i uporabi podataka iz PNR-a.

                  Ova je preporuka u skladu s pravnim zahtjevima iz Mišljenja 1/15 Suda EU-a. Temelji se na članku 218. Ugovora o funkcioniranju EU-a. U skladu s člankom 218. Ugovora o funkcioniranju EU-a Europska komisija imenuje se pregovaračem Unije.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobrenju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Japana o prijenosu i uporabi podataka iz evidencije podataka o putnicima (PNR) radi sprečavanja i suzbijanja terorizma i drugih teških transnacionalnih kaznenih djela

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavke 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               1.Pregovore bi trebalo otvoriti s ciljem sklapanja sporazuma između Europske unije i Japana o prijenosu i uporabi podataka iz evidencije podataka o putnicima (PNR) radi sprečavanja i suzbijanja terorizma i drugih teških transnacionalnih kaznenih djela.

               2.Sporazumom bi se trebala poštovati temeljna prava i načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, posebice pravo na privatni i obiteljski život iz članka 7. Povelje, pravo na zaštitu osobnih podataka iz članka 8. Povelje te pravo na učinkoviti pravni lijek i na pravično suđenje iz članka 47. Povelje. Sporazum bi se trebao primjenjivati u skladu s tim pravima i načelima,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Europska komisija se ovlašćuje da, u ime Unije, pregovara o sporazumu između Unije i Japan o prijenosu i uporabi podataka iz evidencije podataka o putnicima (PNR) radi sprečavanja i suzbijanja terorizma i drugih teških transnacionalnih kaznenih djela.

               Članak 2.

               Pregovaračke smjernice utvrđene su u Prilogu.

               Članak 3.

               Pregovori se vode uz savjetovanje s posebnim odborom koji imenuje Vijeće.

               Članak 4.

               Ova je Odluka upućena Europskoj komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Direktiva (EU) 2016/681 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o uporabi podataka iz evidencije podataka o putnicima (PNR) u svrhu sprečavanja, otkrivanja, istrage i kaznenog progona kaznenih djela terorizma i teških kaznenih djela, SL L 119, 4.5.2016., str. 132.–149.

                     (2)

                        Vidjeti Devetnaesto izvješće o napretku prema uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije (COM(2019) 353 final, 24.7.2019.) za stanje provedbe Direktive o PNR-u.

                     (3)

                        Rezolucija Vijeća sigurnosti 2396 (2017) o prijetnjama međunarodnom miru i sigurnosti od stranih terorističkih boraca povratnika.

                     (4)

                        Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

                     (5)

                        SL L 186, 14.7.2012., str. 4.–16.

                     (6)

                        SL L 215, 11.8.2012., str. 5.–14.

                     (7)

                        Mišljenje 1/15 Suda (Veliko vijeće), 26. srpnja 2017., ECLI:EU:C:2017:592.

                     (8)

                        Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/419 оd 23. siječnja 2019. u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća o primjerenosti zaštite osobnih podataka u Japanu na temelju Zakona o zaštiti osobnih informacija (priopćeno pod brojem dokumenta C(2019) 304) (SL L 76, 19.3.2019., str. 1.–58.).

                     (9)

                        Direktiva (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (SL L 119, 4.5.2016., str. 89.).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 27.9.2019.
            COM(2019) 420 final
            PRILOG

            Preporuci zaODLUKU VIJEĆA
            o odobrenju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Japana o prijenosu i uporabi podataka iz evidencije podataka o putnicima (PNR) radi sprečavanja i suzbijanja terorizma i drugih teških transnacionalnih kaznenih djela

               PRILOG

               Smjernice za pregovore o sporazumu između Europske unije i Japana o prijenosu i uporabi podataka iz evidencije podataka o putnicima (PNR) radi sprečavanja i suzbijanja terorizma i drugih teških transnacionalnih kaznenih djela

               Komisija bi tijekom pregovora trebala nastojati ostvariti ciljeve koji su detaljno navedeni u nastavku.

               (1)Cilj bi sporazuma trebao biti osiguranje pravne osnove, uvjeta i zaštitnih mjera za prijenos podataka iz PNR-a u Japan.

               (2)Sporazum bi trebao odražavati svijest o nužnosti i važnosti uporabe podataka iz PNR-a za sprečavanje i suzbijanje terorizma i drugih teških transnacionalnih kaznenih djela.

               (3)Zbog toga bi cilj ovog sporazuma trebao biti uređivanje prijenosa i uporabe podataka iz PNR-a u isključivu svrhu sprečavanja i suzbijanja terorizma i drugih teških transnacionalnih kaznenih djela, uz puno poštovanje zaštite privatnosti, osobnih podataka te temeljnih prava i sloboda pojedinaca u skladu s uvjetima koji će se utvrditi sporazumom.

               (4)Sporazumom bi trebalo priznati doprinos prijenosa podataka iz PNR-a u Japan poticanju policijske i pravosudne suradnje koja će se ojačati dostavljanjem analitičkih informacija izrađenih na temelju podataka iz PNR-a. U skladu s tim sporazum bi trebao zajamčiti prijenos analitičkih informacija, s kojima raspolažu japanska nadležna tijela, policijskim i pravosudnim tijelima država članica te Europolu i/ili Eurojustu, ovisno o njihovim nadležnostima.

               (5)Kako bi se osiguralo poštovanje načela ograničavanja svrhe, sporazum bi trebao ograničiti obradu podataka iz PNR-a na sprečavanje, otkrivanje, istragu ili kazneni progon terorizma i drugih teških transnacionalnih kaznenih djela u skladu s definicijama iz relevantnih instrumenata EU-a.

               (6)Sporazum bi trebao osigurati puno poštovanje temeljnih prava i sloboda kako su utvrđeni u članku 6. Ugovora o EU-u, posebice prava na zaštitu osobnih podataka kako je predviđeno u članku 16. Ugovora o funkcioniranju EU-a i članku 8. Povelje EU-a o temeljnim pravima. Trebao bi osigurati i puno poštovanje načela nužnosti i proporcionalnosti u pogledu prava na privatni i obiteljski život i zaštitu osobnih podataka u skladu s člancima 7. i 8. Povelje EU-a o temeljnim pravima kako ih tumači Sud EU-a u Mišljenju 1/15 o predviđenom sporazumu između EU-a i Kanade o PNR-u.

               (7)Sporazum bi trebao zajamčiti pravnu sigurnost, osobito za zračne prijevoznike kojima bi pružio pravnu osnovu za prijenos podataka iz PNR-a koji su pohranjeni u njihovim automatiziranim kontrolnim sustavima za rezervacije i odlaske.

               (8)Sporazum bi, u kontekstu prijenosa podataka iz PNR-a u Japan, trebao jasno i precizno utvrditi potrebne zaštitne mjere i kontrole u vezi sa zaštitom osobnih podataka, temeljnih prava i sloboda pojedinaca, bez obzira na njihovu nacionalnost i mjesto boravka. Tim bi zaštitnim mjerama trebalo osigurati sljedeće:

               (a)kategorije podataka iz PNR-a koje treba prenositi trebalo bi iscrpno navesti na jasan i precizan način te u skladu s međunarodnim normama. Prijenosi podataka trebali bi biti ograničeni na nužan minimum te proporcionalni svrsi koja je navedena u sporazumu;

               (b)osjetljive podatke u smislu prava EU-a, uključujući osobne podatke koji otkrivaju rasno ili etničko podrijetlo, politička mišljenja, vjerska ili filozofska uvjerenja, članstvo u sindikatu ili podatke koji se odnose na zdravlje, spolni život ili seksualnu orijentaciju pojedinca ne bi trebalo obrađivati;

               (c)sporazum bi trebao uključivati odredbe o sigurnosti podataka, posebice one o dopuštanju pristupa podacima iz PNR-a samo ograničenom broju za to posebno ovlaštenih pojedinaca te odredbe o obvezi obavješćivanja europskih nadzornih tijela za zaštitu podataka bez odgode u slučaju povreda sigurnosti podataka koje utječu na podatke iz PNR-a osim ako nije vjerojatno da bi povreda za posljedicu imala ugrožavanje prava i sloboda fizičkih osoba, kao i upućivanje na učinkovite i odvraćajuće kazne;

               (d)sporazum bi trebao uključivati odredbe o pružanju odgovarajućih i transparentnih informacija putnicima u vezi s obradom njihovih podataka iz PNR-a, kao i o pravu na pojedinačno obavješćivanje nakon dolaska u slučaju uporabe podataka te na pristup podacima i, prema potrebi, njihovo ispravljanje ili brisanje;

               (e)sporazum bi trebao zajamčiti pravo na djelotvornu upravnu i sudsku zaštitu na nediskriminirajućoj osnovi i bez obzira na nacionalnost ili mjesto boravka za sve osobe čiji se podaci obrađuju na temelju sporazuma, u skladu s člankom 47. Povelje EU-a o temeljnim pravima;

               (f)sporazum bi trebao zajamčiti da se automatizirana obrada temelji na posebnim, objektivnim, nediskriminirajućim i pouzdanim unaprijed utvrđenim kriterijima te da se ne  upotrebljava kao jedina osnova za donošenje odluka koje imaju negativne pravne učinke ili ozbiljne posljedice za pojedinca. Za provjeru podataka iz PNR-a trebalo bi upotrebljavati samo one baze podataka koje su relevantne za svrhe obuhvaćene sporazumom te pouzdane i ažurne;

               (g)uporaba podataka iz PNR-a za potrebe japanskih nadležnih tijela koje su izvan područja sigurnosti i graničnih kontrola trebala bi se temeljiti na novim okolnostima i podlijegati materijalnim i postupovnim uvjetima na temelju objektivnih kriterija. Takva bi uporaba osobito trebala podlijegati prethodnom preispitivanju koje bi provodio sud ili neovisno upravno tijelo, osim u utvrđenim hitnim situacijama;

               (h)razdoblje zadržavanja podataka iz PNR-a trebalo bi ograničiti i ono ne bi trebalo biti duže nego što je potrebno za postizanje izvornog cilja. Zadržavanje podataka iz PNR-a nakon odlaska putnika u zračnom prometu iz Japana trebalo bi biti u skladu sa zahtjevima utvrđenima u sudskoj praksi Suda EU-a. Sporazum bi trebao propisati da se podaci brišu nakon isteka razdoblja zadržavanja ili da se anonimiziraju na način koji jamči da se predmetnu osobu nakon toga više ne može identificirati;

               (i)sporazum bi trebao osigurati da je daljnje otkrivanje podataka iz PNR-a drugim tijelima vlasti u istoj zemlji ili drugim zemljama moguće samo na pojedinačnoj osnovi i uz određene uvjete i zaštitne mjere. Takvo otkrivanje podataka moguće je samo ako tijelo primatelj ima ovlasti koje su povezane s borbom protiv terorizma ili drugih teških transnacionalnih kaznenih djela te jamči mjere zaštite koje su utvrđene u sporazumu. Daljnje prijenose nadležnim tijelima ostalih trećih zemalja trebalo bi ograničiti na one zemlje s kojima EU ima sklopljen jednakovrijedan sporazum o PNR-u ili za koje je EU donio odluku o primjerenosti u skladu s pravom EU-a o zaštiti podataka kojom su obuhvaćena nadležna tijela kojima se trebaju prenositi podaci iz PNR-a.

               (9)Sporazum bi trebao zajamčiti sustav nadzora koji provodi neovisno javno tijelo nadležno za zaštitu podataka s ovlastima za istragu, djelovanje i prisilu u cilju provedbe nadzora nad javnim tijelima koja upotrebljavaju podatke iz PNR-a. To bi tijelo trebalo imati ovlasti za odlučivanje o pritužbama pojedinaca, osobito onih koje se odnose na obradu njihovih podataka iz PNR-a. Javna tijela koja upotrebljavaju podatke iz PNR-a trebala bi biti odgovorna za poštovanje pravila o zaštiti osobnih podataka iz sporazuma.

               (10)Sporazum bi trebao predviđati obvezu da se podaci prenose isključivo na temelju sustava „push”.

               (11)Sporazum bi trebao osigurati da učestalost i vrijeme prijenosa podataka iz PNR-a ne stvaraju nerazuman teret za prijevoznike te da budu ograničeni na ono što je nužno potrebno.

               (12)Sporazum bi trebao osigurati da se od zračnih prijevoznika ne zahtijeva da prikupljaju dodatne podatke u odnosu na one koje već prikupljaju ili da prikupljaju određene vrste podataka, već samo da prenose one podatke koje već prikupljaju u okviru svojeg poslovanja.

               (13)Sporazum bi trebao uključivati odredbe o redovitom zajedničkom preispitivanju svih aspekata njegove provedbe, uključujući pouzdanost i aktualnost unaprijed utvrđenih modela i kriterija i baza podataka te uključujući ocjenu proporcionalnosti zadržanih podataka na temelju njihove vrijednosti za sprečavanje i suzbijanje terorizma i drugih teških transnacionalnih kaznenih djela.

               (14)Sporazum bi trebao predviđati mehanizam za rješavanje sporova u pogledu njegova tumačenja, primjene i provedbe.

               (15)Sporazum bi trebalo sklopiti na razdoblje od sedam godina i trebao bi uključivati odredbu na temelju koje se sporazum može obnoviti na slično razdoblje, osim ako ga jedna od stranaka ukine.

               (16)Sporazum bi trebao uključivati klauzulu o teritorijalnom području primjene.

               (17)Sporazum je jednako vjerodostojan na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, hrvatskom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom i talijanskom jeziku te sadržava klauzulu o jeziku u tu svrhu.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 21.11.2018.
            COM(2018) 803 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            kojom se utvrđuje da Rumunjska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 22. lipnja 2018.
            {SWD(2018) 503 final}

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               kojom se utvrđuje da Rumunjska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 22. lipnja 2018.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97
                  1
               , a posebno njezin članak 10. stavak 2. četvrti podstavak,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)Vijeće je 22. lipnja 2018. u skladu s člankom 121. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”) zaključilo da u Rumunjskoj postoji uočeno značajno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja.

               (2)S obzirom na utvrđeno značajno odstupanje, Vijeće je 22. lipnja 2018. izdalo preporuku
                  2
                Rumunjskoj da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  3
                u 2018. ne premaši 3,3 %, a u 2019. 5,1 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,8 % BDP-a u svakoj godini. Vijeće je Rumunjskoj preporučilo i da sve neočekivane prihode iskoristi za smanjenje deficita, dok bi mjerama konsolidacije proračuna trebalo osigurati trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast. Vijeće je odredilo 15. listopada 2018. kao rok u kojem Rumunjska treba podnijeti izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na navedenu preporuku.

               (3)Komisija je 27. i 28. rujna 2018. u Rumunjskoj provela misiju pojačanog nadzora u svrhu izravnog nadzora na temelju članka -11. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97. Nakon što je rumunjskim tijelima dostavila svoje privremene nalaze na očitovanje, Komisija je 21. studenoga 2018. o svojim nalazima izvijestila Vijeće. Ti su nalazi potom objavljeni. U izvješću Komisije utvrđeno je da rumunjska tijela zadržavaju ciljni ukupni deficit za 2018. na razini neznatno nižoj od 3 % BDP-a te stoga ne namjeravaju djelovati na temelju Preporuke Vijeća od 22. lipnja 2018. Vlada u 2019. planira smanjiti ukupni deficit na 2,38 % BDP-a, no mjere tek trebaju biti određene.

               (4)Rumunjska su tijela 16. listopada 2018. podnijela izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na Preporuku Vijeća od 22. lipnja 2018.
                  4
                U izvješću su ponovila da njihov cilj za 2018. ostaje ukupni deficit od 2,96 % BDP-a. Njihov je cilj za 2019. deficit od 2,38 % BDP-a. U izvješću nisu navedene nove mjere za 2018. Za 2019. izvješće se oslanja na ograničavanje rashoda za naknade zaposlenicima te za robu i usluge, ali to ne podupire dovoljno detaljnim i donesenim mjerama ili barem vjerodostojno najavljenim mjerama. Kada je riječ o prihodovnoj strani, u izvješću se spominju produženje postojećih mjera i određena djelovanja usmjerena na povećanje porezne discipline. Ukupno gledajući, fiskalni učinak mjera o kojima se izvješćuje manji je od onoga koji se zahtijeva u Preporuci Vijeća od 22. lipnja 2018.

               (5)Prema Komisijinoj jesenskoj prognozi 2018. rast neto primarnih državnih rashoda iznosit će 11,3 %, što je znatno iznad referentnog mjerila za rashode od 3,3 %. Predviđa se da će strukturni saldo u 2018. i dalje biti uglavnom stabilan te da će iznositi 3,3 % BDP-a. Oba kriterija stoga upućuju na rizik od odstupanja od preporučene prilagodbe. Referentno mjerilo za rashode upućuje na odstupanje od 2,3 % BDP-a. Strukturni saldo potvrđuje taj zaključak i upućuje na manje odstupanje od 0,8 % BDP-a. Na strukturni saldo pozitivno utječu znatno viši deflator BDP-a i viša procjena potencijalnog rasta BDP-a u odnosu na srednjoročni prosjek na kojem se temelji referentno mjerilo za rashode. Taj je učinak djelomično neutraliziran učinkom povećanja javnih ulaganja, što je izglađeno u referentnom mjerilu za rashode. Stoga ukupna ocjena potvrđuje veliko odstupanje od prilagodbe koju je preporučilo Vijeće.

               (6)Prema Komisijinoj jesenskoj prognozi 2018. predviđa se da će u 2019. rast nominalnih državnih rashoda, bez diskrecijskih mjera na prihodovnoj strani i jednokratnih mjera, iznositi 7,5 %, što je znatno iznad referentnog mjerila za rashode od 5,1 % (odstupanje od 0,7 % BDP-a od preporučene prilagodbe). Strukturni saldo poboljšat će se za 0,1 % BDP-a i dosegnuti deficit od 3,4 % (odstupanje od 0,9 % BDP-a). Budući da oba kriterija stoga upućuju na slično odstupanje od potrebne prilagodbe u 2019., ukupna procjena potvrđuje odstupanje od prilagodbe koju je preporučilo Vijeće.

               (7)Osim toga, u Komisijinoj jesenskoj prognozi 2018. predviđa se deficit opće države od 3,3 % u 2018. i 3,4 % u 2019., što je iznad referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđene Ugovorom.

               (8)Navedeni nalazi dovode do zaključka da je odgovor Rumunjske na Preporuku Vijeća od 22. lipnja 2018. bio nedostatan. Fiskalni napor nedostatan je kako bi se osiguralo da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2018. ne premaši 3,3 %, a u 2019. 5,1 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,8 % BDP-a u svakoj godini.

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Rumunjska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 22. lipnja 2018.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Rumunjskoj.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL C 223, 27.6.2018., str. 3.

                     (3)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunate su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok su jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani netirane.

                     (4)

                        Dostupno na http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13279-2018-INIT/en/pdf


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 21.11.2018.
            COM(2018) 806 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            kojom se utvrđuje da Mađarska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 22. lipnja 2018.
            {SWD(2018) 504 final}

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               kojom se utvrđuje da Mađarska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 22. lipnja 2018.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97
                  1
               , a posebno njezin članak 10. stavak 2. četvrti podstavak,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)Vijeće je 22. lipnja 2018. u skladu s člankom 121. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”) zaključilo da u Mađarskoj postoji uočeno značajno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u iznosu od –1,5 % BDP-a.

               (2)S obzirom na utvrđeno značajno odstupanje, Vijeće je 22. lipnja 2018. izdalo preporuku
                  2
                Mađarskoj da poduzme potrebne mjere kojima će osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  3
                u 2018. ne bude veća od 2,8 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1,0 % BDP-a. Vijeće je Mađarskoj preporučilo da sve neočekivane prihode iskoristi za smanjenje deficita, dok bi mjerama konsolidacije proračuna trebalo osigurati trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast. Vijeće je odredilo 15. listopada 2018. kao rok u kojem Mađarska mora podnijeti izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na navedenu preporuku.

               (3)Komisija je 18. i 19. rujna 2018. u Mađarskoj provela misiju pojačanog nadzora u svrhu izravnog nadzora na temelju članka -11. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Nakon što je mađarskim tijelima dostavila svoje privremene nalaze na očitovanje, Komisija je 21. studenoga 2018. o svojim nalazima izvijestila Vijeće. Ti su nalazi potom objavljeni. U izvješću Komisije utvrđeno je da mađarska tijela namjeravaju zadržati ciljni ukupni deficit za 2018. od 2,4 % BDP-a, kako je utvrđeno u Programu konvergencije za 2018., te stoga ne planiraju djelovati na temelju Preporuke Vijeća od 22. lipnja 2018.

               (4)Mađarska su tijela 15. listopada 2018. podnijela izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na Preporuku Vijeća od 22. lipnja 2018.
                  4
                U izvješću su ponovila da njihov cilj za 2018. ostaje ukupni deficit od 2,4 % BDP-a. U usporedbi s proračunskim predviđanjima iz Programa konvergencije za 2018. mađarska tijela očekuju znatno veće porezne prihode i uštede zbog smanjenih troškova sufinanciranja projekata koji se financiraju iz proračuna EU-a. Međutim, planiraju dodatne rashode kojima će se učinak tih kretanja na smanjenje deficita u potpunosti neutralizirati. Nove diskrecijske mjere o kojima se izvješćuje nemaju značajan neto fiskalni učinak na proračunski rezultat u 2018., čime se ne ispunjuje zahtjev iz Preporuke Vijeća od 22. lipnja 2018.

               (5)Prema Komisijinoj jesenskoj prognozi 2018. predviđa se da će rast državnih rashoda, bez diskrecijskih mjera na prihodovnoj strani i jednokratnih mjera, u 2018. iznositi 7,0 %, što je znatno iznad preporučene referentne stope rasta od 2,8 % (odstupanje od 1,6 % BDP-a). Strukturni saldo pogoršat će se za 0,4 % BDP-a u odnosu na preporučeno poboljšanje od 1,0 % BDP-a (odstupanje od 1,4 % BDP-a). Oba kriterija stoga upućuju na veliko odstupanje od preporučene prilagodbe. Na tumačenje referentnog mjerila za rashode negativno su utjecala tri elementa: stopa srednjoročnog potencijalnog rasta koja je niža od trenutačno procijenjene stope i deflator BDP-a na kojima se temelji referentno mjerilo za rashode te neizravni učinak određenih mjera na prihode. Nakon prilagodbe tih čimbenika, čini se da referentno mjerilo za rashode primjereno odražava fiskalni napor te i dalje upućuje na odstupanje. Ocjenom strukturnog salda dolazi se do sličnog rezultata. Na strukturni saldo negativno utječe manjak prihoda, ali to je djelomično neutralizirano učinkom više procjene potencijalnog rasta BDP-a u odnosu na srednjoročni prosjek na kojem se temelji referentno mjerilo za rashode. Stoga, ukupna ocjena potvrđuje veliko odstupanje od preporučene prilagodbe.

               (6)Navedeni nalazi dovode do zaključka da je odgovor Mađarske na Preporuku Vijeća od 22. lipnja 2018. bio nedostatan. Fiskalni napor nedostatan je kako bi se osiguralo da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2018. ne premaši 2,8 %, što bi odgovaralo godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1,0 % BDP-a.

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Mađarska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 22. lipnja 2018.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Mađarskoj.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL C 223, 27.6.2018., str. 1.

                     (3)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunate su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok su jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani netirane.

                     (4)

                        https://ec.europa.eu/info/files/hungary-report-council-recommendations-under-significant-deviation-procedure_en