title: Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike od 18. lipnja 2014. o smjernicama za utvrđivanje stopa protucikličkog zaštitnog sloja (ESRB/2014/1)

text:
               2.9.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 293/1

         PREPORUKA EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE
   od 18. lipnja 2014.
   o smjernicama za utvrđivanje stopa protucikličkog zaštitnog sloja
   (ESRB/2014/1)
   2014/C 293/01
   OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE
   Uzimajući u obzir Direktivu 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (1), a osobito njezin članak 135.,
   Uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (2), a osobito njezin članak 3. stavak 2. točke (b), (d) i (f) te članke 16. do 18.,
   Uzimajući u obzir Odluku ESRB/2011/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 20. siječnja 2011. o donošenju Poslovnika Europskog odbora za sistemske rizike (3), a osobito njezin članak 15. stavak 3. točku (e) i članke 18. do 20.,
   Budući da:

               (1)

               Procikličko pojačavanje financijskih šokova za realno gospodarstvo kroz bankarski sustav i financijska tržišta bilo je jedan od elemenata globalne financijske krize koji su najviše pridonijeli destabilizaciji. Pad gospodarstva nakon razdoblja prekomjernog kreditnog rasta može dovesti do visokih gubitaka u bankarskom sektoru i izazvati začarani krug. Mjere koje u ovakvoj situaciji kreditne institucije poduzimaju radi jačanja svojih bilanci mogu ograničiti ponudu kredita realnom gospodarstvu, uslijed čega se pad gospodarstva ubrzava, a njihove bilance i dalje slabe. Ovo procikličko pojačavanje šokova naglašava važnost povećanja kapitala u bankarskom sektoru u razdobljima u kojima rastu rizici od stresa na razini cijelog sustava. Takav će dodatni zaštitni sloj kapitala pomoći bankarskom sektoru da apsorbira neočekivane gubitke uz nastavak kreditiranja realnog gospodarstva.

               (2)

               Mjere su poduzete kako bi se banke učinile otpornijima na prociklička kretanja. U prosincu 2010. Bazelski odbor za nadzor banaka (BCBS) objavio je niz mjera za jačanje regulatornog uređenja bankarskog sektora. Jedna od tih mjera, za koju je BCBS dao smjernice nacionalnim tijelima, odnosi se na protuciklički zaštitni sloj. Smjernice BCBS-a provedene su u Europskoj uniji Direktivom 2013/36/EU.

               (3)

               Sustav protucikličkog zaštitnog sloja iz Direktive 2013/36/EU temelji se na načelu „usmjerene diskrecije”. Prema tom načelu tijela nadležna za utvrđivanje stope zaštitnog sloja objedinjuju pristup utemeljen na pravilima s izvršavanjem njihovih diskrecijskih ovlasti kod odlučivanja o prikladnoj stopi zaštitnog sloja. Shodno tome, ona moraju tromjesečno objavljivati smjernicu za zaštitni sloj kao referentnu vrijednost, ali ih se potiče da daju svoju procjenu kod određivanja stope zaštitnog sloja.

               (4)

               Nacionalnim imenovanim tijelima i Europskoj središnjoj banci (ESB) (za države članice koje sudjeluju u Jedinstvenom nadzornom mehanizmu) dodjeljuju se dužnosti za određivanje stopa protucikličkog zaštitnog sloja. Direktiva 2013/36/EU zahtijeva od svake države članice da imenuje tijelo javne vlasti ili tijelo odgovorno za određivanje stope protucikličkog zaštitnog sloja za tu državu članicu. Povrh toga, Uredba Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (4) dodjeljuje ESB-u određene nadzorne zadaće. Ako to smatra potrebnim, ESB može posebno primijeniti više zahtjeve za zaštitne slojeve kapitala od onih koje primjenjuju nacionalna imenovana tijela. Isključivo u tu svrhu, ESB se prema potrebi smatra nacionalnim imenovanim tijelom te ima sve ovlasti i obveze koje imenovana tijela imaju na temelju mjerodavnog prava Unije. Međutim, obično će nacionalna imenovana tijela biti odgovorna za objavljivanje stopa protucikličkog zaštitnog sloja.

               (5)

               Direktiva 2013/36/EU određuje da Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) može donositi preporuke kojima se imenovanim tijelima daju smjernice za utvrđivanje stopa protucikličkog zaštitnog sloja. ESRB može osobito davati savjete o načelima za usmjeravanje imenovanih tijela pri stvaranju njihovih procjena u vezi s odgovarajućim stopama protucikličkog zaštitnog sloja te dati smjernicu za mjerenje i izračun jaza između kredita i BDP-a i izračun smjernice za zaštitni sloj. Pored toga, ESRB može dati smjernicu za varijable koje upućuju na povećanje rizika na razini cijelog sustava povezanog s razdobljima prekomjernoga kreditnog rasta u financijskom sustavu i za varijable koje upućuju na to da je zaštitni sloj potrebno održavati, smanjiti ili u potpunosti ukinuti.

               (6)

               Protuciklički zaštitni sloj kapitala stvoren je radi suprotstavljanja procikličnosti u financijskom sustavu. Kapital bi se trebao akumulirati u slučaju procjene da ciklički sistemski rizik raste čime bi se stvorili zaštitni slojevi radi povećanja otpornosti bankarskog sektora u razdobljima stresa kada nastanu gubici. Ovime će se pridonijeti očuvanju ponude kredita i ublažavanju pada financijskog ciklusa. Protuciklički zaštitni sloj kapitala može također pridonijeti ublažavanju prekomjernog kreditnog rasta za vrijeme rasta financijskog ciklusa.

               (7)

               Smjernica za zaštitni sloj nije namijenjena automatskom određivanju zaštitnog sloja ili obvezivanju imenovanog tijela. Analiza BCBS-a pokazuje da iako jaz između kredita i BDP-a predstavlja korisno polazište za usmjeravanje odluka o stopama protucikličkog zaštitnog sloja, njegov se učinak može razlikovati u pojedinim državama i protekom vremena. Imajući u vidu heterogenost i dinamičnu prirodu financijskog sustava, posebnosti nacionalnih gospodarstava i materijalnih razlika u dostupnim podacima u Europskoj uniji, imenovana tijela trebala bi uzeti u obzir niz podataka prilikom ocjene razine sistemskog rizika i shodno tome odrediti stopu zaštitnog sloja. Ovi bi podaci trebali obuhvaćati dodatne pokazatelje koji upućuju na povećanje rizika na razini cijelog sustava povezanog s razdobljima prekomjernoga kreditnog rasta, procjene za stupanj financijskog posredovanja u gospodarstvu kao što je razina omjera kredita i BDP-a, te kvalitativne podatke. Kvantitativni i kvalitativni podaci koji se koriste za ovu ocjenu, uključujući smjernicu za zaštitni sloj i dodatne indikatore, čine osnovu obrazloženja i opravdanja za odluke o stopama zaštitnog sloja.

               (8)

               Analiza BCBS-a pokazuje da jaz između kredita i BDP-a i drugi indikatori mogu ponekad dati obmanjujuće podatke. Imenovana tijela trebala bi biti svjesna toga prilikom davanja vlastitih procjena u vezi održive razine kredita u gospodarstvu i prikladne stope protucikličkog zaštitnog sloja. Stoga bi imenovana tijela trebala povremeno ponovno ocijeniti učinak indikatora koje smatraju najbitnijim.

               (9)

               Kada se rizici ostvare, brzo ukidanje protucikličkog zaštitnog sloja kapitala može biti od pomoći kreditnim institucijama da apsorbiraju gubitke održavajući kreditiranje realnog gospodarstva i postupajući u skladu s regulatornim kapitalnim zahtjevima. Protuciklička upotreba zaštitnog sloja može ublažiti procikličko ponašanje kreditnih institucija koje inače može ograničiti ponudu kredita realnom gospodarstvu. Protuciklički zaštitni sloj kapitala može se postupnije ukidati kada se pad financijskog ciklusa ne podudara s ostvarenjem rizika i kada su prijetnje otpornosti kreditnih institucija zbog prekomjernog kreditnog rasta nestale. Donošenje odluka o upotrebi bilo kakvih viškova kapitala koji potječu od zaštitnog sloja diskrecijsko je pravo imenovanih ili nadležnih tijela.

               (10)

               Važno je da tijelo koje određuje stopu protucikličkog zaštitnog sloja ima dobru komunikacijsku strategiju. Ovime se lakše odgovara na očekivanja javnosti te u bitnome utječe na koordinaciju između imenovanih tijela i na vjerodostojnost, odgovornost i učinkovitost makrobonitetne politike. Direktiva 2013/36/EU zahtijeva od imenovanih tijela da poduzmu sve razumne mjere za usklađivanje vremenskog okvira svojih najava o stopama zaštitnog sloja.

               (11)

               Stvaranje otpornijeg bankarskog sustava u Uniji podrazumijeva da imenovana tijela priznaju stope protucikličkog zaštitnog sloja koje odrede druge države članice. Direktiva 2013/36/EU utvrđuje okvir za priznavanje stopa zaštitnog sloja drugih država članica i za priznavanje ili određivanje stopa zaštitnog sloja za treće zemlje. Pored obveznih sustava uzajamnosti, imenovana tijela trebala bi općenito priznavati stope zaštitnog sloja koje odrede druge države članice. Neovisno o budućim preporukama ESRB-a, ova Preporuka ne uređuje radnje imenovanih tijela unutar Unije u odnosu na stope protucikličkog zaštitnog sloja kapitala trećih zemalja.

               (12)

               Protuciklički zaštitni sloj dio je skupa makrobonitetnih instrumenata. Preporuka ESRB/2013/1 Europskog odbora za sistemske rizike o privremenim ciljevima i instrumentima makrobonitetne politike od 4. travnja 2013. (5) sadrži okvirni popis instrumenata koje države članice mogu dodijeliti makrobonitetnim tijelima. Imenovana tijela trebala bi u okviru svoje strategije vezane uz makrobonitetnu politiku razmotriti kada će koristiti samo protuciklički zaštitni sloja kapitala, kada će koristiti druge instrumente i kada će objediniti protuciklički zaštitni sloja kapitala s drugim instrumentima.

               (13)

               Empirijska analiza ukazuje da je jaz između kredita i BDP-a najbolji pojedinačni indikator za Uniju kao cjelinu za upozoravanje na kumuliranje rizika povezanih s vrstom krize čijem je ublažavanju namijenjen protucklički zaštitni sloj kapitala. Dokazano je da jaz između kredita i BDP-a daje snažno upozorenje u nizu specifikacija jaza. Postoji nekoliko metoda za izračun jaza koje pokazuju bolje sposobnosti upozoravanja nego metoda izračuna predložena u smjernicama BCBS-a, no one su obično utemeljene na užim kreditnim agregatima i mogu stoga biti manje snažne u slučaju financijskih inovacija. Mjerenje i izračun jaza između kredita i BDP-a i referentna stopa zaštitnog sloja u skladu sa smjernicama BCBS-a povećat će usporedivost unutar i izvan Unije.

               (14)

               U nekim državama članicama mjerenje i izračun predloženi u smjernicama BCBS-a mogu dovesti do jaza između kredita i BDP-a koji postiže loše učinke kod upozoravanja na povećanje rizika koji prethode financijskim krizama. Nacionalne posebnosti kao što su razlike u strukturi i stupnju razvoja financijskog sustava, te u kvaliteti i dostupnosti podataka o kreditima znače da za neke države članice metoda izračuna kreditnog jaza koja je različita od one iz smjernica BCBS-a, može pokazivati jače sposobnosti upozoravanja. Kako bi se te razlike uzele u obzir i omogućile druge metodologije, imenovana tijela mogu osim toga mjeriti i izračunati jaz između kredita i BDP-a upotrebljavajući metodu koja bolje odražava posebnosti odgovarajuće države članice.

               (15)

               Metodologija utvrđena u smjernicama BCBS-a za pridruživanje jaza između kredita i BDP-a referentnoj stopi zaštitnog sloja koja služi kao smjernica za zaštitni sloj predstavlja ad hoc metodologiju. Empirijska analiza alternativnih metodologija, iako obećavajuća, nije dovoljno razvijena za davanje smjernica. Države članice koje mjere i izračunavaju jaz između kredita i BDP-a upotrebljavajući alternativnu metodu, trebale bi osim metodologije objavljene u smjernicama BCBS-a, razviti i objaviti referentnu stopu zaštitnog sloja koja odgovara toj alternativnoj metodi, povrh referentne stope zaštitnog sloja utvrđene u metodologiji BCBS-a. Države članice koje mjere i izračunavaju jaz između kredita i BDP-a skladu sa smjernicama BCBS-a mogu povrh stope do koje su došli upotrebljavajući metodologiju BCBS-a također razviti i objaviti alternativnu referentnu stopu zaštitnog sloja.

               (16)

               Empirijski nalazi ukazuju da druge varijable mogu dopuniti jaz između kredita i BDP-a radi upozoravanja na povećanje rizika na razini cijelog sustava povezanih s prekomjernim kreditnim rastom u financijskom sustavu. Takve varijable uključuju mjere potencijalne precijenjenosti cijena nekretnina (npr. omjer cijena i dohotka kod komercijalnih i stambenih nekretnina, jazovi u cijenama, te stope rasta), mjere kreditnih kretanja (npr. rast realnih ukupnih kredita ili rast realnih bankarskih kredita, odstupanje od trenda ispražnjenog monetarnog agregata M3), mjere neuravnotežene platne bilance (npr. stanje tekućeg računa kao omjer prema BDP-u), mjere snage bilanci banaka (npr. omjeri financijske poluge), mjere opterećenja privatnog sektora dugom (npr. omjer dužine otplate duga i prihoda) i mjere moguće pogrešne procjene rizika (npr. rast realnih cijena dionica). Imenovana tijela trebala bi u obzir uzeti takve varijable kada u davanju svoje procjene određuju odgovarajuću stopu za protuciklički zaštitni sloj kapitala. Utvrđeno je da objedinjavanje takvih varijabli s kreditnim jazom u raznovrsnom modelu poboljšava učinak upozoravanja. Imenovana tijela bi također mogla uzeti u obzir takve modele.

               (17)

               Empirijski nalazi ukazuju da su cijene na financijskim tržištima pokazale najbolje sposobnosti upozoravanja za većinu država članica kod upućivanja na ostvarivanje rizika koji zahtijevaju brzo smanjenje ili potpuno ukidanje protucikličkog zaštitnog sloja kapitala. Ograničena dostupnost dovoljno dugog vremenskog niza takvih tržišnih pokazatelja znači da je empirijska analiza o fazi ukidanja zaštitnog sloja manje čvrsta od one o fazi kumuliranja. Također je teško utvrditi varijable kako bi se pokazalo da se protuciklički zaštitni sloj kapitala može postupno smanjiti kada nestanu rizici od prekomjernog kreditnog rasta. U načelu, varijable koje imaju dobar učinak u fazi kumuliranja protucikličkog zaštitnog sloja kapitala mogu također potkrijepiti odluku o održavanju, smanjivanju ili potpunom ukidanju zaštitnog sloja. Te varijable mogu, međutim, davati obmanjujuće podatke. Primjerice, jaz između kredita i BDP-a ne mora točno odražavati rizike ako je kredit prekomjerno rastao kroz dulje razdoblje. Razvojem istraživanja i iskustva u fazi ukidanja, bit će potrebno povećati skup varijabli naznačenih u ovoj Preporuci s daljnjim odgovarajućim pokazateljima, kako budu utvrđivani. Općenito, imenovana tijela trebaju vršiti strožu procjenu u fazi ukidanja zaštitnog sloja nego za vrijeme njegove faze kumuliranja. Ovu je procjena potrebno potkrijepiti podacima s tržišta, nadzornim ocjenama i testiranja otpornosti na stres.

               (18)

               Pod uvjetom da su takvi podaci dostupni u predmetnoj državi članici, praćenje i objava minimalnog skupa varijabli koje upućuju na potrebu kumuliranja, održavanja, smanjivanja ili potpunog ukidanja protucikličkog zaštitnog sloja kapitala, trebali bi na strani imenovanih tijela poticati dosljednost i transparentnost. Praćenje i objava minimalnog skupa varijabli ne bi trebalo sprječavati imenovana tijela da uzmu u obzir daljnje pokazatelje ili kvalitativne podatke u smislu posebnosti države članice, niti bi imenovana tijela trebalo sprječavati da pridaju veću važnost određenim varijablama u odnosu na druge, ili da pridaju veću važnost kvalitativnim podacima.

               (19)

               Preporuke ESRB-a objavljuju se nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće o svojoj namjeri da tako postupi te omogući Vijeću da reagira,

         DONIO JE OVU PREPORUKU:
   ODJELJAK 1.

      PREPORUKE

      Preporuka A – Načela

   Imenovanim tijelima preporučuje se postupati u skladu sa sljedećim načelima prilikom ocjene i određivanja prikladnih stopa protucikličkog zaštitnog sloja primjenjivih u odgovarajućoj državi članici:

               1.

               Načelo 1.: (Cilj) Odluke o prikladnom protucikličkom zaštitnom sloju trebale bi se rukovoditi ciljem zaštite bankarskog sustava od mogućih gubitaka povezanih s povećanjem cikličkog sistemskog rizika, podržavajući time održivo kreditiranje realnog gospodarstva tijekom čitavog financijskog ciklusa.

               2.

               Načelo 2.: (Smjernice za zaštitni sloj) Odstupanje omjera kredita i BDP-a od svog dugoročnog trenda – jaz između kredita i BDP-a – trebalo bi poslužiti kao zajedničko polazište za usmjeravanje odluka o stopama protucikličkog zaštitnog sloja, posebno u fazi kumuliranja. Međutim, imenovana tijela također bi trebala uzeti u obzir druge kvantitativne i kvalitativne podatke kod ocjene cikličkog rizika na razini cijelog sustava i određivanja prikladne stope protucikličkog zaštitnog sloja. Ovo uključuje podatke koji odražavaju nacionalne posebnosti. Imenovana tijela trebala bi obrazložiti javnosti koji su podaci korišteni i na koji su način uzeti u obzir kod određivanja odgovarajuće stope zaštitnog sloja.

               3.

               Načelo 3.: (Rizik od obmanjujućih podataka) Imenovana bi tijela trebala ocijeniti podatke sadržane u jazu između kredita i BDP-a i sve druge bitne varijable ili modele koji objedinjuju varijable, pri čemu bi trebala biti svjesna da podaci koje daju mogu biti obmanjujući. Imenovana tijela trebala bi uzeti u obzir tu ocjenu prilikom davanja svojih procjena u vezi održivog kreditnog rasta kako bi se odredila prikladna stopa protucikličkog zaštitnog sloja. Upotrebljivost ovih varijabli i modela valja povremeno ponovno procjenjivati.

               4.

               Načelo 4.: (Ukidanje zaštitnog sloja) Kada se rizici ostvare, imenovana tijela trebala bi bez odlaganja ukinuti protuciklički zaštitni sloj kapitala. Ovo može ublažiti procikličko ponašanje kreditnih institucija pomažući im kod apsorpcije gubitaka, održavajući pri tome kreditiranje realnog gospodarstva i postupajući u skladu s zahtjevima solventnosti. Kada se rizici ne ostvare, ali se procjeni da opadaju, postupno ukidanje zaštitnog sloja može biti prikladnije. Ako imenovano tijelo smanji postojeću stopu zaštitnog sloja, ono bi trebalo odlučiti o okvirnom razdoblju u kojem se ne očekuje povećanje stope zaštitnog sloja.

               5.

               Načelo 5.: (Priopćavanje) Imenovana tijela trebala bi razviti jasnu strategiju za priopćavanje svojih odluka o protucikličkom zaštitnom sloju kapitala. Kao dio ove strategije, imenovana tijela bi trebala uspostaviti mehanizam koordinacije s drugim imenovanim tijelima i ESRB-om. Imenovana tijela bi također trebala uspostaviti transparentne i stabilne postupke te dobro utvrđene komunikacijske kanale prema ključnim zainteresiranim stranama i prema javnosti.

               6.

               Načelo 6.: (Priznavanje zaštitnih slojeva) Osim obveznih sustava uzajamnosti utvrđenih pravom Unije, imenovana tijela trebala bi općenito priznavati stope protucikličkog zaštitnog sloja koje se primjenjuju u drugim državama članicama. Imenovana tijela trebala bi razmotriti prekogranični učinak nepriznavanja stope zaštitnog sloja za izloženost drugoj državi članici iznad obvezne razine. Kada se ne prizna stopa zaštitnog sloja, koju je druga država članica odredila iznad obvezne razine, imenovana tijela trebala bi obavijestiti:

                           (a)

                           ESRB;

                           (b)

                           imenovano tijelo koje određuje stopu zaštitnog sloja;

                           (c)

                           ESB, kada je barem jedno od imenovanih tijela, koje određuje ili ne priznaje stopu zaštitnog sloja, iz države članice koja sudjeluje u Jedinstvenom nadzornom mehanizmu u skladu s Uredbom (EU) br. 1024/2013.

               7.

               Načelo 7.: (Drugi makrobonitetni instrumenti) Protuciklički zaštitni sloj kapitala dio je skupa makrobonitetnih instrumenata na raspolaganju tijelima u Uniji. Imenovana tijela trebala bi u okviru svoje strategije vezane uz makrobonitetnu politiku razmotriti kada će koristiti samo zaštitni sloj, kada će koristiti druge instrumente umjesto zaštitnog sloja i kada će objediniti zaštitni sloj s drugim instrumentima.

      Preporuka B – Smjernice o mjerenju i izračunu jaza između kredita i BDP-a, izračunu referentne stope zaštitnog sloja i smjernice za zaštitni sloj

               1.

               Imenovanim tijelima preporučuje se mjeriti i izračunavati tromjesečno standardizirani jaz između kredita i BDP-a u skladu sa smjernicama BCBS-a, kako je utvrđeno u Dijelu I. Priloga ove Preporuke.

               2.

               Kada imenovana tijela smatraju da bi različito mjerenje i izračun jaza između kredita i BDP-a bolje odražavalo posebnosti nacionalnog gospodarstva, preporučuje im se mjeriti i izračunati dodatni jaz između kredita i BDP-a povrh jaza izračunatog u skladu sa stavkom 1. Kod izračunavanja dodatnog jaza između kredita i BDP-a, imenovanim tijelima se preporučuje postupati u skladu sa sljedećim smjernicama:

                           (a)

                           metoda za mjerenje i izračun treba odražavati odstupanje omjera kredita i BDP-a od svog dugoročnog trenda;

                           (b)

                           mjerenje i izračun trebaju biti utemeljeni na empirijskoj analizi podataka bitnih za odgovarajuću državu članicu;

                           (c)

                           sve revizije metode mjerenja i izračuna dodatnog jaza između kredita i BDP-a trebaju se zasnivati na temeljitoj provjeri učinka izabrane metode kod upozoravanja na povećanje rizika povezanih s vrstom krize čijem ublažavanju je namijenjen protuciklički zaštitni sloj kapitala.

               3.

               Imenovanim tijelima preporučuje se tromjesečno izračunavanje sljedećeg:

                           (a)

                           referentne stope zaštitnog sloja utemeljene na standardiziranom jazu između kredita i BDP- a u skladu sa smjernicama BCBS-a, kako je utvrđeno u Dijelu II. Priloga; i, kada je to primjenjivo;

                           (b)

                           referentne kamatne stope utemeljene na standardiziranom jazu između kredita i BDP-a izračunate u skladu s metodologijom koja se razlikuje od one utvrđene u Dijelu II. Priloga kada se upotrebljava ta metodolgija; ili

                           (c)

                           referentne kamatne stope utemeljene na dodatnom jazu između kredita i BDP-a izračunate u skladu s metodologijom koja se razlikuje od one utvrđene u Dijelu II. Priloga, kada se izračunava dodatni jaz između kredita i BDP-a.

               4.

               Kada je povrh referentne stope zaštitnog sloja utvrđene u skladu sa stavkom 3. točkom (a), za određeno tromjesečje izračunata druga referentna stopa zaštitnog sloja utvrđena u skladu sa stavkom 3. točkom (b) ili stavkom 3. točkom (c), imenovanim tijelima se za potrebe Direktive 2013/36/EU preporučuje izabrati kao smjernicu za zaštitni sloj, referentnu stopu zaštitnog sloja koja najbolje odražava posebnosti odgovarajućeg nacionalnog gospodarstva.

               5.

               Kao dio podataka koji se objavljuju uz najavu stope protucikličkog zaštitnog sloja, koja je obvezna na temelju članka 136. stavka 7. Direktive 2013/36/EU, imenovanim tijelima preporučuje se na svojoj mrežnoj stranici tromjesečno objavljivati:

                           (a)

                           standardizirani jaz između kredita i BDP-a i odgovarajući omjer kredita i BDP-a;

                           (b)

                           standardizirani jaz između kredita i BDP-a i odgovarajući omjer kredita i BDP-a, kada je izračunan, te opravdanje za odstupanja od formule iz Dijela I. Priloga;

                           (c)

                           referentnu stopu zaštitnog sloja izračunatu u skladu sa stavkom 3. točkom (a);

                           (d)

                           referentnu stopu zaštitnog sloja izračunatu u skladu sa stavkom 3. točkom (b) ili stavkom 3. točkom (c), kada je to primjenjivo;

                           (e)

                           izvore osnovnih podataka i drugih bitnih metapodataka.

               6.

               Kao dio podataka koji se objavljuju istodobno uz najavu stope protucikličkog zaštitnog sloja koja je obvezna na temelju članka 136. stavka 7. Direktive 2013/36/EU, imenovanim tijelima preporučuje se objasniti razloge svaki put kada odstupe od:

                           (a)

                           izabranog mjerenja i izračuna jaza između kredita i BDP-a kako je utvrđeno u stavcima 1. i 2. uključujući svaku njihovu sastavnicu;

                           (b)

                           izabranog izračuna referentne stope zaštitnog sloja kako je utvrđeno u stavku 3.;

                           (c)

                           izabrane smjernice za zaštitni sloj kako je utvrđeno u stavku 4.

      Preporuka C – Smjernica o varijablama koje upućuju na povećanje rizika na razini cijelog sustava povezanog s razdobljima prekomjernog kreditnog rasta

               1.

               Kako bi svoju procjenu potkrijepili odgovarajućom stopom protucikličkog zaštitnog sloja, imenovanim tijelima se preporučuje da uzmu u obzir niz kvantitativnih i kvalitativnih podataka koji upućuju na povećanje rizika na razini cijelog sustava povezanog s razdobljima prekomjernog kreditnog rasta, pored jaza između kredita i BDP-a.

               2.

               Kod ocjene kvantitativnih podataka, imenovana tijela trebala bi nadzirati skup varijabli koje upućuju na povećanje cikličkog sistemskog rizika. Pod uvjetom da su takve varijable dostupne u državama članicama, taj bi skup trebao uključivati sljedeće:

                           (a)

                           mjere potencijalne precijenjenosti cijena nekretnina (npr. omjer cijena i dohotka kod komercijalnih i stambenih nekretnina, jazovi u cijenama te stope rasta);

                           (b)

                           mjere kreditnih kretanja (npr. rast realnih ukupnih kredita ili rast realnih bankarskih kredita, odstupanje od trenda ispražnjenog monetarnog agregata M3);

                           (c)

                           mjere neuravnoteženih platnih bilanci (npr. stanja tekućih računa kao omjer u odnosu na BDP);

                           (d)

                           mjere snage bilanci banaka (npr. financijske poluge);

                           (e)

                           mjere opterećenja privatnog sektora dugom (npr. omjeri otplate duga prema dohotku);

                           (f)

                           mjere moguće pogrešne procjene rizika (npr. realni rast cijene dionica);

                           (g)

                           mjere izvedene iz modela koji objedinjuju jaz između kredita i BDP-a i izbor gornjih mjera.

               3.

               Ako su te varijable dostupne i bitne u državama članicama, imenovanim tijelima preporučuje se da barem jednu od mjera navedenih u svakoj od točaka (a), (b), (c), (d), (e) i (f) stavka 2. tromjesečno objavljuju na svojim mrežnim stranicama i to istodobno uz obveznu najavu stope protucikličkog zaštitnog sloja na temelju čl. 136. stavka 7. Direktive 2013/36/EU.

      Preporuka D. Smjernice o varijablama koje upućuju na potrebu održavanja, smanjivanja ili potpunog ukidanja zaštitnog sloja

               1.

               Kako bi svoju procjenu potkrijepili odgovarajućom stopom protuckličkog zaštitnog sloja, imenovanim tijelima se preporučuje da uzmu u obzir niz kvantitativnih i kvalitativnih podataka koji upućuju na potrebu održavanja, smanjivanja ili potpunog ukidanja zaštitnog sloja.

               2.

               Kod ocjene kvantitativnih podataka, imenovana tijela trebala bi nadzirati skup varijabli koje upućuju na potrebu održavanja, smanjivanja ili potpunog ukidanja zaštitnog sloja. Ako su takve varijable dostupne u državama članicama, taj bi skup trebao uključivati sljedeće:

                           (a)

                           mjere stresa na tržištima financiranja banaka (npr. razlika između LIBOR-a i stopa prekonoćnih kamatnih ugovora o razmjeni), premije za bankovne ugovore o razmjeni na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza);

                           (b)

                           mjere koje upućuju na opći sistemski stres (npr. kompozitni indikator kojim se mjeri stres u nacionalnom financijskom sustavu ili financijskom sustavu EU, kao što je pokazatelj ESB CISS (kompozitni indikator sistemskog stresa)).

               3.

               Radi donošenja odluke o održavanju, smanjivanju ili potpunom ukidanju zaštitnog sloja, imenovanim tijelima preporučuje se napraviti strožu procjenu kod nadzora varijabli na temelju stavka 2.

               4.

               Ako su te varijable dostupne i bitne u državama članicama, imenovanim tijelima preporučuje se da barem jednu od mjera navedenih u svakoj od točaka a. i b. stavka 2. tromjesečno objavljuju na svojim mrežnim stranicama i to istodobno uz obveznu najavu stope protucikličkog zaštitnog sloja na temelju čl. 136. stavka 7. Direktive 2013/36/EU.

         ODJELJAK 2.

      PROVEDBA

   1.   Tumačenje

               1.

               Za potrebe ove Preporuke primjenjuju se sljedeće definicije:

                           (a)

                           „imenovano tijelo” znači tijelo javne vlasti koje imenuje država članica u skladu s člankom 136. stavkom 1. Direktive 2013/36/EU ili ESB u skladu s člankom 9. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013.

                           (b)

                           „referentna stopa zaštitnog sloja” znači stopa protucikličkog zaštitnog sloja izračunata u skladu s preporukom B(3);

                           (c)

                           „smjernica o zaštitnom sloju” znači referentna stopa zaštitnog sloja izabrana u skladu s preporukom B(4);

                           (d)

                           „jaz između kredita i BDP-a” znači odstupanje omjera kredita i BDP-a od njegova dugoročnog trenda u određenoj državi članici;

                           (e)

                           „standardizirani jaz između kredita i BDP-a” znači jaz između kredita i BDP-a izmjeren i izračunan u skladu s preporukom B(1);

                           (f)

                           „dodatni jaz između kredita i BDP-a” znači jaz između kredita i BDP-a izmjeren i izračunan u skladu s preporukom B(2);

                           (g)

                           „stopa protucikličkog zaštitnog sloja” znači stopa koju institucije moraju primijeniti radi izračuna svojeg protucikličkog zaštitnog sloja svojstvenog odgovarajućoj instituciji i koja je određena, ovisno o okolnostima slučaja, u skladu s člancima 136. i 137. Direktive 2013/36/EU ili od strane odgovarajućih nadzornih tijela treće zemlje.

               2.

               Prilog čini sastavni dio ove Preporuke. U slučaju proturječja između glavnog teksta i Priloga, glavni tekst ima prednost.

         2.   Kriteriji za provedbu

               1.

               Adresati su obvezni izvještavati o radnjama koje poduzimaju u odnosu na ovu Preporuku, ili primjereno opravdati svako nepostupanje. Izvješća moraju sadržavati najmanje:

                           (a)

                           podatke o sadržaju i vremenu poduzetih radnji;

                           (b)

                           ocjenu funkcioniranja poduzetih radnji u odnosu na ciljeve ove Preporuke;

                           (c)

                           podrobno obrazloženje svakog nedjelovanja ili odstupanja od ove Preporuke, uključujući sva zakašnjenja.

         3.   Vremenski raspored za praćenje

               1.

               Adresati su obvezni izvještavati ESRB, Vijeće i Komisiju o radnjama koje poduzimaju u odnosu na ovu Preporuku, ili primjereno obrazložiti svako nepostupanje, kako je utvrđeno u sljedećim stavcima.

               2.

               Do 30. lipnja 2016. adresati moraju poslati ESRB-u, Vijeću i Komisiji izvješće s obrazloženjem mjera koje su poduzeli radi usklađivanja s ovom Preporukom. Preporučene mjere trebale bi se primjenjivati od dana koji države članice odrede kao rok do kojeg kreditne institucije na njihovu području nadležnosti moraju održavati protuciklički zaštitni sloj kapitala svojstven odgovarajućoj instituciji u skladu s člankom 130. Direktive 2013/36/EU. Izvješće bi trebalo obuhvaćati podatke mjerenja uzete od tog dana nadalje.

               3.

               Svake tri godine adresati moraju poslati izvješće s obrazloženjem mjera koje su poduzeli radi usklađivanja s ovom Preporukom.

               4.

               Opći odbor odlučit će o potrebi preispitivanja ili ažuriranja ove Preporuke u svjetlu iskustva u određivanju zaštitnih slojeva sukladno Direktivi 2013/36/EU ili razvoja međunarodno usuglašene prakse.

         4.   Nadzor i ocjena

               1.

               Tajništvo ESRB-a:

                           (a)

                           pruža pomoć adresatima, uključujući olakšavanje usklađenog izvještavanja, davanje odgovarajućih obrazaca i pojedinosti o načinima i vremenskom rasporedu daljnjeg praćenja, kada je to potrebno;

                           (b)

                           provjerava daljnje praćenje od strane adresata, uključujući pružanje pomoći na njihov zahtjev te o daljnjem praćenju izvještava Opći odbor putem Upravljačkog odbora.

               2.

               Opći odbor ocjenjuje radnje i opravdanja o kojima adresati podnose izvješća, i kada je to potrebno, odlučuje je li bilo propusta u postupanju na temelju ove Preporuke i jesu li adresati propustili primjereno opravdati svoje nepostupanje.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni, 18. lipnja 2014.

            Predsjednik ESRB-a

         Mario DRAGHI

      (1)  SL L 176, 27.6.2013., str. 338.

      (2)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

      (3)  SL C 58, 24.2.2011., str. 4.

      (4)  SL L 287, 29.10.2013., str. 63.

      (5)  SL C 170, 15.6.2013., str. 1.

      PRILOG
      DIO I.
      METODOLOGIJA ZA MJERENJE I IZRAČUN JAZA IZMEĐU KREDITA I BDP-A U SKLADU SA SMJERNICAMA BCBS-A
      Standardizirani jaz između kredita i BDP-a, označen GAPt, mjeri se i izračunava kao:

         GAPt = RATIOt - TRENDt

      pri čemu:

                     t

                  =

                  datum kraja razdoblja, pri čemu je razdoblje jedno tromjesečje;

                     RATIOt

                  =

                  (CREDITt/(GDPt + GDPt-1 + GDPt-2 + GDPt-3
                     )) × 100 %;

                     GDPt

                  =

                  bruto domaći proizvod države članice imenovanog tijela u tromjesečju t;

                     CREDITt

                  =

                  široka mjera stanja kredita privatnom nefinancijskom sektoru u državi članici imenovanog tijela koji su nepodmireni na kraju tromjesečja t;

                     TRENDt

                  =

                  rekurzivni RATIO, izračunan pomoću rekurzivnog Hodrick-Prescott filtra s parametrom za izglađivanje lambda koji iznosi 400 000 (1).

            DIO II.
      METODOLOGIJA ZA IZRAČUN REFERENTNE STOPE ZAŠTITNOG SLOJA U SKLADU SA SMJERNICAMA BCBS-A (2)

      Veličina referentne stope zaštitnog sloja (kao postotak imovine ponderirane rizikom) je nula kada je jaz između kredita i BDP-a ispod donjeg praga ili jednak donjem pragu. Tada se povećava linearno s jazom između kredita i BDP-a dok referentna stopa zaštitnog sloja ne dosegne svoju najvišu razinu kada jaz između kredita i BDP-a dosegne ili prijeđe gornji prag.
      U formalnom smislu:

                  ako je GDPt ≤ L, referentna stopa zaštitnog sloja iznosi nula,

                  ako je GDPt ≥ H, referentna stopa zaštitnog sloja iznosi 2,5 %,

            između L i H referentna stopa zaštitnog sloja je linearno interpolirana i jednaka je (0,3125 × GAPt
          - 0,625)
      pri čemu:

                     GAPt
                      je jaz između kredita i BDP-a utvrđen u Prilogu Dijela I.;

                     L = 2 postotna boda je donji prag;

                     H = 10 postotnih bodova je gornji prag.

         (1)  Filter Hodrick-Prescott (HP filter) je standardni matematički alat koji se koristi u makroekonomiji radi utvrđivanja trenda varijable tijekom vremena. Primjenjuje se u svakom standardnom statističkom paketu. Jednostrani, rekurzivni HP filter osigurava da se za izračun trenda koriste samo podaci koji su dostupni u svakom trenutku. Parametar za izglađivanje, koji se u tehničkoj literaturi općenito naziva lambda, postavljen je na 400 000 kako bi se dugoročni trend obuhvatio u omjeru kredita i BDP-a.

         (2)  Dok se referentne stope zaštitnog sloja linearno povećavaju u skladu s BDP-om te stoga mogu poprimiti bilo koju vrijednost od nule do 2,5 %, članak 136. stavak 4. Direktive 2013/36/EU određuje da se stopa zaštitnog sloja koju odredi imenovano tijelo mora kalibrirati u koracima od 0,5 postotnih bodova ili njihovim višekratnicima.


title: Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi Finske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Finske za 2014.

text:
               29.7.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 247/127

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 8. srpnja 2014.
   o nacionalnom programu reformi Finske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Finske za 2014.
   2014/C 247/24
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta, Europa 2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom se usredotočuje na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

               (2)

               Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010.– 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razinama EU-a i europodručja koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedine zemlje.

               (4)

               Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo Preporuku (4) o nacionalnom programu reforme Finske za 2013. i dostavilo mišljenje o ažuriranom programu stabilnosti Finske za razdoblje 2012. – 2017. Komisija je 15. studenoga 2013. dostavila mišljenje o nacrtu proračunskog plana Finske za 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5).

               (5)

               Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Također, 13. studenoga 2013. Komisija je na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Finsku navela kao jednu od država članica za koje će se provesti detaljno preispitivanje.

               (6)

               Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

               (7)

               Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Finsku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija na temelju analize zaključuje da su u Finskoj i dalje prisutne makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju praćenje i djelovanje u okviru politika. Posebnu pozornost i dalje zahtijeva njezin slab izvozni rezultat u posljednjih nekoliko godina, uvjetovan industrijskim restrukturiranjem i čimbenicima troškovne i netroškovne konkurentnosti.

               (8)

               Finska je 17. travnja 2014. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2014. i svoj program stabilnosti za 2014. Kako bi se uzela u obzir njihova međusobna povezanost, ti su programi ocijenjeni istovremeno.

               (9)

               Cilj proračunske strategije naznačen u programu stabilnosti za 2014. jest povratak srednjoročnom cilju u 2015., održavanje strukturnog salda iznad razine tog cilja do kraja razdoblja programa stabilnosti i uravnoteženje proračuna opće države od 2017. nadalje. Srednjoročni cilj strukturnog deficita Finske od 0,5 % BDP-a u skladu je sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Finska je u 2013. ostvarila svoj srednjoročni cilj te planira ostati približno u granicama tog cilja i u 2014. uz istodobno ostvarenje referentnog mjerila za rashode. Finska planira u 2015. biti iznad razine svojeg srednjoročnog cilja te nastavlja ostvarivati referentno mjerilo za rashode. To je uglavnom u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Istodobno se udio ukupnog duga povećava te se očekuje da će u 2015. privremeno prekoračiti prag od 60 % BDP-a, uglavnom zbog slabih makroekonomskih izgleda. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja programa stabilnosti, koji nije izradilo neovisno tijelo, uvjerljiv je, iako je nešto optimističniji od proljetne prognoze gospodarskog rasta u 2014. i 2015. koju su izradile službe Komisije. U proljetnoj prognozi službi Komisije iz 2014. predviđa se pogoršanje strukturnog salda za 0,3 % BDP-a u 2014., što će imati za posljedicu odstupanje od srednjoročnog cilja te poboljšanje od 0,6 % BDP-a u 2015., uz ostvarenje referentnog mjerila za rashode u obje godine. Vijeće na temelju svoje ocjene programa stabilnosti i prognoze Komisije, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, smatra da se može očekivati da će Finska ostvariti ciljeve svojeg programa stabilnosti, koji su uglavnom u skladu s Paktom o stabilnosti i rastu.

               (10)

               Finska dugoročno ima visok rizik za održivost zbog utjecaja troškova starenja stanovništva na proračun. Finska je prepoznala nedostatak u pogledu održivosti te je 2013. sastavila program strukturne politike u cilju otklanjanja tog nedostatka i ponovnog pokretanja rasta. Drugi su važan korak ograničenja potrošnje središnje države te fiskalni plan opće države za razdoblje 2015. – 2018. iz ožujka 2014. kojim se predviđaju mjere prilagodbe, strukturne reforme i ulaganja u rast. Mjere prilagodbe na strani prihoda uglavnom su povezane s povećanjem poreza na dohodak i poreza na proizvode.

               (11)

               Učinkovitost javnih usluga nije pratila kretanje produktivnosti u privatnom sektoru. Finska priprema reforme uprave kojima će biti obuhvaćeni ustroj općina, zdravstvo i socijalne usluge. Reforma općina temelji se na dobrovoljnom spajanju općina, uz financijske poticaje države. Ishod dobrovoljnih spajanja još je nesiguran. Za usluge socijalne skrbi i zdravstvene usluge bit će nadležno pet regionalnih pružatelja, dok će općine i dalje sudjelovati u pružanju usluga. Pojedinosti se još ne znaju, a zakonodavni prijedlog planiran je za jesen 2014. Novi bi ustroj trebao biti uspostavljen početkom 2017. Zakon iz srpnja 2013. o podupiranju funkcionalne sposobnosti starijih osoba s povećanim naglaskom na prevenciji, rehabilitaciji i samostalnom životu trebao bi pridonijeti smanjenju potrebe za institucionalnom skrbi i ograničiti buduće troškove dugotrajne skrbi.

               (12)

               Ključni izazov tržišta rada u Finskoj i dalje je dugoročna ponuda radne snage jer je broj osoba koje napuštaju tržište rada sada veći od broja osoba koje na njega ulaze. Da bi se zadovoljila buduća potražnja za radnom snagom, potrebno je produžiti radni vijek i poboljšati ponudu radne snage. Vladin program strukturne politike iz 2013. sadržava mjere za produženje radnog vijeka i poboljšanje ponude radne snage, ali i povećanje poticaja za prihvaćanje zaposlenja. Finska smanjuje mogućnosti ranog napuštanja tržišta, ali još uvijek nisu zatvoreni svi izlazi, primjerice takozvani „tunel nezaposlenosti”, gdje starije nezaposlene osobe pod određenim uvjetima mogu nastaviti primati naknade za nezaposlenost do umirovljenja. Čini se da nedavno uvedeni koeficijent očekivanog životnog vijeka i utrostručenje stope prirasta imaju tek ograničeni učinak na prakse umirovljenja. Osim toga, budući da se očekivani životni vijek povećava brže nego što je predviđeno, a ljudi ne rade duže, postoji opasnost od pada primjerenosti mirovina. Finska si je postavila za cilj povećanje stvarne dobi umirovljenja na barem 62,4 godine do 2025. Upitno je može li se taj cilj ostvariti bez novih mjera, primjerice povećanja zakonske dobi za umirovljenje i jačanja napora za poboljšanje izgleda za zaposlenje starijih radnika. Socijalni partneri rade na prijedlogu mirovinske reforme koji bi nova vlada trebala provesti nakon općih izbora u proljeće 2015. i koja bi trebala stupiti na snagu početkom 2017. Finska je poduzela relevantne i ambiciozne mjere za rješavanje problema nezaposlenosti mladih i dugotrajne nezaposlenosti. Za trajno poboljšanje radnih vještina ciljnih skupina i njihovih izgleda na tržištu rada trebat će vremena.

               (13)

               Finska je poduzela mjere za poboljšanje općih uvjeta tržišnog natjecanja i ostvarila određeni napredak u provedbi programa za poticanje zdrave konkurencije. Provedeno je spajanje tijela nadležnih za tržišno natjecanje i za potrošače, a novi je ustroj u početnoj fazi provedbe. Zakonom o tržišnom natjecanju uveden je prag za vladajući položaj u sektoru maloprodaje robe široke potrošnje, a finskom tijelu za tržišno natjecanje i potrošače dane su posebne ovlasti kako bi pod određenim uvjetima moglo intervenirati u slučaju gospodarskih aktivnosti javnih tijela kojima se narušava tržišno natjecanje. Maloprodajno tržište u Finskoj vrlo je koncentrirano, a u relevantnim pravilima postoje određeni čimbenici koji bi mogli smanjiti učinkovitost natjecanja i ojačati tržišni položaj dvaju vodećih maloprodajnih poduzeća. To su, između ostaloga, zahtjevi urbanističkog planiranja koji su strogi, a posebno za velike komercijalne objekte. Propisi o korištenju zemljišta i prostornom planiranju trenutačno se preispituju, što je prilika da ih se učini pogodnijima za „zdravu” konkurenciju. Maloprodajni sektor i dalje je jedan od najreguliranijih među državama članicama, što podrazumijeva i prepreke tržišnom natjecanju koje proizlaze iz propisa o velikim maloprodajnim objektima.

               (14)

               Povratak rasta i konkurentnosti ključni je izazov za finsko gospodarstvo. Finska je vrlo dobro pozicionirana na međunarodnim ljestvicama konkurentnosti, ali je u razdoblju od 2007. do 2012. ipak zabilježila najbrži pad udjela na izvoznom tržištu u Uniji. Intenzitet poslovnog istraživanja i razvoja na silaznoj je putanji, pa se nacionalni cilj izdataka za istraživanje i razvoj čini još nedostižnijim. Za finski sustav istraživanja i inovacija od presudne je važnosti sposobnost da ulaganja u istraživanje i razvoj pretvori u nove inovativne proizvode i usluge. Trenutačno nema dovoljno ulaganja da bi se potencijal istraživanja i razvoja pretočio u nove proizvode. Trgovinski rezultat i potencijal za rast opterećuje ograničeni broj velikih izvoznih tvrtki koje prodaju uzak asortiman proizvoda te slabiji interes finskih malih poduzeća za izvoznu djelatnost. Izvozni potencijal mogao bi se ojačati osiguravanjem dodatne potpore internacionalizaciji manjih poduzeća prilagođene njihovim potrebama. Finska je pokrenula reforme za jačanje kapaciteta za isporuku inovativnih proizvoda i potporu diversifikaciji industrije, uključujući sveobuhvatnu reformu istraživačkih instituta i financiranja istraživanja. Program strukturne politike iz 2013. te ograničenja državne potrošnje i fiskalni plan za razdoblje 2015. – 2018. iz ožujka 2014. ne sadržavaju samo mjere prilagodbe i strukturne reforme, već i inicijative za promicanje rasta i inovacija. Bilo bi korisno kada bi Finska diversificirala svoju opskrbu energijom, tim više što se oslanja samo na jedan izvor plina.

               (15)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Finske. Ocijenila je nacionalni program reformi i program stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Finskoj, ali i usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke Komisije u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 5. u nastavku.

               (16)

               Vijeće je s obzirom na tu ocjenu ispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) posebice navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (17)

               Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje Komisije i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo nacionalni program reformi i program stabilnosti. Njegove preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 2., 4., i 5. u nastavku.

               (18)

               Komisija je također u okviru europskog semestra provela analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Budući da je njezina valuta euro, Finska bi trebala osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

         PREPORUČUJE Finskoj da u razdoblju 2014. – 2015. provede sljedeće mjere kojima je cilj:

               1.

               Ograničiti pojavu odstupanja u odnosu na srednjoročni cilj, osigurati povratak njemu u 2015. te ga nakon toga poštovati kako je planirano. Osigurati ispunjenje kriterija duga istovremeno provodeći fiskalnu politiku koja potiče rast. Što brže provesti reforme utvrđene programom strukturne politike te ograničenjima državne potrošnje i fiskalnim planom za razdoblje 2015. – 2018. kako bi se ublažio nedostatak fiskalne održivosti i učvrstili uvjeti za rast.

               2.

               Osigurati učinkovitu provedbu tekućih upravnih reformi ustroja općina te socijalnih i zdravstvenih usluga kako bi se povećala ekonomičnost pružanja javnih usluga.

               3.

               Bolje iskoristiti puni potencijal radne snage na tržištu rada, između ostaloga poboljšanjem stope zaposlenosti i zapošljivosti starijih radnika te povećanjem stvarne dobi umirovljenja, ograničenjem mogućnosti ranog napuštanja tržišta rada i usklađivanjem dobi za umirovljenje ili mirovinskih davanja s promjenama očekivanog životnog vijeka. Poboljšati izglede na tržištu rada za mlade i dugotrajno nezaposlene osobe, stavljajući poseban naglasak na strukovno obrazovanje i ciljane aktivacijske mjere.

               4.

               Nastaviti ulagati napore u jačanje tržišnog natjecanja na tržištu proizvoda i usluga, osobito u maloprodajnom sektoru, provedbom programa za promicanje zdrave konkurencije, između ostaloga izmjenama zakona o korištenju zemljišta i gradnji kako bi bio pogodniji za zdravu konkurenciju;

               5.

               Nastaviti jačati svoj kapacitet za isporuku inovativnih proizvoda i usluga te razvoja poduzeća koja su sposobna ostvariti snažni rast u okruženju koje se stalno mijenja te nastaviti diversificirati industriju, posebno unapređivanjem poslovnog okruženja u cilju jačanja ulaganja u Finskoj i dodatnim olakšavanjem ulaska malih tvrtki na izvozna tržišta. Ubrzati uspostavu prekograničnog spojnog plinovoda s Estonijom.

      Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. C. PADOAN

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (4)  SL C 217, 30.7.2013., str. 24.

      (5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str.11).

      (6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

      (7)  Vidjeti str. 141 ovoga Službenog lista.


title: Preporuka Vijeća od 20. rujna 2016. o osnivanju nacionalnih odbora za produktivnost

text:
               24.9.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 349/1

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 20. rujna 2016.
   o osnivanju nacionalnih odbora za produktivnost
   (2016/C 349/01)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292. u vezi s člankom 121. stavkom 2. i člankom 136.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               Potencijalni rast u europodručju i u Uniji kao cjelini znatno se usporio od 2000. Silazni trend u potencijalnom rastu proizvodnje osobito je prouzrokovan stalnim padom doprinosa ukupne faktorske produktivnosti. Od 2008. gospodarski rast dodatno je oslabio zbog slabijeg ulaganja. U budućnosti će gospodarski rast u konačnici ovisiti o povećanju produktivnosti. Povećanje produktivnosti predstavlja višedimenzionalan izazov koji iziskuje niz uravnoteženih politika usmjerenih posebno na podupiranje inovacija, povećanje vještina, smanjivanje nefleksibilnosti na tržištima rada i proizvoda te omogućavanje bolje raspodjele resursa. Iako postoji potreba za poboljšanjem rezultata u pogledu produktivnosti i konkurentnosti u Uniji, nedavna kriza pokazala je da države članice čija je valuta euro („države članice europodručja”) mogu biti posebno izložene mogućem nakupljanju i iznenadnom izbijanju makroekonomskih neravnoteža koje se mogu preliti u druge države članice europodručja i države članice izvan europodručja. U nedostatku fleksibilnih nominalnih deviznih tečajeva potrebni su im odgovarajući mehanizmi prilagodbe na šokove specifične za pojedinačne zemlje. Dinamika produktivnosti i konkurentnosti relevantna je kako za nakupljanje, tako i za ispravljanje makroekonomskih neravnoteža (primjerice trgovinski deficiti i manjci tekućeg računa platne bilance, razine domaćih i vanjskih obveza) te za učinkovitu prilagodbu asimetričnim šokovima. Istraživanje i analiza politika koje utječu na dinamiku produktivnosti i konkurentnosti trebali bi poslužiti kao temelj razvoju koji je u skladu s ciljem neometanog funkcioniranja ekonomske i monetarne unije.

               (2)

               Iako je ova Preporuka upućena državama članicama europodručja, države članice izvan europodručja potiču se na određivanje ili uspostavu sličnih tijela. Državama članicama izvan europodručja koje izraze namjeru poduzimanja daljnjih koraka u pogledu ove Preporuke trebalo bi se omogućiti da ravnopravno sudjeluju u svim aspektima suradnje u vezi s odborima za produktivnost.

               (3)

               Europskim semestrom, posebno postupkom u slučaju makroekonomske neravnoteže, kako je utvrđen u Uredbi (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (1) i Uredbi (EU) br. 1174/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2), osiguran je okvir za integriranu koordinaciju ekonomskih politika i nadzor. S ciljem poticanja napretka uz pomoć strukturnih reformi, za te postojeće mehanizme trebalo bi doći do snažnijeg preuzimanja odgovornosti na nacionalnoj razini. U tu se svrhu čini opravdano osigurati neovisnu analizu na nacionalnoj razini i jačati politički dijalog u državama članicama.

               (4)

               Uspostavom nacionalnih odbora za produktivnost koji služe za praćenje razvoja i kao temelj za nacionalnu raspravu u području produktivnosti i konkurentnosti trebalo bi se doprinijeti većem osjećaju odgovornosti za potrebne politike i reforme na nacionalnoj razini i unapređenju baze znanja za koordinaciju ekonomskih politika Unije. Ti odbori trebali bi analizirati razvoj produktivnosti i konkurentnosti, među ostalim u odnosu na globalne konkurente, uzimajući u obzir nacionalne posebnosti i ustaljene prakse.

               (5)

               Opseg dijagnoze i analize odborâ za produktivnost odnosi se na sveobuhvatno poimanje produktivnosti i konkurentnosti. U obzir bi se trebali uzeti dugoročni pokretači produktivnosti i konkurentnosti i čimbenici koji ih omogućavaju, što uključuje inovacije, i sposobnost privlačenja ulaganja, poduzetnika i ljudskog kapitala te uzimanja u obzir troškovnih i netroškovnih čimbenika koji mogu utjecati na cijene i kvalitetu sadržaja robe i usluga, među ostalim u odnosu na globalne konkurente u kratkoročnom razdoblju.

               (6)

               Nadalje, neovisnom visokovalitetnom ekonomskom analizom političkih izazova povećava se transparentnost političkih rasprava. Procjenom političkih izazova mogla bi se podići svijest svih dionika. To može imati pozitivan učinak na potporu javnosti za potrebne reforme i preuzimanje odgovornosti za njih. Ako i u mjeri u kojoj je to predviđeno njihovim nacionalnim mandatom, odbori za produktivnost također bi mogli vršiti procjenu učinaka opcija politika otvoreno pokazujući kompromise između politika.

               (7)

               Odbori za produktivnost trebali bi imati autonomiju djelovanja u odnosu na bilo koje tijelo javne vlasti zaduženo za osmišljavanje i provedbu politika u području produktivnosti i konkurentnosti u državama članicama ili na europskoj razini. Osobito bi trebali biti u mogućnosti provoditi neovisnu analizu u svojem području rada. Iako je sastav odbora za produktivnost diskrecijsko pravo država članica, trebao bi biti nepristran, što znači da ne bi smio odražavati isključivo ili većinom stavove određenih skupina dionika. Tim se zahtjevima u pogledu neovisnosti i nepristranosti želi osigurati to da odbori za produktivnost mogu izrađivati stručne analize iznesene u javnom interesu.

               (8)

               Obilježja odborâ za produktivnost trebala bi u potpunosti biti u skladu s člankom 152. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) te bi se njima trebala poštovati nacionalna praksa i institucije za oblikovanje plaća. U skladu s člankom 28. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, funkcioniranje odborâ za produktivnost ne bi trebalo utjecati na pravo radnika i poslodavaca odnosno njihovih organizacija na pregovaranje i sklapanje kolektivnih sporazuma na odgovarajućim razinama ili na poduzimanje kolektivnog djelovanja u skladu s pravom Unije te nacionalnim zakonodavstvima i praksom.

               (9)

               Odbori za produktivnost trebali bi biti u kontaktu s odborima za produktivnost drugih država članica sudionica s ciljem razmjene mišljenja i najboljih praksi, također uzimajući u obzir širu dimenziju europodručja i Unije. Komisija bi mogla olakšati razmjenu mišljenja između odbora za produktivnost svih država članica sudionica. Također bi trebale postojati redovite rasprave između odborâ za produktivnost i Odbora za ekonomsku politiku u pogledu pitanja koja su u nadležnosti Odbora za ekonomsku politiku, uz sudjelovanje relevantnih stručnjaka država članica nesudionica.

               (10)

               Djelovanje odborâ za produktivnost trebalo bi biti stalno. Odbori bi trebali svoje analize stavljati na raspolaganje javnosti i objavljivati godišnje izvješće koje bi moglo biti dio već postojećeg izvješća. Neovisna stručna mišljenja tih odbora, uključujući u okviru godišnjih izvješća, države članice i Komisija mogle bi iskoristiti u kontekstu europskog semestra i postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže.

               (11)

               Kako bi se olakšala razmjena mišljenja na nadnacionalnoj razini, u svakoj bi državi članici trebao postojati jedan prepoznatljivi odbor za produktivnost. Važno je nadovezati se na već postojeće strukture kako bi se očuvali elementi koji već funkcioniraju i smanjili administrativni troškovi. Prema potrebi odbor za produktivnost mogao bi se temeljiti na već uspostavljenoj nacionalnoj strukturi koja uživa poštovanje, među ostalim u pogledu sudjelovanja dionika i savjetovanja s njima. Međutim, kako bi odbori za produktivnost ispravno obavljali svoje aktivnosti, oni bi se mogli oslanjati na razna zasebna i već postojeća tijela, pod uvjetom da je analiza tih tijela također visokog stupnja kvalitete.

               (12)

               Ovom Preporukom ne mijenjaju se odgovornosti koje su dodijeljene u okviru europskog semestra, uključujući izradu i praćenje preporuka za pojedinu zemlju, ni primjena postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže kako je utvrđen u Uredbi (EU) br. 1176/2011,

         DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
   I.   Ciljevi i područje primjene

               1.

               Cilj je ove Preporuke odrediti ili uspostaviti nacionalne odbore za produktivnost radi analize razvoja i politika u području produktivnosti i konkurentnosti, čime će se doprinijeti poticanju povećanja osjećaja odgovornosti za potrebne reforme na nacionalnoj razini i njihova provođenja te stoga i poticanju održivoga gospodarskog rasta i konvergencije.

               2.

               Ova Preporuka upućena je državama članicama europodručja. Države članice izvan europodručja također se potiču na određivanje ili uspostavu sličnih tijela.

               3.

               U primjeni ove Preporuke trebalo bi u potpunosti poštovati članak 152. UFEU-a te bi trebalo poštovati nacionalne prakse i institucije za oblikovanje plaća. Ovom Preporukom uzima se u obzir članak 28. Povelje Europske unije o temeljnim pravima i u skladu s tim ne utječe se na pravo pregovaranja, sklapanja ili primjene kolektivnih sporazuma niti na poduzimanje kolektivnog djelovanja u skladu s nacionalnim zakonodavstvima i praksom.

         II.   Odbori za produktivnost

               4.

               Svaka države članica trebala bi uspostaviti odbor za produktivnost sa sljedećim zadaćama:

                           (a)

                           Dijagnoza i analiza razvoja produktivnosti i konkurentnosti u dotičnoj državi članici. Analizom bi se u obzir trebali uzeti aspekti europodručja i Unije te bi se ona trebala odnositi na dugoročne pokretače produktivnosti i konkurentnosti i čimbenike koji ih omogućavaju, što uključuje inovacije, i sposobnost privlačenja ulaganja, poduzetnika i ljudskog kapitala te uzimanja u obzir troškovnih i netroškovnih čimbenika koji mogu utjecati na cijene i kvalitetu sadržaja robe i usluga, među ostalim u odnosu na globalne konkurente u kratkoročnom razdoblju. Analiza bi se trebala temeljiti na transparentnim i usporedivim pokazateljima; i

                           (b)

                           Neovisna analiza političkih izazova u području produktivnosti i konkurentnosti i, ako i u mjeri u kojoj je to predviđeno njihovim nacionalnim mandatom, vršenje procjene učinaka opcija politika otvoreno pokazujući kompromise između politika.

               5.

               Svaka država članica trebala bi odrediti jedan odbor za produktivnost, koji bi se, međutim, mogao oslanjati na razna postojeća tijela ili se sastojati od tih postojećih tijela.

               6.

               Djelovanje odborâ za produktivnost trebalo bi biti stalno. Odbori bi trebali svoje analize stavljati na raspolaganje javnosti i objavljivati godišnje izvješće. Odbori za produktivnost trebali bi biti u kontaktu s odborima za produktivnost država članica izvan europodručja s ciljem razmjene mišljenja i najboljih praksi te bi prema potrebi trebali izrađivati zajedničke analize, također uzimajući u obzir širu dimenziju europodručja i Unije. Komisija će redovito razmjenjivati mišljenja sa svim odborima za produktivnost koji su sudionici, među ostalim u okviru misija za utvrđivanje činjenica u državama članicama, te bi mogla olakšati razmjenu mišljenja između odbora za produktivnost.

         III.   Obilježja odborâ za produktivnost

               7.

               Odbori za produktivnost trebali bi imati autonomiju djelovanja u odnosu na bilo koje tijelo javne vlasti zaduženo za osmišljavanje i provedbu politika u području produktivnosti i konkurentnosti u državama članicama ili na europskoj razini. Kako bi se ispunile zadaće iz ove Preporuke, odbori bi trebali biti utemeljeni na nacionalnim propisima kojima im se osigurava visok stupanj funkcionalne autonomije i odgovornosti, što uključuje sljedeće:

                           (a)

                           mogućnost pravovremenog javnog komuniciranja;

                           (b)

                           provođenje postupaka za imenovanje članova na temelju iskustva i stručnosti;

                           (c)

                           primjeren pristup informacijama za provedbu svojeg mandata.

               8.

               Odbori za produktivnost trebali bi biti objektivni, neutralni i posve neovisni u pogledu analize i njezina sadržaja. Odbori se mogu savjetovati s relevantnim dionicima, ali ne bi smjeli izražavati isključivo ili većinom stavove i interese određene skupine dionika.

               9.

               Odbori za produktivnost trebali bi imati sposobnost izrade ekonomskih i statističkih analiza visokog stupnja kvalitete, uključujući one koje priznaje akademska zajednica. Analize bi mogla izraditi postojeća i zasebna tijela, pod uvjetom da su analize tih tijela također visokog stupnja kvalitete.

         IV.   Povezanost s europskim semestrom

               10.

               Neovisna stručna mišljenja tih odbora, uključujući u okviru godišnjih izvješća, države članice i Komisija mogle bi iskoristiti u kontekstu europskog semestra i postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže. Ovom Preporukom ne mijenjaju se odgovornosti koje su dodijeljene u okviru europskog semestra, uključujući izradu i praćenje preporuka za pojedinu zemlju, ni primjena postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže kako je utvrđen u Uredbi (EU) br. 1176/2011.

         V.   Odgovornost i transparentnost

               11.

               Analize koje ti odbori izrade u pravilu bi se trebale objavljivati.

         VI.   Završne odredbe

               12.

               Države članice europodručja pozivaju se da do 20. ožujka 2018. provedu načela navedena u ovoj Preporuci.

               13.

               Komisija se poziva da do 20. ožujka 2019., na temelju relevantnih informacija koje dobije od svih država članica, izradi izvješće o napretku u pogledu provedbe i prikladnosti ove Preporuke, uključujući o tome postoji li potreba za donošenjem dodatnih odredaba. Ako je to opravdano, izvješću se prilaže prijedlog za prilagodbu ove Preporuke.

      Sastavljeno u Bruxellesu 20. rujna 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         I. KORČOK

      (1)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

      (2)  Uredba (EU) br. 1174/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o provedbenim mjerama za ispravljanje prekomjernih makroekonomskih neravnoteža u europodručju (SL L 306, 23.11.2011., str. 8.).


title: Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2016. o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2016.

text:
               18.8.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 299/12

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 12. srpnja 2016.
   o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2016.
   (2016/C 299/03)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2016. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Ujedinjena Kraljevina utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)

               Izvješće za Ujedinjenu Kraljevinu za 2016. objavljeno je 26. veljače 2016. U njemu je ocijenjen napredak Ujedinjene Kraljevine u provedbi preporuka za Ujedinjenu Kraljevinu koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak Ujedinjene Kraljevine u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 8. ožujka 2016. predstavila rezultate detaljnog preispitivanja. U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Ujedinjenoj Kraljevini ne postoje makroekonomske neravnoteže. Visok dug sektora kućanstava, povišene razine cijena stambenih nekretnina te veliki deficiti tekućeg računa mogli bi predstavljati slabosti. Istodobno je ukupna bilanca kućanstava dobra te se i dalje poboljšava otpornost bankarskog sektora. Čini se da se se kratkoročno povećala otpornost sektora kućanstava i šireg gospodarstva na rizike, primjerice na šok od kamatnih stopa ili šok u pogledu zapošljavanja. Iako vladine inicijative imaju neki učinak na stambenu ponudu, neravnoteža između ponude i potražnje i dalje je znatna. Rizici povezani s velikim deficitom tekućeg računa ublaženi su povoljnim institucionalnim okvirom i niskim obvezama u stranoj valuti. Povećanje deficita potaknuto je rastom deficita primarnih prihoda te se s uklanjanjem nepovoljnih cikličkih uvjeta očekuje njegovo smanjenje.

               (3)

               Ujedinjena Kraljevina 24. ožujka 2016. dostavila je svoj Nacionalni program reformi za 2016. i Program konvergencije za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera koje povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Ujedinjena Kraljevina trenutačno je obuhvaćena korektivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Ako se u razdoblju 2016. – 2017. ostvari trajno smanjenje prekomjernog deficita, od razdoblja 2017. – 2018. na Ujedinjenu Kraljevinu primjenjivat će se preventivni dio Pakta i prijelazno pravilo o dugu. Vlada u svojem Programu konvergencije za razdoblje 2015. – 2016. očekuje da će ukupni deficit u razdoblju 2016. – 2017. biti ispod 3 % BDP-a te planira njegovo dodatno smanjenje na 2,0 % BDP-a do razdoblja 2017. – 2018. Ponovno izračunani (4) strukturni deficit upućuje na strukturno poboljšanje od 0,6 postotnih bodova BDP-a u razdoblju 2015. – 2016; 0,9 postotnih bodova BDP-a u razdoblju 2016. – 2017. te 0,7 postotnih bodova BDP-a u razdoblju 2017. – 2018. U Programu konvergencije nije uzet u obzir srednjoročni proračunski cilj. Prema Programu konvergencije očekuje se da će se udio državnog duga u BDP-u povećati sa 88,9 % u razdoblju 2015. – 2016. na najvišu razinu od 88,3 % BDP-a u razdoblju 2016. – 2017., prije nego što se smanji na 87,1 % u razdoblju 2017. – 2018. Makroekonomski scenarij na kojem je utemeljena proračunska prognoza uvjerljiv je. Dovoljno su precizno utvrđene mjere za potporu ostvarenja planiranog ciljanog deficita za razdoblja 2016. – 2017. i 2017. – 2018. Međutim, nije tako izvjestan učinak nekih mjera u razdoblju 2017. – 2018. čiji se proračunski učinak procjenjuje na otprilike 0,2 % BDP-a. Na temelju Komisijine proljetne prognoze za 2016. očekuje se da će u razdoblju 2015. – 2016. Ujedinjena Kraljevina dosegnuti preporučeni ukupni deficit od 4,1 % BDP-a te ostvariti preporučeni fiskalni napor. Prognozira se da će Ujedinjena Kraljevina smanjiti svoj prekomjerni deficit do razdoblja 2016. – 2017., roka koji je preporučilo Vijeće, ali i da neće ostvariti preporučeni ciljani ukupni deficit od 2,7 % BDP-a. Predviđa se da će se tijekom razdoblja primjene postupka u slučaju prekomjernog deficita na kumulativnoj osnovi ostvariti neznatno manji fiskalni napor od preporučenog. Očekuje se da će u razdoblju 2017. – 2018., ne bude li promjene u politikama, Ujedinjena Kraljevina ostvariti preporučenu prilagodbu prema ostvarenju minimalnog srednjoročnog proračunskog cilja. Prognozira se i da će Ujedinjena Kraljevina ispuniti zahtjeve prijelaznog pravila o dugu u razdoblju 2017. – 2018. Na temelju ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2016., Vijeće smatra da se očekuje da će Ujedinjena Kraljevina uglavnom ispoštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (6)

               Od 2008. produktivnost u Ujedinjenoj Kraljevini stagnira. To se može pripisati raznim čimbenicima, primjerice niskim kapitalnim ulaganjima, nedostatku i neusklađenosti vještina i promjeni sastava gospodarstva prema poslovnim sektorima niže produktivnosti. U tom kontekstu potrebno je uzeti u obzir i izazove povezane s manjkom stambenog prostora, posebno u zemljopisnim područjima s velikim gospodarskim rastom. U vladinom dokumentu o politikama iz srpnja 2015. „Popravak temelja – stvaranje države blagostanja” utvrđen je opsežan odgovor. S obzirom na određene još prisutne prepreke ulaganjima te na nisku razinu javnih i privatnih ulaganja u Ujedinjenoj Kraljevini, vladine mjere politike za poboljšanje razine vještina, poticanje inovacija i ulaganja u infrastrukturu stižu u pravo vrijeme, ali bit će važna njihova učinkovita provedba. Jedan od glavnih izazova u pogledu ulaganja jest uspostava odgovarajuće mrežne infrastrukture. U Nacionalnom infrastrukturnom planu, ažuriranom u ožujku 2016., navode se pojedinosti napretka infrastrukturnih projekata unutar suvislog i dosljednog okvira. Plan se oslanja na osiguranje povećanja privatnog financiranja za velik dio ulaganja. Provedba i praćenje od presudne su važnosti, a ključni su i transparentnost i odgovornost. Unatoč raznim inicijativama vlade potražnja na tržištu stambenih nekretnina i dalje je veća od ponude i to se odražava u visokim i rastućim cijenama stambenih nekretnina. Manjak stambenog prostora najizraženiji je u brzorastućim regijama Londona i jugoistoka. Uporaba zemljišta vodi se načelima iz nacionalnog okvira politike planiranja, a učinkovitom provedbom reformiranog sustava planiranja mogla bi se potaknuti veća izgradnja stambenih objekata.

               (7)

               Tržište rada Ujedinjene Kraljevine i dalje je dinamično. Stopa zaposlenosti (dobna skupina od 20 do 64 g.) u 2015. dosegnula je 76,9 %, dok je stopa nezaposlenosti i dalje bilježila pad te je iznosila 5,3 %. Dodatno su se smanjili i nezaposlenost mladih te stope mladih koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju. Ipak ima prostora za poboljšanje izgledâ neaktivnog stanovništva, stanovništva s niskim intenzitetom rada i niskokvalificiranih radnika. Bolji izgledi za napredovanje na tržištu rada te jasniji načini unapređenja vještina mogli bi pomoći onima koji su ograničeni na nisko plaćene poslove i/ili nepuno radno vrijeme. Time bi se doprinijelo i rješavanju nedostatka vještina prisutnog u nekim sektorima gospodarstva, primjerice građevinarstvu. Bit će potrebno pozorno pratiti uspješnost uporabe sredstava prikupljenih porezom na stručnu praksu. Potrebno je pravovremeno provesti prijedloge za poboljšanje ponude u pogledu skrbi o djeci s obzirom na to da dostupnost i cjenovna pristupačnost skrbi o djeci i dalje predstavljaju izazov.

               (8)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Ujedinjene Kraljevine i objavila je u izvješću za Ujedinjenu Kraljevinu za 2016. Ocijenila je i njezin Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Ujedinjenoj Kraljevini prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Ujedinjenoj Kraljevini nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time i jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja Europskom unijom. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 3. u nastavku.

               (9)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje (5) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

         PREPORUČUJE da Ujedinjena Kraljevina u 2016. i 2017. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               Nastojati trajno ispraviti prekomjerni deficit do razdoblja 2016. – 2017. Nakon ispravljanja prekomjernog deficita, u razdoblju 2017. – 2018. ostvariti fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a prema ostvarenju minimalnog srednjoročnog proračunskog cilja.

               2.

               Riješiti manjak ulaganja u mrežnu infrastrukturu, među ostalim ostvarivanjem prioriteta iz Nacionalnog infrastrukturnog plana. Poduzeti daljnje mjere za poticanje ponude na tržištu stambenih nekretnina, među ostalim provedbom reformi iz nacionalnog okvira politike planiranja.

               3.

               Riješiti pitanje neusklađenosti vještina te osigurati mogućnosti za razvoj vještina, među ostalim jačanjem kvalitete stručne prakse. Dodatno poboljšati dostupnost pristupačne, visokokvalitetne skrbi o djeci tijekom punog radnog vremena.

      Sastavljeno u Bruxellesu 12. srpnja 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. KAŽIMÍR

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

      (3)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (4)  Strukturni saldo, prema novom izračunu Komisije, na temelju informacija u Programu konvergencije, prema usuglašenoj metodologiji.

      (5)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.