title: Preporuke Vijeća od 22. svibnja 2019. o visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja

text:
               5.6.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 189/4

      PREPORUKE VIJEĆA
      od 22. svibnja 2019.
      o visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja
      (2019/C 189/02)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 165.,
      uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
      budući da:

                  (1)

                  U 11. načelu europskog stupa socijalnih prava (1) navodi se da sva djeca imaju pravo na cjenovno prihvatljiv i kvalitetan rani i predškolski odgoj i obrazovanje. To je u skladu s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima (2), u kojoj se obrazovanje priznaje kao pravo, te s Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima djeteta i s ciljem održivog razvoja 4.2. Ujedinjenih naroda, kojim se predviđa da bi do 2030. sve djevojčice i dječaci trebali imati pristup kvalitetnom ranom razvoju, skrbi i predškolskom obrazovanju.

                  (2)

                  U svojoj Komunikaciji naslovljenoj „Obrazovanjem i kulturom jačati europski identitet” (3) Europska komisija iznosi viziju europskog prostora obrazovanja te potvrđuje ulogu koju rani i predškolski odgoj i obrazovanje imaju u postavljanju čvrstih temelja za učenje u školi i tijekom cijelog života. U Zaključcima Vijeća o razvoju škola i izvrsnosti u poučavanju (4) te u Preporuci Vijeća o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (5) iznova je naglašena ključna uloga koju rani i predškolski odgoj i obrazovanje mogu imati u promicanju učenja sve djece, njihove dobrobiti i razvoja.

                  (3)

                  Oblikovatelji politika i istraživači uviđaju da djeca u ranom djetinjstvu (6) grade temelje i kapacitete za učenje tijekom cijelog života. Učenje je postupan proces; izgradnja čvrstih temelja u ranom djetinjstvu s jedne je strane preduvjet za razvoj kompetencija više razine i obrazovni uspjeh, a s druge je strane ključna za zdravlje i dobrobit djece. Rani i predškolski odgoj i obrazovanje stoga treba promatrati kao temelj sustava obrazovanja i osposobljavanja te oni trebaju biti sastavni dio obrazovnog kontinuiteta.

                  (4)

                  Sudjelovanje u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju korisno je za svu djecu, a osobito za djecu u nepovoljnom položaju. Njime se sprečava nastanak ranog nedostatka vještina te je ono stoga ključan instrument za borbu protiv nejednakosti i obrazovnog siromaštva. Pružanje ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja treba biti dio integriranog paketa mjera politike koji se temelji na pravima djeteta, a usmjeren je na poboljšanje ishoda za djecu i prekidanje međugeneracijskih krugova prikraćenosti. Poboljšanjem njegova pružanja stoga se doprinosi ispunjenju obveza preuzetih u Preporuci Komisije naslovljenoj „Ulaganje u djecu: prekidanje kruga prikraćenosti” (7) i Preporuci Vijeća iz 2013. o djelotvornim mjerama integracije Roma u državama članicama (8).

                  (5)

                  Sudjelovanje u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju donosi brojne prednosti (9) za pojedince i društvo u cjelini, koje sežu od boljih obrazovnih postignuća i rezultata na tržištu rada do malobrojnijih socijalnih i obrazovnih intervencija te povezanijih i uključivijih društava. Djeca koja su pohađala rani i predškolski odgoj i obrazovanje dulje od godine dana ostvarila su bolje rezultate u jeziku i matematici u okviru studija PIRLS (10) i PISA (11). Pokazalo se i da je sudjelovanje u kvalitetnom ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju važan čimbenik u sprečavanju ranog napuštanja školovanja (12).

                  (6)

                  Odgoj i obrazovanje od najranije dobi imaju ključnu ulogu za usvajanje načina suživota u heterogenim društvima. Tim uslugama može se na nekoliko načina doprinijeti društvenoj koheziji i uključenosti. One mogu poslužiti kao mjesta na kojima se susreću obitelji. Mogu doprinijeti razvoju jezičnih kompetencija djece na jeziku na kojem se usluga pruža, ali i na prvom jeziku (13). Iskustva koja djeca stječu socioemocionalnim učenjem u okviru ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja mogu im omogućiti da usvoje empatično ponašanje te da nauče više o svojim pravima, jednakosti, toleranciji i raznolikosti.

                  (7)

                  Povrat ulaganja u rane faze obrazovanja najviši je od svih faza obrazovanja, osobito za djecu u nepovoljnom položaju (14). Sredstva potrošena na rani i predškolski odgoj i obrazovanje ulaganje su u ljudski kapital koje donosi veliki povrat.

                  (8)

                  Nadalje, dostupnost, pristupačnost i cjenovna prihvatljivost visokokvalitetnih ustanova za skrb za djecu ključni su čimbenici koji ženama, a i muškarcima, odgovornima za skrb omogućuju sudjelovanje na tržištu rada, što su potvrdili Europsko vijeće u Barceloni 2002., Europski pakt za rodnu ravnopravnost (15) te Komunikacija Komisije o ravnoteži između poslovnog i privatnog života, donesena 26. travnja 2017. (16) Zaposlenost žena izravno doprinosi poboljšanju socioekonomske situacije kućanstva i gospodarskom rastu.

                  (9)

                  Ulaganje u rani i predškolski odgoj i obrazovanje korisno je samo ako su usluge visokokvalitetne, pristupačne, cjenovno prihvatljive i uključive. Dokazano je da samo visokokvalitetne usluge ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja donose koristi; usluge niske kvalitete imaju znatan negativan učinak na djecu i društvo u cjelini (17). U mjerama politike i reformama treba dati prednost pitanjima kvalitete.

                  (10)

                  Općenito, države članice na rani i predškolski odgoj i obrazovanje troše znatno manje nego na osnovno obrazovanje. Kao što je vidljivo iz izvješća o procjeni napretka u pogledu ciljeva iz Barcelone (18), u dostupnim ustanovama za rani i predškolski odgoj i obrazovanje trenutačno nema dovoljno mjesta, a potražnja nadilazi ponudu u gotovo svim zemljama. Pokazalo se da su nedovoljna dostupnost, pristupačnost i cjenovna prihvatljivost neke od glavnih prepreka za korištenje tim uslugama (19).

                  (11)

                  Europski parlament u Rezoluciji od 14. rujna 2017. o Novom programu vještina za Europu (20) poziva države članice da poboljšaju kvalitetu i omoguće širu dostupnost ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja te da pristupe rješavanju problema nedostatne infrastrukture kojom se nude kvalitetne i dostupne usluge dječje skrbi za sve razine dohotka, kao i da razmotre mogućnost besplatnog pristupa za obitelji koje žive u siromaštvu i socijalnoj isključenosti.

                  (12)

                  Usluge ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja trebaju biti usmjerene na djecu; djeca najbolje uče u okruženjima koja se temelje na njihovu sudjelovanju i interesu za učenje. Odgojitelji i djeca često razgovaraju o organizaciji i odabiru aktivnosti te sadržaju učenja. Tim uslugama trebalo bi se pružati sigurno, poticajno i brižno okruženje te osigurati društveni, kulturni i fizički prostor u kojem će djeca imati niz mogućnosti za razvoj svojeg potencijala. Pružanje usluga najbolje je osmisliti uz osnovnu pretpostavku da su obrazovanje i skrb neodvojivi. To bi se trebalo temeljiti na razumijevanju da je djetinjstvo vrijednost samo po sebi i da djeca ne bi trebala biti samo spremna za školu i odraslu dob, već bi ih se trebalo poticati i cijeniti u njihovoj ranoj dobi.

                  (13)

                  U kontekstu utvrđenom nacionalnim, regionalnim ili lokalnim propisima obitelji bi trebale biti uključene u sve aspekte obrazovanja i skrbi za djecu. Obitelj je prva i najvažnija sredina za odrastanje i razvoj djece, a roditelji i skrbnici odgovorni su za dobrobit, zdravlje i razvoj svakog djeteta. Usluge ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja idealna su prilika za razvoj integriranog pristupa jer omogućuju prvi osobni kontakt s roditeljima. Roditeljima koji imaju poteškoća mogle bi se ponuditi usluge individualnog savjetovanja tijekom kućnih posjeta. Kako bi sudjelovanje obitelji zaista zaživjelo, usluge ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja trebale bi biti osmišljene u suradnji s njima te se temeljiti na povjerenju i uzajamnom poštovanju (21).

                  (14)

                  Sudjelovanje u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju može biti učinkovit alat za postizanje obrazovne jednakosti za djecu u nepovoljnom položaju, kao što su neka djeca iz migrantskih ili manjinskih skupina (npr. Romi) i djeca izbjeglice, djeca s posebnim potrebama, uključujući invaliditet, djeca primatelji alternativne skrbi i djeca s ulice, djeca roditelja u zatvoru te djeca u kućanstvima kojima osobito prijeti rizik od siromaštva i socijalne isključenosti, kao što su kućanstva sa samohranim roditeljem ili velika kućanstva. Djeci izbjeglicama zbog njihova osjetljivog položaja treba pružiti pojačanu potporu. Siromaštvo, fizički i emocionalni uzročnici stresa, traume te nedostatak jezičnih vještina mogu ograničavati njihove obrazovne mogućnosti u budućnosti i uspješnu integraciju u novo društvo. Sudjelovanje u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju može pomoći ublažiti te čimbenike rizika.

                  (15)

                  Pružanje uključivog ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja može doprinijeti izvršavanju obveza koje su države članice preuzele u okviru Konvencije UN-a o pravima djeteta i Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom, kojih su sve države članice potpisnice.

                  (16)

                  Prijedlog ključnih načela okvira za kvalitetu (22) objavljen 2014. bio je prva izjava europskih stručnjaka iz 25 zemalja o kvaliteti u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju. Izjave se temelje na pet dimenzija: pristupu; osoblju; kurikulumu; praćenju i vrednovanju te upravljanju i financiranju. Ukupno je izneseno deset izjava o poboljšanju kvalitete pružanja ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja. Taj su dokument u mnogim zemljama proširili lokalni dionici koji se bave promicanjem politika, istraživanjem te inicijativama za osposobljavanje. U tim je zemljama nacrt okvira bio snažan katalizator promjene jer se njime doprinijelo procesima savjetovanja o politikama koji su služili kao potpora postojećim programima reformi.

                  (17)

                  Svih pet dimenzija okvira za kvalitetu ključno je kako bi se zajamčile visokokvalitetne usluge. Osobito rad odgojitelja u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju ima dugotrajan učinak na živote djece. Međutim, u mnogim zemljama to zanimanje ima razmjerno nizak profil i status (23).

                  (18)

                  Kako bi moglo obavljati svoju profesionalnu ulogu u pružanju potpore djeci i njihovim obiteljima, osoblju u području ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja potrebna su složena znanja, vještine i kompetencije te duboko razumijevanje razvoja djeteta i znanje iz područja pedagogije ranog djetinjstva. Profesionalizacija osoblja ključna je zato što je bolja razina pripremljenosti povezana s boljom kvalitetom usluga i kvalitetnijom interakcijom između osoblja i djece te stoga proizvodi bolje razvojne ishode za djecu (24).

                  (19)

                  Mnogi pružatelji usluga zapošljavaju asistente čija je glavna zadaća pružati potporu odgojiteljima koji rade izravno s djecom i obiteljima. Oni obično imaju niže kvalifikacije od odgojitelja, a u mnogim zemljama za zapošljavanje na to radno mjesto nisu potrebne kvalifikacije. Profesionalizacija osoblja, uključujući asistente, stoga je neophodna (25). Trajno stručno usavršavanje sastavni je dio unapređivanja kompetencija asistenata.

                  (20)

                  Okvir za kvalitetu ili neki drugi jednakovrijedan dokument može biti učinkovit element dobrog upravljanja u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju. Prema mišljenju stručnjaka i nedavnom preispitivanju politika (26) zemlje koje razvijaju i provode okvire za kvalitetu imaju sveobuhvatnije i dosljednije pristupe reformama. Važno je da relevantni dionici i profesionalci budu uključeni u osmišljavanje okvira za kvalitetu i osjećaju da su odgovorni za njega.

                  (21)

                  Države članice postavile su referentna mjerila i ciljeve u pogledu sudjelovanja djece u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju. Europsko vijeće u Barceloni postavilo je 2002. sljedeće ciljeve (27) u pogledu pružanja usluga formalne skrbi za djecu: sustavom bi trebalo biti obuhvaćeno najmanje 90 % djece u Uniji u dobi od tri godine do obvezne školske dobi, a do 2010. pristup je trebalo imati najmanje 33 % djece mlađe od tri godine. Ti su ciljevi ponovno potvrđeni u Europskom paktu za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2011. – 2020. Detaljna analiza napretka prema tim referentnim mjerilima iznesena je u Izvješću Komisije o ciljevima iz Barcelone (28). U strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (29) utvrđeno je referentno mjerilo od 95 % za djecu u dobi od četiri godine do početka osnovnog obrazovanja.

                  (22)

                  U posljednjih su nekoliko godina države članice ostvarile dobar sveukupni napredak u poboljšanju dostupnosti usluga ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja. Referentno mjerilo za obrazovanje i osposobljavanje za 2020. te cilj iz Barcelone za djecu mlađu od tri godine postignuti su. Cilj iz Barcelone za djecu u dobi od tri godine do obvezne školske dobi još nije postignut unatoč napretku ostvarenom od 2011. U ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju 2016. sudjelovalo je 86,3 % djece iz te dobne skupine. Međutim, te prosječne vrijednosti kriju znatne razlike među državama članicama, regijama i društvenim skupinama (30). Potrebni su daljnji napori kako bi se pristup visokokvalitetnom ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju osigurao svoj djeci čim ga roditelji zatraže. Konkretno, potrebne su posebne mjere kako bi se omogućio bolji pristup za djecu u nepovoljnom položaju (31).

                  (23)

                  Ovom se Preporukom nastoji uspostaviti zajedničko razumijevanje toga što kvaliteta znači u sustavu ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja. U njoj se iznose moguće mjere koje vlade mogu razmotriti u skladu sa svojim specifičnim okolnostima. Preporuka je ujedno upućena roditeljima, institucijama i organizacijama, uključujući socijalne partnere i organizacije civilnog društva te istraživačima koji nastoje ojačati taj sektor.

                  (24)

                  Prema shvaćanju iz ove Preporuke (32) rani i predškolski odgoj i obrazovanje trebalo bi tumačiti kao sve regulirane sustave kojima se pružaju obrazovanje i skrb za djecu od rođenja do obvezne osnovnoškolske dobi, neovisno o okruženju, financiranju, radnom vremenu ili sadržaju programa, te uključuju dnevnu skrb u centru i obitelji; privatno i javno financirane usluge; usluge predškolske i predprimarne skrbi.

                  (25)

                  Ovom se Preporukom u potpunosti poštuju načela supsidijarnosti i proporcionalnosti,

            PREPORUČUJE DRŽAVAMA ČLANICAMA DA:
      U skladu s nacionalnim i europskim zakonodavstvom, dostupnim resursima i nacionalnim okolnostima te u bliskoj suradnji sa svim relevantnim dionicima:

                  1.

                  Poboljšaju pristup visokokvalitetnom ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju u skladu s izjavama iz „Okvira za kvalitetu u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju” predstavljenog u Prilogu ovoj Preporuci te s 11. načelom europskog stupa socijalnih prava.

                  2.

                  Rade na osiguranju pristupačnih, cjenovno prihvatljivih i uključivih usluga ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja. Moglo bi se razmotriti sljedeće:

                              (a)

                              dosljedno podupiranje razvoja djeteta počevši što je ranije moguće, korištenjem uslugama ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja;

                              (b)

                              analiza ponude i potražnje među obiteljima kako bi se ponuda usluga ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja bolje prilagodila njihovim potrebama, uz poštovanje roditeljskog izbora;

                              (c)

                              analiza i uklanjanje prepreka s kojima bi se obitelji mogle susresti, pri pristupanju i korištenju uslugama ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, kao što su troškovi, prepreke povezane sa siromaštvom, zemljopisni položaj, nefleksibilno radno vrijeme, prepreke povezane s neodgovarajućim pružanjem usluga za djecu s posebnim potrebama, kulturne i jezične prepreke, diskriminacija i nedostatak informacija;

                              (d)

                              uspostava kontakata i suradnja s obiteljima, osobito onima u osjetljivom ili nepovoljnom položaju, kako bi ih se informiralo o mogućnostima i koristima sudjelovanja u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju i, prema potrebi, o dostupnoj potpori, te izgradilo povjerenje u usluge i potaklo sudjelovanje od rane dobi;

                              (e)

                              osiguravanje pristupa cjenovno prihvatljivom visokokvalitetnom ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju za sve obitelji koje se žele koristiti uslugama ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, po mogućnosti zalaganjem na odgovarajućoj razini upravljanja za pravo na mjesto u ustanovi za rani i predškolski odgoj i obrazovanje visoke kvalitete;

                              (f)

                              pružanje uključivih usluga ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja za svu djecu, uključujući djecu različitog podrijetla i djecu s posebnim obrazovnim potrebama, uključujući invaliditet, uz izbjegavanje segregacije i poticanje njihova sudjelovanja, neovisno o statusu njihovih roditelja ili pružatelja skrbi na tržištu rada;

                              (g)

                              potpora svoj djeci u učenju jezika na kojem se školuju, uz istodobno uzimanje u obzir i poštovanje njihova prvog jezika;

                              (h)

                              jačanje preventivnih mjera, rano utvrđivanje poteškoća i odgovarajuće ponude za djecu s posebnim potrebama i njihove obitelji, uključivanjem svih relevantnih dionika, npr. obrazovnih, socijalnih ili zdravstvenih službi i roditelja.

                  3.

                  Podupiru profesionalizaciju osoblja u području ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, uključujući ravnatelje. Ovisno o postojećoj razini stručnih kvalifikacija i radnim uvjetima, uspješne aktivnosti mogu obuhvaćati, među ostalim:

                              (a)

                              unapređivanje statusa osoblja u području ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja uspostavom visokih profesionalnih standarda, nuđenjem atraktivnog profesionalnog statusa i mogućnosti napredovanja za odgojitelje u području ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, nastojanje da se postigne bolja rodna ravnoteža i pružanje mogućnosti profesionalizacije za osoblje s niskim kvalifikacijama ili bez njih i posebnih mogućnosti za stjecanje kvalifikacije asistenata;

                              (b)

                              poboljšanje inicijalnog obrazovanja i trajnog stručnog usavršavanja kako bi se u potpunosti uzeli u obzir dobrobit te obrazovne i razvojne potrebe djece, relevantna društvena kretanja, rodna ravnopravnost i cjelovito shvaćanje prava djece;

                              (c)

                              određivanje vremena u kojem se osoblje može posvetiti profesionalnim aktivnostima poput promišljanja, planiranja, povezivanja s roditeljima te suradnje s drugim stručnjacima i kolegama;

                              (d)

                              nastojanje da osoblje stekne kompetencije za odgovor na pojedinačne potrebe djece različitog podrijetla te djece s posebnim obrazovnim potrebama, uključujući invaliditet, i priprema osoblja za rad s raznolikim skupinama.

                  4.

                  Poboljšaju razvoj kurikuluma u području ranog odgoja i obrazovanja kako bi se slijedili interesi djece, njegovala njihova dobrobit i ispunile jedinstvene potrebe i potencijal svakog pojedinog djeteta, među ostalim onih s posebnim potrebama ili u osjetljivom ili nepovoljnom položaju. Pristupi kojima se podupiru holističko učenje i razvoj djeteta mogli bi obuhvaćati:

                              (a)

                              osiguravanje ravnoteže u pružanju socioemocionalnog i kognitivnog razvoja, uz priznavanje važnosti igre i kontakta s prirodom te uloge glazbe, umjetnosti i tjelesne aktivnosti;

                              (b)

                              promicanje sudjelovanja, inicijative, samostalnosti, rješavanja problema i kreativnosti i poticanje sklonosti k učenju s ciljem promišljanja, istraživanja i suradnje;

                              (c)

                              poticanje empatije, suosjećanja, međusobnog poštovanja i osviještenosti kad je riječ o jednakosti i raznolikosti;

                              (d)

                              pružanje prilika za ranu izloženost jeziku i učenje jezika kroz igru i

                              (e)

                              razmatranje, ako je to moguće, prilagođenih višejezičnih programa u ranoj dobi, čime se u obzir uzimaju i posebne potrebe dvojezične ili višejezične djece;

                              (f)

                              davanje smjernica pružateljima usluga o dobno primjerenoj upotrebi digitalnih alata te novih tehnologija u nastanku;

                              (g)

                              promicanje daljnje integracije ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja u obrazovni kontinuitet te podupiranje suradnje između osoblja u području ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja i osnovnoškolskog osoblja, roditelja i pružatelja usluga savjetovanja radi neometanog prelaska djece u osnovnu školu.

                              (h)

                              poticanje uključiva, demokratskog i participativnog obrazovnog okruženja u kojem se prihvaća i u koje se uključuje glas sve djece.

                  5.

                  Promiču transparentno i usklađeno praćenje i vrednovanje usluga ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja na odgovarajućim razinama u cilju razvoja i provedbe politika. Učinkoviti pristupi mogli bi uključivati sljedeće:

                              (a)

                              upotrebu alata za samovrednovanje, upitnika i smjernica za promatranje u okviru upravljanja kvalitetom na razini sustava i usluga;

                              (b)

                              primjenu odgovarajućih i dobno primjerenih metoda kako bi se potaknulo sudjelovanje djece te prikupili njihovi stavovi, bojazni i ideje te uzela u obzir dječja perspektiva u procesu procjene;

                              (c)

                              primjenu postojećih alata kako bi se poboljšala uključivost usluga ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, primjerice alata za samovrednovanje uključivosti okruženja za učenje u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju, koji je razvila Europska agencija za posebne potrebe i uključivo obrazovanje.

                  6.

                  Nastoje osigurati odgovarajuća financijska sredstva i pravni okvir za pružanje usluga ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja. Moglo bi se razmotriti sljedeće:

                              (a)

                              povećanje ulaganja u rani i predškolski odgoj i obrazovanje uz stavljanje naglaska na dostupnost, kvalitetu i cjenovnu prihvatljivost, uključujući iskorištavanje, kada je to primjereno, mogućnosti financiranja koje se nude u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova;

                              (b)

                              izrada i održavanje prilagođenih nacionalnih ili regionalnih okvira za kvalitetu;

                              (c)

                              promicanje bolje suradnje među uslugama namijenjenima obiteljima i djeci ili njihove daljnje integracije, osobito sa socijalnim i zdravstvenim uslugama te školama, na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini;

                              (d)

                              uključivanje snažnih mjera za zaštitu djece u sustav ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja kako bi se doprinijelo zaštiti djece od svih oblika nasilja;

                              (e)

                              razvoj sustava kojim se namjerava uspostaviti:

                                          (1)

                                          snažna kultura dijaloga i promišljanja, kojom se potiče kontinuirani proces razvoja i učenja među akterima na svim razinama;

                                          (2)

                                          visoka kvaliteta infrastrukture ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja te odgovarajuća geografska distribucija u odnosu na životno okruženje djece.

                  7.

                  Izvješćuju s pomoću postojećih okvira i alata o iskustvima i napretku u pogledu kvalitete sustava ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja te pristupa tom sustavu.

            POZDRAVLJA NAMJERU KOMISIJE DA:

                  8.

                  Olakša razmjenu iskustava i dobre prakse među državama članicama u kontekstu strateškog okvira za suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja i programa koji će ga naslijediti te u Odboru za socijalnu zaštitu.

                  9.

                  Na zahtjev država članica podupire njihovu suradnju organiziranjem aktivnosti uzajamnog učenja i savjetovanja.

                  10.

                  Podupire suradnju s Mrežom OECD-a za rani i predškolski odgoj i obrazovanje kako bi se olakšalo širenje rezultata i izbjeglo udvostručavanje.

                  11.

                  Podupire razvoj visokokvalitetnih uključivih usluga ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja stavljanjem na raspolaganje financijskih sredstava Unije, posebice u okviru programa Erasmus+ te, kada je to primjereno, europskih strukturnih i investicijskih fondova, uključujući Interreg, ne dovodeći u pitanje pregovore o sljedećem višegodišnjem financijskom okviru.

                  12.

                  Predloži, nakon savjetovanja s državama članicama, ažurirano europsko referentno mjerilo ili cilj u području ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja u pogledu pružanja usluga, u skladu s revidiranim referentnim mjerilom iz okvira ET 2020. i ciljevima iz Barcelone. O tom prijedlogu za referentno mjerilo te drugim predloženim europskim mjerilima u području obrazovanja i osposobljavanja Vijeće bi trebalo raspraviti i donijeti odluku u kontekstu uspostave novog strateškog okvira za obrazovanje i osposobljavanje nakon 2020.

                  13.

                  Izvijesti Vijeće o daljnjem radu koji se temelji na Preporuci služeći se načinima izvješćivanja predviđenima za postojeće okvire i alate.

         Sastavljeno u Bruxellesu 22. svibnja 2019.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            C. B. MATEI

         (1)  Dok. 13129/17.

         (2)  SL C 326, 26.10.2012., str. 391.

         (3)  COM(2017) 673 final.

         (4)  SL C 421, 8.12.2017., str. 2.

         (5)  SL C 189, 4.6.2018., str. 1.

         (6)  Rano djetinjstvo obično se definira kao razdoblje od rođenja do navršenih šest godina, što odgovara obrazovnoj razini ISCED 0.

         (7)  SL L 59, 2.3.2013., str. 5.

         (8)  SL C 378, 24.12.2013., str. 1.

         (9)  Benefits of early childhood education and care and the conditions for obtaining them (Koristi ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja te uvjeti za njihovo postizanje), Izvješće Europske stručne skupine za ekonomiju obrazovanja (EENEE), 2017.

         (10)  Međunarodno istraživanje o učeničkim postignućima u području čitanja (PIRLS).

         (11)  Program za međunarodnu procjenu učenika (PISA), OECD (2016.), Education at glance (Kratak pregled obrazovanja).

         (12)  Europska komisija, Study on the effective use of early childhood education and care in preventing early school leaving (Studija o učinkovitoj primjeni ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja u sprečavanju ranog napuštanja školovanja), 2014.

         (13)  Prvi jezik: varijanta (ili varijante) jezika koja je naučena u ranom djetinjstvu (otprilike prije druge ili treće godine života) i u kojoj je sposobnost govora prvo usvojena. Ovom pojmu daje se prednost pred pojmom materinski jezik, koji je često netočan jer prvi jezik nije nužno samo jezik majke.

         (14)  The Economics of Human Development and Social Mobility (Ekonomija ljudskog razvoja i društvene mobilnosti). Annual Reviews of Economics, svezak 6. (2014.), str. 689–733.

         (15)  SL C 155, 25.5.2011., str. 10.

         (16)  COM(2017) 252 final.

         (17)  A Review of Research on the Effects of Early Childhood Education and Care on Child Development (Pregled istraživanja o utjecaju ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja na razvoj djeteta). CARE Project Report (2015.).

         (18)  COM(2018) 273 final.

         (19)  OECD, Starting Strong 2017: Key OECD Indicators on Early Childhood Education and Care (Kvalitetan početak 2017.: ključni pokazatelji OECD-a u području ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja), 2017.; Eurofound (2015.) Skrb u ranom djetinjstvu: dostupnost i kvaliteta usluga.

         (20)  P8_TA(2017)0360.

         (21)  Strateški dokument A Children in Europe, Young children and their services: developing a European approach (Mala djeca i njima namijenjene usluge: razvoj europskog pristupa), 2008.

         (22)  Prijedlog ključnih načela okvira kvalitete za rani i predškolski odgoj i obrazovanje, izvješće Radne skupine za rani i predškolski odgoj i obrazovanje pod pokroviteljstvom Europske komisije, 2014.

         (23)  Eurofound, Early childhood care: working conditions, training and quality of services - A systematic review (Rani i predškolski odgoj: uvjeti rada, osposobljavanje i kvaliteta – sustavni pregled), 2015.

         (24)  Europska komisija, CoRe: Competence Requirements in Early Childhood Education and Care (CoRe: Zahtjevi u pogledu kompetencija u području ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja), 2011.

         (25)  Professionalisation of Childcare Assistants in Early Childhood Education and Care (ECEC): Pathways towards Qualification (Profesionalizacija asistenata u području ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja: mogućnosti stjecanja kvalifikacija), izvješće mreže NESET II, 2016.

         (26)  The current state of national ECEC quality frameworks, or equivalent strategic policy documents, governing ECEC quality in EU Member States (Trenutačno stanje u pogledu nacionalnih okvira za kvalitetu u području ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja ili jednakovrijednih strateških dokumenata politike kojima se upravlja kvalitetom ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja u državama članicama EU-a), izvješće mreže NESET II, 4/2017.

         (27)  SN 100/1/02 REV 1.

         (28)  COM(2018) 273 final.

         (29)  SL C 417, 15.12.2015., str. 25.

         (30)  COM(2018) 273 final.

         (31)  Europska komisija, Pregled obrazovanja i osposobljavanja, 2017.

         (32)  ISCED 0.1 i ISCED 0.2.

         PRILOG

            „Djeca imaju pravo na cjenovno prihvatljiv i kvalitetan rani i predškolski odgoj i obrazovanje.”

            Europski stup socijalnih prava

         Učenje i obrazovanje počinju od rođenja, a rano je djetinjstvo od najvećeg formativnog značaja u životu djece jer se tada postavljaju temelji za njihov cjeloživotni razvoj. U ovom se okviru za kvalitetu iznose ključna načela za visokokvalitetne sustave ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja te europski pristup takvim sustavima, koji se temelji na dobroj praksi u državama članicama EU-a i najsuvremenijim istraživanjima. Okvir obuhvaća deset izjava o kvaliteti, koje su grupirane u pet širih područja kvalitete, a to su: pristup, osoblje, kurikulum, praćenje i vrednovanje te upravljanje i financiranje. Deset izjava o kvaliteti sadržava opis glavnih značajki visokokvalitetnih usluga koje su utvrđene u praksi. Okvir za kvalitetu upravljački je alat namijenjen pružanju smjernica za razvoj i održavanje sustava ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja.
         Glavni je cilj okvira opisati sustav kojim se može pružiti visokokvalitetan rani i predškolski odgoj i obrazovanje za svu djecu, te njegov razvoj. Temelji se na sljedećim načelima:

                     —

                     visokokvalitetne usluge ključne su za promicanje razvoja i učenja djece te, dugoročno gledano, poboljšanje njihovih obrazovnih mogućnosti,

                     —

                     neophodno je sudjelovanje roditelja kao partnera takvih usluga – obitelj je najvažnija sredina za odrastanje i razvoj djece, a roditelji (i skrbnici) odgovorni su za dobrobit, zdravlje i razvoj svakog djeteta,

                     —

                     usluge ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja moraju biti usmjerene na djecu i aktivno ih uključivati te se pritom moraju uvažavati njihovi stavovi.

            OKVIR EU-a ZA KVALITETU U RANOM I PREDŠKOLSKOM ODGOJU I OBRAZOVANJU

         PRISTUP kvalitetnim uslugama ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja za svu djecu doprinosi njihovu zdravom razvoju i obrazovnom uspjehu te smanjenju društvenih nejednakosti i smanjuje razlike u kompetencijama među djecom iz različitih socioekonomskih sredina. Jednak pristup uslugama ključan je i kako bi se osiguralo da roditelji, osobito žene, budu fleksibilni s ciljem (ponovnog) uključivanja na tržište rada.

            Izjave o kvaliteti

         1.   Usluge su dostupne i cjenovno prihvatljive svim obiteljima i njihovoj djeci.

         Opće zakonsko pravo na usluge ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja pruža čvrstu osnovu za uključivanje sve djece. Podaci o stanovništvu i ankete među roditeljima o potražnji za mjestima u sustavu ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja mogu poslužiti kao temelj za procjenu budućih potreba i prilagodbu kapaciteta.
         Pružanjem usluga mogu se uklanjati prepreke koje možda sprečavaju obitelji i djecu u sudjelovanju. Među mogućim je mjerama prilagodba naknade koja se naplaćuje za usluge ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja kako bi one bile dostupne i kućanstvima s niskim prihodima. Dokazano je i da fleksibilnost radnog vremena te druge prilagodbe mogu osobito doprinijeti sudjelovanju djece zaposlenih majki, djece samohranih roditelja i djece iz manjinskih skupina ili skupina u nepovoljnom položaju.
         Ravnomjernim pružanjem usluga u urbanim i ruralnim područjima te bogatim i siromašnim četvrtima i regijama može se proširiti pristup tim uslugama za društvene skupine u nepovoljnom položaju. Dostupnost i cjenovna prihvatljivost visokokvalitetnih usluga u četvrtima u kojima stanuju siromašne obitelji, obitelji koje pripadaju manjinama ili migrantske ili izbjegličke obitelji prema dostupnim su podacima elementi kojima se najučinkovitije podupiru ravnopravnost i socijalna uključenost.
         2.   Usluge se pružaju na način da se potiče sudjelovanje, pospješuje socijalna uključenost i prihvaća raznolikost.

         U okruženju ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja sudjelovanje se može aktivno poticati uključivanjem roditelja, obitelji i pružatelja skrbi u procese donošenja odluka (npr. u vijeća roditelja). U okviru ciljanih inicijativa usmjerenih na obitelji, a posebice obitelji sa samohranim roditeljima, obitelji u nepovoljnom položaju te manjinske i migrantske obitelji, omogućuje im se da izraze svoje potrebe, koje pružatelji usluga mogu uzeti u obzir prilikom prilagodbe usluga potrebama lokalnih zajednica.
         Može se poticati zapošljavanje osoblja iz marginaliziranih, migrantskih ili manjinskih skupina jer se pokazalo da sastav osoblja u okruženju ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja koji odražava raznolikost zajednice donosi određene prednosti.
         Stvaranjem ozračja u kojem su djeca dobrodošla i u kojem se cijene njihovi jezici, kultura i podrijetlo doprinosi se razvoju njihova osjećaja pripadnosti. Primjerenim trajnim stručnim usavršavanjem osoblje se priprema na pružanje dobrodošlice i potpore dvojezičnoj djeci.
         U okruženjima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja mogu se razviti dobre prakse za obitelji s ciljem neometanog prelaska iz vlastita doma u takvo okruženje te se može poticati visoka razina roditeljskog sudjelovanja organiziranjem posebnih inicijativa.
         OSOBLJE je najvažniji čimbenik za dobrobit djece te za obrazovne i razvojne ishode. Radni uvjeti i stručno usavršavanje osoblja smatraju se stoga ključnim sastavnicama kvalitete.

            Izjave o kvaliteti

         3.   Kvalificirano osoblje sudjeluje u inicijalnom i trajnom osposobljavanju koje mu omogućuje da obavlja svoju profesionalnu ulogu.

         U učinkovitim se sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja razmatra unapređivanje profesionalnog statusa zaposlenika, što je uvelike prepoznato kao jedan od ključnih čimbenika kvalitete, i to podizanjem razina kvalifikacija te ponudom fleksibilnih mogućnosti napredovanja i alternativnih mogućnosti za asistente. To se može poduprijeti nastojanjem da se okupi pedagoško osoblje sastavljeno od visokokvalificiranih stručnjaka s cjelovitim profesionalnim kvalifikacijama koji su specijalizirani za rano i predškolsko obrazovanje te od asistenata.
         Najnapredniji programi inicijalnog obrazovanja osmišljavaju se u suradnji s djelatnicima u sektoru te se odlikuju uravnoteženošću teorije i prakse. Prednost je i ako obrazovni programi pripreme osoblje za zajednički rad i jačanje kompetencije promišljanja. Za takve programe može biti korisno ako se osoblje osposobi za rad s jezično i kulturno raznolikim skupinama te pojedincima iz manjinskih i migrantskih obitelji i obitelji s niskim prihodima.
         Osoblje koje je osposobljeno za praćenje razvojnih potreba, interesa i potencijala male djece te sposobno uočiti moguće poteškoće u razvoju i učenju može aktivnije podupirati razvoj i učenje djece. Redovite mogućnosti za trajno stručno usavršavanje prilagođene potrebama od koristi su svim članovima osoblja, uključujući asistente i pomoćno osoblje.
         Kad je riječ o neophodnim elementima iz područja razvoja djece i dječje psihologije, kompetencije osoblja trebale bi, u skladu s različitim strukturama osposobljavanja u državama članicama, uključivati znanje o sustavima za zaštitu djece te, općenitije, o pravima djeteta.
         4.   U povoljnim se radnim uvjetima uz stručno vodstvo pružaju prilike za promatranje, promišljanje, planiranje, timski rad i suradnju s roditeljima.

         U sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja u kojima se nastoje poboljšati radni uvjeti, među ostalim ponudom primjerenijih plaća, zapošljavanje u području ranog i predškolskog obrazovanja može se učiniti privlačnijim za bolje kvalificirano osoblje koje želi ostvariti pravu karijeru.
         Omjer odraslih i djece te veličina skupina najprikladniji su ako su određeni na način koji je primjeren dobi i sastavu skupine djece zato što mlađoj djeci treba posvetiti više pozornosti i skrbi.
         Stručne obrazovne zajednice, ako postoje unutar pojedinačnih okruženja i među njima, ostvaruju pozitivan učinak jer se tako odvajaju vrijeme i prostor za kolegijalnu suradnju osoblja i zajednički rad.
         Mentorstvo i nadzor novozaposlenih članova osoblja u razdoblju njihova uvođenja u posao mogu im pomoći da brzo nauče obavljati svoju profesionalnu ulogu.
         KURIKULUM je moćan alat za poboljšanje dobrobiti djece te njihova razvoja i učenja. U opsežnom se pedagoškom okviru utvrđuju načela za poticanje razvoja i učenja djece obrazovnim i odgojnim postupcima koji odgovaraju njihovim interesima, potrebama i potencijalima.

            Izjave o kvaliteti

         5.   Kurikulum se temelji na pedagoškim ciljevima, vrijednostima i pristupima kojima se djeci omogućuje da u potpunosti ostvare svoj potencijal za postizanje društvenog, emocionalnog, kognitivnog i fizičkog razvoja te dobrobiti.

         Pedagoškim pristupima koji su usmjereni na djecu može se bolje podupirati njihov opći razvoj, pružati potpora njihovim strategijama učenja te promicati kognitivni i nekognitivni razvoj sustavnijom primjenom iskustvenog učenja, igre i društvenih interakcija.
         Postoje čvrsti dokazi o prednostima jasnog kurikuluma kojim se može osigurati dosljedan okvir za skrb, obrazovanje i socijalizaciju kao sastavne dijelove usluge ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja. U idealnom su slučaju u takvom okviru utvrđeni pedagoški ciljevi kojima se odgojiteljima omogućuje da prilagode svoj pristup individualnim potrebama djece te kojima se mogu pružiti smjernice za visokokvalitetno okruženje za učenje. U njemu se posvećuje dužna pozornost dostupnosti knjiga i drugog tiskanog materijala kako bi se doprinijelo razvoju pismenosti djece.
         Učinkovitim kurikularnim okvirom u kojem se promiču raznolikost, jednakost i svijest o važnosti jezika potiče se integracija migranata i izbjeglica. Njime se jednako može poduprijeti razvoj materinskog jezika i jezika obrazovanja.
         6.   U kurikulumu se od osoblja zahtijeva suradnja s djecom, kolegama i roditeljima te promišljanje o vlastitom radu.

         Kurikulumom se može doprinijeti boljem uključivanju roditelja, dionika i osoblja te zajamčiti da će primjerenije odgovarati potrebama, interesima i potencijalima djece.
         U kurikulumu se mogu utvrditi uloge i postupci kojima se osoblju omogućuje redovita suradnja s roditeljima i kolegama u drugim ustanovama za djecu (među ostalim u zdravstvenom, socijalnom i obrazovnom sektoru).
         Kad god je to moguće, u kurikulumu se osoblju u području ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja mogu pružiti smjernice o suradnji s drugim školskim osobljem pri prelasku djece u osnovno i/ili predškolsko obrazovanje.
         PRAĆENJEM I VREDNOVANJEM održava se kvaliteta. Oni ukazuju na prednosti i nedostatke, a njihovi postupci mogu biti važne sastavnice poboljšanja kvalitete u sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja. Njima se može podupirati dionike i oblikovatelje politika u poduzimanju inicijativa kojima se odgovara na potrebe djece, roditelja i lokalne zajednice.

            Izjave o kvaliteti

         7.   Praćenjem i vrednovanjem prikupljaju se informacije na relevantnoj lokalnoj, regionalnoj i/ili nacionalnoj razini kako bi se doprinijelo stalnom poboljšanju kvalitete politika i praksi.

         Transparentne informacije o usluzi i osoblju ili o provedbi kurikuluma na odgovarajućoj nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini mogu doprinijeti poboljšanju kvalitete.
         Redovite povratne informacije mogu olakšati postupak vrednovanja politika, među ostalim omogućavanjem analize upotrebe javnih sredstava te onoga što je učinkovito i u kojem kontekstu.
         Kako bi se utvrdile potrebe osoblja za osposobljavanjem i omogućilo donošenje ispravnih odluka o najboljem načinu poboljšanja kvalitete usluga i stručnom usavršavanju, rukovodeće bi osoblje u području ranog i predškolskog obrazovanja trebalo pravodobno prikupljati relevantne podatke.
         8.   Praćenje i vrednovanje u najboljem su interesu djeteta.

         Kako bi se zaštitila prava djeteta, u sustav ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja trebalo bi uključiti snažne mjere za zaštitu djece kako bi se doprinijelo njihovoj zaštiti od svih oblika nasilja. Učinkovite mjere za zaštitu djece obuhvaćaju četiri široka područja: 1. politiku, 2. ljude, 3. postupke i 4. odgovornost. Više informacija o tim područjima dostupno je u dokumentu „Standardi zaštite djece i njihova provedba”, koji je izdala organizacija Keeping Children Safe.
         Postupcima praćenja i vrednovanja mogu se poticati aktivno sudjelovanje i suradnja među svim dionicima. Svi koji se bave razvojem kvalitete mogu doprinijeti praksama praćenja i vrednovanja te imati koristi od njih.
         Dostupni dokazi upućuju na to da se kombinacijom metoda praćenja (npr. promatranje, dokumentiranje, opisna procjena kompetencija i učenja djece) mogu prikupiti korisne informacije, steći uvid u iskustva i razvoj djece te osigurati nesmetani prelazak u osnovnu školu.
         Mogu se osmisliti alati za praćenje i participativni postupci vrednovanja kako bi se djeci omogućilo da ih se sasluša te da se jasno izjasne o svojim iskustvima učenja i socijalizacije u određenim okruženjima.
         UPRAVLJANJE I FINANCIRANJE ključni su kako bi se omogućilo da usluge ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja ostvare svoju ulogu u osobnom razvoju i učenju djece, smanjenju jaza u postignućima i jačanju socijalne kohezije. Kvaliteta proizlazi iz sveobuhvatnih i usklađenih javnih politika kojima se rani i predškolski odgoj i obrazovanje povezuju s drugim uslugama u području skrbi za malu djecu i njihove obitelji.

            Izjave o kvaliteti

         9.   Dionici dijele jasno razumijevanje svojih uloga i odgovornosti te znaju da se od njih očekuje da surađuju s partnerskim organizacijama.

         Pružatelji usluga ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja imaju koristi od bliske suradnje sa svim službama za djecu, uključujući socijalne i zdravstvene službe, škole i lokalne dionike. Pokazalo se da su takvi međuinstitucijski savezi učinkovitiji ako su uređeni dosljednim političkim okvirom kojim se mogu proaktivno poticati suradnja i dugoročna ulaganja u lokalnim zajednicama.
         Sudjelovanje dionika pokazalo se ključnim za oblikovanje i pružanje usluga ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja.
         Integracija ili koordinacija službi zaduženih za različite propise o ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju može imati pozitivan učinak na kvalitetu sustava.
         10.   Zakonodavstvom, propisima i/ili financiranjem podupire se napredak prema općem pravu na visokokvalitetan, cjenovno prihvatljiv rani i predškolski odgoj i obrazovanje, a o napretku se redovito izvješćuju relevantni dionici.

         Poboljšanje kvalitete usluga za svu djecu moglo bi se postići postupnim razvojem općeg zakonskog prava. To uključuje promicanje sudjelovanja u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju od rane dobi. Može biti korisno procijeniti uzrokuju li tržišno utemeljene usluge ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja nejednak pristup ili nižu kvalitetu za djecu u nepovoljnom položaju i, ako je to potrebno, izraditi planove kojima bi se to ispravilo.
         Bliska povezanost s politikama u području rada, zdravlja i socijalne skrbi bila bi od nepobitne koristi jer se tako može promicati učinkovitija raspodjela resursa usmjeravanjem dodatnih sredstava na skupine i četvrti u nepovoljnom položaju.


               9.11.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 378/262

         P7_TA(2014)0216
   Humanitarni angažman nevladinih oružanih sudionika u zaštiti djece
   Preporuka Europskog parlamenta Vijeću od 12. ožujka 2014. o humanitarnom angažmanu nevladinih oružanih sudionika u zaštiti djece (2014/2012(INI))
   (2017/C 378/32)

      Europski parlament,

               —

               uzimajući u obzir prijedlog preporuke Vijeću koji podnose Catherine Grèze, Eva Joly, Isabella Lövin, Judith Sargentini, Bart Staes i Keith Taylor u ime kluba Verts/ALE o humanitarnom angažmanu nevladinih oružanih sudionika u zaštiti djece (B7-0585/2013),

               —

               uzimajući u obzir izvješće iz 2013. glavnog tajnika UN-a o djeci i oružanom sukobu i druga izvješća relevantnih sudionika,

               —

               uzimajući u obzir smjernice EU-a iz 2008. o djeci i oružanom sukobu, provedbenu strategiju iz 2010. za smjernice EU-a o djeci i oružanom sukobu i kontrolni popis iz 2008. za integraciju zaštite djece zahvaćene oružanim sukobom u operacijama Europske sigurnosne i obrambene politike (ESOP),

               —

               uzimajući u obzir zaključke Vijeća iz 2008. o „promicanju i zaštiti prava djeteta u vanjskom djelovanju Europske unije – razvoj i humanitarne dimenzije”,

               —

               uzimajući u obzir svoje rezolucije od 19. veljače 2009. o posebnom mjestu djece u vanjskom djelovanju EU-a (1), od 16. siječnja 2008. naslovljenu „Prema strategiji EU-a o pravima djeteta” (2), od 3. srpnja 2003. o trgovanju djecom i djecom vojnicima (3), od 6. srpnja 2000. o otmicama djece od strane vojske Lord's Resistance Army (4) te od 17. prosinca 1998. o djeci vojnicima (5),

               —

               uzimajući u obzir rezolucije Ujedinjenih naroda o pravima djeteta, posebno rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1612. (2005.),

               —

               uzimajući u obzir Fakultativni protokol iz 2002. na Konvenciju o pravima djeteta o uključivanju djece u oružane sukobe,

               —

               uzimajući u obzir Obveze iz Pariza o zaštiti djece od nelegalnog regrutiranja ili iskorištavanja od strane oružanih snaga ili oružanih skupina te Načela iz Pariza i Smjernice o djeci povezanoj s oružanim snagama ili oružanim skupinama, koje su obje donesene 6. veljače 2007.,

               —

               uzimajući u obzir članak 121. stavak 3. i članak 97. Poslovnika,

               —

               uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj i mišljenje Odbora za vanjske poslove (A7-0160/2014),

               A.

               budući da većina današnjih oružanih sukoba uključuje jednog ili više naoružanih paradržavnih sudionika koji se bore protiv vlada ili drugih naoružanih skupina te pritom civili, osobito djeca, podnose teret tih ratova;

               B.

               budući da je spektar tih paradržavnih sudionika veoma širok i obuhvaća velik raspon identiteta, motivacija te različitih stupnjeva spremnosti i mogućnosti poštovanja međunarodnog humanitarnog prava i drugih međunarodnih pravnih normi, ali svi oni u tom pogledu iziskuju nadzor;

               C.

               budući da je radi poboljšanja zaštite civila, osobito djece, potrebno voditi računa o svim stranama u sukobu;

               D.

               budući da međunarodne humanitarne norme vrijede za sve strane u oružanom sukobu;

               E.

               budući da oružani sukobi imaju posebno razarajući učinak na fizički i mentalni razvoj djece, uz dugotrajne posljedice na sigurnost ljudi i održivi razvoj;

               F.

               budući da Statut Međunarodnog kaznenog suda kriminalizira novačenje ili popisivanje djece koja imaju manje od 15 godina u oružane snage ili skupine i njihovo angažiranje u aktivnom sudjelovanju u neprijateljstvima;

               G.

               budući da se međunarodnim zakonom zabranjuje svaki oblik seksualnog nasilja, uključujući ono usmjereno protiv djeteta te s obzirom na to da se seksualno nasilje može smatrati ratnim zločinom, zločinom protiv čovječnosti ili genocidom;

               H.

               budući da se od usvajanja Konvencije o zabrani mina 1997., upotreba protupješačkih mina smanjila, ali još uvijek predstavlja prijetnju za djecu, a osobito u oružanim sukobima koji nisu međunarodni;

               I.

               budući da međunarodna zajednica ima moralnu odgovornost tražiti od svih strana sudionica u sukobima, uključujući države i naoružane nevladine sudionike, da se u tom pogledu obvežu kako bi zaštitili djecu;

               J.

               budući da pitanja demobilizacije, rehabilitacije i ponovne integracija djece vojnika, pored potrebe za rješavanjem tih pitanja tijekom samih sukoba, moraju biti uključena u sve pregovore i naknadne mirovne sporazume;

               K.

               budući da bi uspješna demobilizacija i ponovna integracija djece vojnika mogli pomoći u zaustavljanju začaranog kruga nasilja;

               1.

               upućuje sljedeće preporuke povjereniku za razvoj i potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku:

                           (a)

                           da potiču te države i naoružane nevladine sudionike na potpisivanje akcijskih planova za zaštitu djece u oružanom sukobu s Uredom glavnog tajnika UN-a za djecu i oružani sukob, podsjećajući istodobno da ta suradnja s naoružanim nevladinim sudionicima ne podrazumijeva pružanje potpore ili priznanje legitimiteta tih skupina ili legitimiteta njihova djelovanja;

                           (b)

                           da prepozna napore koje su uložili UN, međunarodne i nevladine organizacije kako bi uvjerili naoružane nevladine sudionike da štite djecu, ponavljajući istodobno da to ne podrazumijeva pružanje potpore ili priznanje legitimiteta djelovanja tih sudionika;

                           (c)

                           da u politički dijalog s trećim zemljama, primjerice u okviru Sporazuma iz Cotonoua, uključe cilj sprečavanja i zaustavljanja novačenja i prisilnog angažiranja djece mlađe od 18 godina starosti te osiguranja njihova oslobađanja i reintegracije u društvo;

                           (d)

                           ponavlja da države i naoružani nevladini sudionici moraju poštovati međunarodno humanitarno pravo i međunarodno humanitarno običajno pravo te da im se pruži potpora u njihovim naporima da poduzmu konkretne mjere za zaštitu civilnog stanovništva, posebno djece, te podsjeća da ta aktivnost s naoružanim nevladinim sudionicima ne podrazumijeva pružanje potpore tim skupinama ili priznanje njihova legitimiteta odnosno legitimiteta njihovih djelovanja;

                           (e)

                           podsjeća da je međunarodno humanitarno pravo pravni okvir koji obvezuje naoružane nevladine skupine te da i zajednički članak 3. Ženevskih konvencija i Drugi dopunski protokol iz 1977. služe tomu cilju, kao i velik broj običajnih pravila međunarodnoga humanitarnog prava; da razmotre kao važno pitanje jesu li postojeća pravila međunarodnoga humanitarnog prava prikladna za nevladine sudionike ili jesu li potrebni dodatni propisi;

                           (f)

                           da se izravno ili neizravno specijaliziranim nevladinim udrugama i humanitarnim organizacijama zajedno s naoružanim nevladinim sudionicima uključe u pitanja zaštite djevojčica i dječaka, s ciljem smanjenja patnji djece u oružanim sukobima i poticanja naoružanih nevladinih sudionika na potpisivanje Povelje o opredijeljenosti u okviru Poziva iz Ženeve za zaštitu djece od učinaka oružanog sukoba;

                           (g)

                           podržati humanitarne organizacije na sudjelovanje u dijalogu s naoružanim nevladinim sudionicima kako bi se političkim, diplomatskim i financijskim sredstvima promicalo poštovanje međunarodnih humanitarnih normi u oružanom sukobu, osobito zaštita djece;

                           (h)

                           poziva države članice da se pridruže međunarodnim naporima u sprječavanju napada na škole ili njihovo korištenje u vojne svrhe od naoružanih sudionika, i to podržavanjem nacrta smjernica iz Lucensa za zaštitu škola i sveučilišta od vojne upotrebe tijekom oružanog sukoba;

               2.

               nalaže svojem predsjedniku da ovu preporuku proslijedi povjereniku za razvoj, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Komisiji, Vijeću i Europskoj službi za vanjsko djelovanje.

      (1)  SL C 76 E, 25.3.2010., str.3.

      (2)  SL C 41 E, 19.2.2009., str.24.

      (3)  SL C 74 E, 24.3.2004., str.854.

      (4)  SL C 121, 24.4.2001., str. 401.

      (5)  SL C 98, 9.4.1999., str. 297.


title: Preporuka Europske središnje banke od 19. prosinca 2017. Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Central Bank of Cyprus (ESB/2017/43)

text:
               5.1.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 2/1

         PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
   od 19. prosinca 2017.
   Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Central Bank of Cyprus
   (ESB/2017/43)
   (2018/C 2/01)
   UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 27. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije.

               (2)

               Mandat sadašnjeg vanjskog revizora središnje banke Central Bank of Cyprus, društva KPMG Limited prestat će nakon revizije za financijsku godinu 2017. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijske godine 2018.

               (3)

               Središnja banka Central Bank of Cyprus izabrala je društvo PricewaterhouseCoopers Limited kao svojeg vanjskog revizora za financijske godine od 2018. do 2022.,

         DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
   Preporučuje se da se društvo PricewaterhouseCoopers Limited imenuje za vanjskog revizora središnje banke Central Bank of Cyprus za financijske godine od 2018. do 2022.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 19. prosinca 2017.

            Predsjednik ESB-a

         Mario DRAGHI


title: Preporuka Vijeća od 6. ožujka 2018. o planu za provedbu PESCO-a

text:
               8.3.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 88/1

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 6. ožujka 2018.
   o planu za provedbu PESCO-a
   (2018/C 88/01)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 46. stavak 6.,
   uzimajući u obzir Protokol br. 10 o stalnoj strukturiranoj suradnji uspostavljenoj člankom 42. Ugovora o Europskoj uniji, priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2017/2315 od 11. prosinca 2017. o uspostavi stalne strukturirane suradnje (PESCO) i utvrđivanju popisa država članica sudionica (1),
   uzimajući u obzir prijedlog Savezne Republike Njemačke, Kraljevine Španjolske, Francuske Republike i Talijanske Republike,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće je na sastanku u lipnju 2017. postiglo dogovor o potrebi za pokretanjem uključive i ambiciozne stalne strukturirane suradnje (PESCO) radi jačanja sigurnosti i obrane Europe, kako bi se doprinijelo ostvarenju razine ambicije Unije koja proizlazi iz globalne strategije EU-a i koja je utvrđena u zaključcima Vijeća od 14. studenoga 2016. o provedbi globalne strategije EU-a u području sigurnosti i obrane. Ukazalo je na to da taj rad treba biti usklađen s nacionalnim planiranjem država članica u području obrane i obvezama koje su dotične države članice dogovorile u okviru NATO-a i UN-a.

               (2)

               Vijeće i Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (Visoki predstavnik) 13. studenoga 2017. primili su zajedničku obavijest u skladu s člankom 46. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) od 23 države članice, a 7. prosinca 2017. od još dvije države članice.

               (3)

               Odlukom (ZVSP) 2017/2315 uspostavljen je PESCO i utvrđeno je da će upravljanje PESCO-om biti organizirano na razini Vijeća i u okviru projekata koje provode skupine država članica sudionica koje su se uzajamno dogovorile da će provesti takve projekte.

               (4)

               Države članice koje sudjeluju u PESCO-u također su 11. prosinca 2017. usvojile izjavu kojom izražavaju namjeru da u različitim skupinama pripreme prve suradničke projekte u okviru PESCO-a, kako su navedeni u Prilogu toj izjavi.

               (5)

               Europsko vijeće je 14. prosinca 2017. pozdravilo uspostavu ambicioznog i uključivog PESCO-a i naglasilo važnost brze provedbe prvog niza projekata te pozvalo države članice sudionice da ostvare svoje nacionalne provedbene planove.

               (6)

               Vijeće je 6. ožujka 2018. donijelo Odluku ZVSP 2018/340 (2) o izradi popisa projekata koje treba razviti u okviru PESCO-a.

               (7)

               Člankom 4. stavkom 2. točkom (a) Odluke (ZVSP) 2017/2315 potvrđuje se da Vijeće, djelujući u skladu s člankom 46. stavkom 6. UEU-a, može donijeti odluke ili preporuke o pružanju strateškog usmjeravanja i smjernica za PESCO.

               (8)

               Vijeće bi stoga trebalo donijeti preporuku kojom se pružaju takvo strateško usmjeravanje i smjernice za provedbu PESCO-a,

         DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
   I.   CILJEVI I PODRUČJE PRIMJENE

               1.

               Cilj ove preporuke jest pružiti strateško usmjeravanje i smjernice za provedbu PESCO-a kako bi se strukturirao potrebni daljnji rad na postupcima i upravljanju, među ostalim u pogledu projekata, kako bi države članice sudionice ispunile snažnije obveze koje su uzajamno preuzele, kako su navedene u Prilogu Odluci (ZVSP) 2017/2315.

         II.   PROVEDBA

      Redoslijed ispunjavanja obveza i određivanje preciznijih ciljeva

               2.

               Člankom 4. stavkom 2. točkom (b) Odluke (ZVSP) 2017/2315 predviđa se da bi Vijeće trebalo donijeti odluke i preporuke o redoslijedu ispunjavanja snažnijih obveza navedenih u Prilogu toj odluci tijekom dviju uzastopnih početnih faza (godine 2018.–2020. i 2021.–2025.) i utvrđivanju, na početku svake faze, preciznijih ciljeva za ispunjenje snažnijih obveza.

               3.

               Stoga je prikladno da Vijeće do lipnja 2018. donese preporuku o redoslijedu ispunjavanja obveza za faze 2018.–2020. i 2021.–2025. i utvrdi preciznije ciljeve, uključujući obveze koje treba ispuniti prije 2020. Tom preporukom trebalo bi također utvrditi zajednički dogovorene pokazatelji kako bi se državama članicama sudionicama pomoglo u ispunjavanju obveza i kako bi se ocijenio napredak u tom pogledu.

               4.

               Tajništvo PESCO-a, čije zadaće zajedno osiguravaju ESVD, uključujući Vojni stožer EU-a (EUMS), i EDA, kako je utvrđeno u članku 7. Odluke (ZVSP) 2017/2315, poziva se da pruži prve povratne informacije do kraja ožujka 2018. u odnosu na vrstu, detaljnost i strukturu informacija predviđenih u nacionalnim provedbenim planovima koje su države članice priopćile u prosincu 2017., s obzirom na ispunjenje njihovih obveza. Te povratne informacije trebale bi poslužiti kao pomoć pri izradi preporuke o redoslijedu koju Vijeće treba donijeti u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (b) Odluke (ZVSP) 2017/2315. Tajništvo PESCO-a također bi moglo pojedinačno pružiti potporu svim državama članicama sudionicama, na njihov zahtjev, kako bi se povećala kvaliteta njihovih nacionalnih provedbenih planova.

               5.

               Slijedom donošenja preporuke o redoslijedu, države članice sudionice trebale bi u skladu s time preispitati i ažurirati, prema potrebi, svoje nacionalne provedbene planove te ih priopćiti tajništvu PESCO-a do 10. siječnja 2019., u skladu sa člankom 3. stavkom 2. Odluke (ZVSP) 2017/2315. Od 2020. te bi planove svake godine trebalo podnositi tajništvu PESCO-a do 10. siječnja, uzimajući pri tom u obzir preispitivanje PESCO-a od strane Vijeća na temelju prethodnog godišnjeg izvješća Visokog predstavnika iz članka 6. Odluke (ZVSP) 2017/2315., plan razvoja kapaciteta i preporuke dvogodišnjeg izvješća CARD-a.

               6.

               Na kraju prve faze, u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (c) Odluke (ZVSP) 2017/2315, Vijeće će ažurirati i prema potrebi unaprijediti snažnije obveze utvrđene u toj odluci s obzirom na postignuća u okviru PESCO-a, kako bi se odrazile potrebe Unije u vezi s kapacitetima i operativne potrebe Unije i razvoj njezina sigurnosnog okruženja. Takva odluka temeljit će se na postupku strateškog preispitivanja kojim se procjenjuje ispunjenje obveza u okviru PESCO-a.

               7.

               Na početku sljedeće faze Vijeće bi trebalo donijeti drugi skup preciznijih ciljeva za fazu 2021.–2025., uzimajući u obzir članak 4. stavak 2. točku (c) Odluke (ZVSP) 2017/2315.

      Popis projekata koje treba razviti u okviru PESCO-a

               8.

               Nakon što Vijeće 6. ožujka 2018. donese odluku kojom se utvrđuje popis projekata koje treba razviti u okviru PESCO-a, države članice sudionice trebale bi poduzeti znatne napore kako bi odredile ciljeve i vremenske rasporede za svaki projekt.

               9.

               Vijeće bi do studenoga 2018. trebalo ažurirati taj popis kako bi se u njega uključio sljedeći skup projekata u okviru PESCO-a u skladu s postupkom utvrđenim u članku 5. Odluke (ZVSP) 2017/2315.

               10.

               Nakon toga, s ciljem održive i učinkovite provedbe PESCO-a taj bi postupak procjene novih projekata koje predlože države članice sudionice trebalo u načelu dovršiti svake godine u studenome, slijedom poziva na podnošenje novih prijedloga projekata upućenog do početka svibnja te iste godine. Procjena prijedlogâ projekata u okviru PESCO-a koju provodi tajništvo PESCO-a trebala bi se odvijati prema transparentnim kriterijima koji obuhvaćaju i perspektivu kapacitetâ i operativni aspekt i koje bi trebalo dodatno razraditi sa državama članicama sudionicama. U skladu s člankom 5. Odluke (ZVSP) 2017/2315, Vojni odbor Europske unije (EUMC) pružat će vojne savjete o preporuci Visokog predstavnika u vezi s utvrđivanjem i vrednovanjem projekata u okviru PESCO-a.

               11.

               Države članice sudionice koje namjeravaju predložiti pojedini projekt trebale bi pravodobno obavijestiti druge države članice sudionice prije podnošenja svojih prijedloga kako bi prikupile potporu i pružile im prigodu da se uključe u zajedničko podnošenje prijedloga. Detaljne prijedloge projekata koji sadržavaju vremenske rasporede za njihovu provedbu trebalo bi podnijeti tako da se tajništvu PESCO-a ostavi dovoljno vremena za njihovu procjenu, kako bi na temelju toga Visoki predstavnik dao preporuku Vijeću u skladu s člankom 5. stavkom 1. Odluke (ZVSP) 2017/2315. Vijeće poziva tajništvo PESCO-a da izradi predložak za projekte koji će se podnositi i da pruži potporu državama članicama sudionicama u distribuiranju njihovih pojedinačnih prijedloga projekata u okviru PESCO-a drugim državama članicama.

      Zajednički skup pravila upravljanja za projekte

               12.

               Vijeće bi do lipnja 2018. trebalo donijeti zajednički skup pravila upravljanja za projekte u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (f) Odluke (ZVSP) 2017/2315 koji bi države članice sudionice koje su uključene u pojedini projekt prema potrebi mogle prilagoditi za taj projekt. Tim skupom pravila trebalo bi utvrditi okvir kojim će se osigurati dosljedna i usklađena provedba projekata u okviru PESCO-a i koji će obuhvaćati modalitete za redovito obavješćivanje Vijeća o razvoju pojedinačnih projekata u skladu s člankom 5. stavkom 2. Odluke (ZVSP) 2017/2315 te omogućiti Vijeću provedbu potrebnog nadzora. U tom pogledu trebalo bi detaljnije utvrditi uloge i odgovornosti država članica sudionica, uključujući, između ostalog, ulogu promatračâ, prema potrebi, kao i tajništva PESCO-a. Tim bi se okvirom također sudionicima trebale pružiti opće smjernice u osmišljavanju prikladnih modaliteta za upravljanje svakim projektom u skladu s člankom 5. stavkom 3. Odluke (ZVSP) 2017/2315. U tom kontekstu Vijeće će se najkasnije do lipnja 2018. ponovno baviti pitanjem koordinacijskih funkcija država članica sudionica u okviru projekata.

      Opći uvjeti za iznimno sudjelovanje trećih država u pojedinim projektima

               13.

               U skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (g) i člankom 9. stavkom 1. Odluke (ZVSP) 2017/2315 Vijeće će donijeti odluku kojom se pravodobno utvrđuju opći uvjeti pod kojima bi treće države mogle iznimno biti pozvane na sudjelovanje u pojedinim projektima, te će u skladu s člankom 9. stavkom 2. Odluke (ZVSP) 2017/2315 utvrditi ispunjava li dotična treća država te uvjete. Rad na izradi tih općih uvjeta trebao bi započeti čim se do lipnja 2018. utvrdi zajednički skup pravila upravljanja za projekte i redoslijed ispunjavanja obveza, a odluku bi, podložno daljnjoj procjeni Vijeća, trebalo u načelu donijeti prije kraja 2018.

      Godišnje izvješću Visokog predstavnika Vijeću i mehanizam procjene

               14.

               U skladu s člankom 6. stavkom 3. Odluke (ZVSP) 2017/2315 i na temelju ažuriranih nacionalnih provedbenih planova koje predstavljaju države članice sudionice, Visoki predstavnik predstavit će Vijeću godišnje izvješće u kojem se opisuje stanje provedbe PESCO-a, uključujući ispunjavanje, od strane svake države članice sudionice, njezinih obveza u skladu s njezinim nacionalnim provedbenim planom. U izvješću bi se trebalo usredotočiti na konkretne mjere i djelovanja koje poduzimaju države članice sudionice kako bi ispunile svoje obveze, među ostalim i putem projekata u okviru PESCO-a te na temelju preciznijih ciljeva i redoslijeda utvrđenog za dvije uzastopne početne faze. U tom kontekstu tajništvo PESCO-a poziva se da dostavi ažurirani predložak za nacionalne provedbene planove.
               Države članice sudionice trebale bi u svoje nacionalne provedbene planove uključiti informacije o konkretnim mjerama i djelovanjima koje su poduzele kako bi ispunile svoje obveze, među ostalim informacije o doprinosima za projekte. Osim toga, neformalna savjetovanja mogu pomoći pri pojašnjavaju informacija sadržanih u tim planovima.

               15.

               Visoki predstavnik trebao bi predstaviti svoje prvo godišnje izvješće u travnju 2019. ili barem prije relevantnog sastanka Vijeća za vanjske poslove koji se održava u prvoj polovici godine kako bi se u obzir uzeli ažurirani nacionalni provedbeni planovi koje države članice sudionice predstave do 10. siječnja 2019. Od 2020. godišnje izvješće trebalo bi se predstavljati u ožujku ili travnju, uzimajući u obzir revidirani i ažurirani nacionalni provedbeni plan predstavljen u siječnju iste godine.

               16.

               Na temelju izvješća Visokog predstavnika, EUMC bi trebao Političkom i sigurnosnom odboru (PSO) pružati vojne savjete i preporuke kako bi mu omogućio da do svibnja svake godine pripremi preispitivanje Vijeća o tome ispunjavaju li države članice sudionice i dalje snažnije obveze. U tom kontekstu Vijeće bi trebalo također preispitati napredak postignut u ostvarenju razine ambicije Unije čime se povećava sposobnost Unije da djeluje kao pružatelj sigurnosti kao i njezina strateška samostalnost te jača njezina sposobnost za suradnju s partnerima i za zaštitu svojih građana.

      Sastavljeno u Bruxellesu 6. ožujka 2018.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         F. MOGHERINI

      (1)  SL L 331, 14.12.2017., str. 57.

      (2)  SL L 65, 8.3.2018., str. 24.