               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.5.2017.
            COM(2017) 504 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Danske za 2017.i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Danske za 2017.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Danske za 2017.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Danske za 2017.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta
                  4
               , čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomske politike za 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  5
               , u kojemu je utvrdila da Danska nije država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Dansku za 2017.
                  6
                objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Danske u odnosu na provedbu preporuka za Dansku koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Danske u ostvarenju svojih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Danska je 28. travnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017. i svoj Program konvergencije za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno zakonodavstvom kojim se uređuju europski strukturni i investicijski fondovi
                  7
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka po državama članicama, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje relevantne programe u okviru strukturnih i investicijskih fondova. Komisija je dostavila dodatne smjernice o primjeni tih odredbi
                  8
               .

               (5)Na Dansku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. U svojem Programu konvergencije za 2017. vlada u 2017. planira ostvariti ukupni deficit od 1,9 % BDP-a te tijekom programskog razdoblja do 2020. nastaviti ispunjavati srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 0,5 % BDP-a. Prema Programu konvergencije očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u 2017. smanjiti na 37 % te 2020. dodatno na 33,9 %. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerojatan je tijekom programskog razdoblja. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. predviđa se da će strukturni saldo zabilježiti deficit od 0,4 % BDP-a 2017. i 0,1 % BDP-a 2018., što je uglavnom u skladu s ciljem iz programa i iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Općenito, Vijeće smatra da se predviđa da će Danska 2017. i 2018. poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (6)Osigurati ponudu radne snage u razdoblju demografskih izazova preduvjet je za održivi rast u Danskoj. Posljednjih godina nizom značajnih reformi tržišta rada nastoje se ojačati poticaji za rad i poboljšati učinkovitost aktivnih politika tržišta rada. Te bi reforme mogle pridonijeti tome da Danska ostvari svoj cilj zaposlenosti iz strategije Europa 2020., održi svoj model socijalne zaštite i riješi problem koji se pojavljuje zbog nedostatka određenih kvalifikacija. Reforme čiji je cilj povećati sudjelovanje i stopu završetka strukovnog obrazovanja i trostrani sporazumi o većoj ponudi pripravništva mogli bi pridonijeti većoj ponudi kvalificiranih radnika. No još se ne nazire ostvarenje nacionalnog cilja socijalne uključenosti iz strategije Europa 2020., kojim se želi smanjiti broj osoba koje žive u kućanstvima s vrlo niskim intenzitetom rada. Uključivanje na tržište rada i poboljšanje zapošljivosti skupina u nepovoljnom društvenom položaju i dalje je izazov. To se posebno odnosi na osobe migrantskog podrijetla iz trećih zemalja (uključujući one koje dugo borave u Danskoj), što je djelomično posljedica njihovog u prosjeku nižeg stupnja obrazovanja u usporedbi s osobama rođenima u Danskoj. Taj je jaz prisutan i u drugoj generaciji. Mjerama uključivanja na tržište rada usuglašenima u okviru trostranih pregovora 2016. mogao bi se poboljšati položaj tek pristiglih izbjeglica, i taj će se položaj u budućnosti morati pomno pratiti. Međutim, trebale bi se poduzeti dodatne mjere kojima bi se pridonijelo učinkovitijem uključivanju na tržište rada ostalih marginaliziranih skupina, primjerice mladih s niskim stupnjem obrazovanja i radnika starijih od 60 godina.

               (7)Visok rast produktivnosti ključan je za podupiranje ekonomskog rasta, održavanje relativno visoke razine socijalne zaštite u Danskoj i osiguranje dugoročne konkurentnosti Danske. Iako je razina danske produktivnosti visoka u usporedbi s ostalim državama članicama EU-a, produktivnost se već duže vrijeme smanjuje. Spori rast produktivnosti osobito je svojstven uslugama usmjerenima na domaće tržište. Danska je posljednjih godina provela nekoliko reformi, no rast produktivnosti i dalje je nizak jer je tržišno natjecanje u nekim uslužnim djelatnostima još slabo. Ograničenja svojstvena određenim sektorima koče tržišno natjecanje, primjerice u području usluga veleprodaje i prometa.

               (8)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Danske i objavila je u Izvješću za Dansku za 2017. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Danskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Danskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja u EU-u na način da se na razini EU-a pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (9)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program konvergencije i smatra da se očekuje da će Danska poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu,

               PREPORUČUJE da Danska 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Poticati tržišno natjecanje u uslužnim djelatnostima usmjerenima na domaće tržište.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 504 final.

                     (3)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039, i P8_TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 70 final.

                     (7)
                  Članak 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.5.2015.
            COM(2015) 277 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2015.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2015.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2015.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2015.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća  od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta „Europa 2020.”, koja se temelji na proširenoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na ključna područja u kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

               (2)Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica. One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice bile su pozvane uzeti ih u obzir u okviru svojih nacionalnih ekonomskih politika i politika zapošljavanja.

               (3)Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2014.

               (4)Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta
                  5
               , čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomske politike. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  6
               , u kojem Ujedinjenu Kraljevinu smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)Dana 18. prosinca 2014. Europsko vijeće podržalo je prioritete za poticanje ulaganja, ubrzanje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Ujedinjenu Kraljevinu za 2015.
                  7
               . Njime je ocijenjen napredak Ujedinjene Kraljevine u vezi s preporukama po državama članicama donesenima 8. srpnja 2014. U izvješću su navedeni i rezultati detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Ujedinjenoj Kraljevini postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju mjere politike i praćenje. Pozornost i dalje posebno treba posvetiti rizicima u pogledu visoke razine zaduženosti kućanstava, što je povezano i sa strukturnim značajkama tržišta stambenih nekretnina. Otpornost gospodarstva i financijskog sektora porasla je. Međutim, nedostatak stambenih nekretnina trajan je i vjerojatno će srednjoročno potaknuti visoke cijene stambenih nekretnina, što će i dalje smanjivati otpornost sektora na rizike.

               (7)Ujedinjena Kraljevina dostavila je 26. ožujka 2015. svoj Nacionalni program reformi za 2015. i Program konvergencije za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (8)Na Ujedinjenu Kraljevinu trenutačno se primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2014. – 2015. planira poboljšanje ukupnog deficita sa 4,3 % BDP-a u 2015. – 2016. na 2,2 % BDP-a u 2016. – 2017. kako bi se u 2019. – 2020. ostvario višak od 0,1 % BDP-a. Programom konvergencije nije obuhvaćen srednjoročni cilj. Očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u doseći vrhunac u 2015. – 2016 sa 88,8 % te postupno padati na 81,4 % u 2019. – 2020. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. očekuje se da Ujedinjena Kraljevina neće smanjiti prekomjerni deficit do 2014. – 2015., roka koji je utvrdilo Vijeće. Isto tako, fiskalni napor bio je na nižoj razini nego što je preporučilo Vijeće. Stoga je Vijeće XX. lipnja u skladu s člankom 126. stavkom 8. UFEU-a odlučilo da Ujedinjena Kraljevina nije poduzela učinkovite mjere kao odgovor na preporuku Vijeća u pogledu preporuke o prekomjernom deficitu od 2. prosinca 2009. te je izdalo novu preporuku u kojoj od Ujedinjene Kraljevine traži smanjenje deficita do 2016. – 2017. Program konvergencije u skladu je s novim rokom (2016. – 2017.) u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze prihvatljiv je. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđa se da će Ujedinjena Kraljevina smanjiti prekomjerni deficit do 2016. – 2017. te ostvariti preporučeni fiskalni napor. Mjere podupiranja planiranih stopa deficita počevši od 2015. – 2016. već su utvrđene, no potrebna su namjenska resorna ograničenja rashoda. Na temelju njegove ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015. mišljenje je Vijeća da se očekuje da će Ujedinjena Kraljevina biti u skladu s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

               (9)Moguće je da će visoka, a potencijalno i prekomjerna razina zaduženosti kućanstava stvoriti makroekonomsku neravnotežu koja je rizična za gospodarstvo Ujedinjene Kraljevine. Iako je zaduženost sektora kućanstava u stalnom umjerenom padu, i dalje je visoka te uzrokuje izloženost Ujedinjene Kraljevine rizicima koji bi mogli utjecati na gospodarski rast i financijsku stabilnost. Sredinom 2014. Odbor za financijsku politiku britanske središnje banke Bank of England najavio je dvije mjere za ublažavanje rizika povezanih s visokom zaduženošću kućanstava. Preporučio je hipotekarnim zajmodavcima  da provedu „test otpornosti na kamatne stope” kako bi ocijenili sposobnost zajmoprimaca da ispune hipotekarne obveze u uvjetima rasta kamatnih stopa. Isto tako, hipotekarnim je zajmodavcima preporučio da udio hipoteka pri omjerima kredita i dohotka od 4,5 i više ograniče na 15 % novih hipoteka. Učinak tih mjera trebalo bi pozorno pratiti.

               U nacionalnom okviru politike planiranja provode se brojne reforme, ali vjerojatno neće imati kratkoročni učinak. Odgovor lokalnih nadležnih tijela na reformu sve veće ponude stambenih nekretnina potrebno je pobliže pratiti.

               (10)Tržište rada Ujedinjene Kraljevine zadnjih godina bilježi dobre rezultate, a predviđa se da će tako i ostati. Stopa zaposlenosti dosegla je 76,5  % u 2014., a stopa nezaposlenosti stalno je padala i dosegla 6 % te se očekuje da će u 2015. i dalje padati. Usprkos pozitivnim trendovima u pogledu rezultata tržišta rada socijalni izazovi i dalje su prisutni. Stopa osoba koje žive u kućanstvima s niskim intenzitetom rada neznatno je porasla sa 13 % u 2012. na 13,2  % u 2013., u usporedbi s prosjekom EU-a koji iznosi 10,7 %. Razlika u udjelu žena (42,6  % u 2013.) i muškaraca (13,2 % u 2013.) u radu u nepunom radnom vremenu jedna je od najvećih u EU-u. Postotak žena koje nisu aktivne ili rade u nepunom radnom vremenu zbog osobnih i obiteljskih obveza (12,5 %) bio je u 2013. gotovo dvaput veći od prosjeka u EU-u (6,3 %). Izazovi su i zaposlenost mladih te uključenost poslodavaca u području stručne prakse. Pozornost treba usmjeriti i na još jedno područje povezano sa zaposlenošću mladih, a to su obrazovanje i vještine. Velik broj mladih ima relativno nisku razinu osnovnih vještina. Provedba mjera kojima bi se riješila reforma socijalne skrbi i skrb za djecu ograničena je. Udio djece koja žive u kućanstvima u kojima nema zaposlenih u Ujedinjenoj Kraljevini i dalje je među najvećima u EU-u. Ostim toga, iako je ponuda u sustavu skrbi za djecu nedavno porasla, dostupnost pristupačne, visokokvalitetne skrbi za djecu tijekom punog radnog vremena i dalje je problem.

               (11)Poticanjem javnih i privatnih ulaganja pomoglo bi se poboljšati produktivnost i konkurentnost, koji su ključni izazovi za Ujedinjenu Kraljevinu. Potreba za ulaganjima u visokokvalitetnu infrastrukturu dio je nacionalnog plana za infrastrukturu iz prosinca 2014., koji je ažuriran te mu je prošireno područje primjene. Očekuje se da će plan većinom financirati privatni sektor, ali je i dalje upitno u kolikoj mjeri. To je rizik za uspjeh plana iako je zabilježen znatan napredak u osiguravanju pravovremenih informacija o njegovoj provedbi. Ujedinjena Kraljevina trebala bi osigurati da sustavi oporezivanja poduzeća budu usmjereni na ulaganja, osobito putem predstojećeg preispitivanja poslovnih stopa.

               (12)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Ujedinjene Kraljevine, koju je objavila u izvješću za Ujedinjenu Kraljevinu za 2015. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere praćenja provedbe preporuka dostavljenih Ujedinjenoj Kraljevini proteklih godina. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Ujedinjenoj Kraljevini, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 3. u nastavku.

               (13)Vijeće je u okviru tog ocjenjivanja preispitalo Program konvergencije Ujedinjene Kraljevine, a njegovo je mišljenje
                  8
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (14)U okviru detaljnog preispitivanja koje provodi Komisija i te ocjene Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program konvergencije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke 2. – 3. u nastavku,

               OVIME PREPORUČUJE Ujedinjenoj Kraljevini da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.Osigurati učinkovite mjere u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita i nastojati trajno smanjiti prekomjerni deficit do 2016. – 2017., osobito utvrđivanjem prioriteta u kapitalnim rashodima.

               2.Poduzeti daljnje mjere poticanja ponude u sektoru stambenih nekretnina, među ostalim provođenjem reformi nacionalnog okvira politike planiranja.

               3.Riješiti neusklađenost vještina povećanjem uključenosti poslodavaca u osiguravanju stručne prakse. Poduzeti mjere daljnjeg smanjenja broja mladih s niskom razinom osnovnih vještina. Dalje poboljšati dostupnost pristupačne, visokokvalitetne skrbi za djecu tijekom punog radnog vremena.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 277.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  SWD (2015) 47.

                     (8)
                  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.5.2017.
            COM(2017) 506 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Estonije za 2017.i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Estonije za 2017.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Estonije za 2017.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Estonije za 2017.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta
                  4
               , čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  5
               , u kojemu je utvrdila da Estonija nije država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 9. i 10. ožujka 2017., a Vijeće donijelo 21. ožujka 2017.
                  6

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Estonija bi trebala osigurati punu i pravovremenu provedbu Preporuke za europodručje koja je navedena u preporuci 1. u nastavku.

               (3)Izvješće za Estoniju za 2017.
                  7
                objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Estonije u odnosu na provedbu preporuka za Estoniju koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Estonije u ostvarenju svojih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (4)Estonija je 28. travnja 2017. dostavila svoj Program stabilnosti za 2017., a 4. svibnja 2017. svoj Nacionalni program reformi za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno zakonodavstvom kojim se uređuju europski strukturni i investicijski fondovi
                  8
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka po državama članicama, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmjeni svoje relevantne programe u okviru strukturnih i investicijskih fondova. Komisija je dostavila dodatne smjernice o primjeni tih odredbi
                  9
               .

               (6)Na Estoniju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada je u Programu stabilnosti za 2017. smanjila svoj srednjoročni proračunski cilj sa strukturnog salda na deficit od 0,5 % BDP-a. Vlada predviđa da će nakon što je u 2016. ostvarila suficit opće države od 0,3 % BDP-a u 2017. zabilježiti deficit od 0,5 % BDP-a i 0,8 % BDP-a u 2018. U skladu s procjenama iz Programa stabilnosti to odgovara strukturnom suficitu od 0,2 % BDP-a u 2017. i deficitu od 0,5 % BDP-a u 2018., pri čemu se poštuje srednjoročni proračunski cilj. Međutim, na temelju ponovno izračunanog
                  10
                strukturnog salda predviđa se da će deficit iznositi 0,1 % BDP-a u 2017. i 0,9 % BDP-a u 2018., što je ispod novog srednjoročnog proračunskog cilja. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će bruto državni dug ostati ispod 10 % BDP-a u 2017. i 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerojatan je za 2017. i 2018., a za kasnije godine programa je povoljan. Istovremeno je rizično pretpostaviti povećanje prihoda od brojnih novih poreznih mjera koje stupaju na snagu u 2018.

               (7)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. predviđa se da će strukturni saldo zabilježiti deficit od 0,3 % BDP-a u 2017., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Estoniji se u 2018. preporučuje da i dalje bude u skladu sa svojim srednjoročnim proračunskim ciljem. Ne bude li promjene u politikama, postoji rizik od određenog odstupanja od tog zahtjeva. Općenito, Vijeće smatra da Estonija treba biti spremna poduzeti dodatne mjere za osiguranje usklađenosti u 2018.

               (8)Estonija je poduzela mjere kojima se osigurava pružanje i dostupnost visokokvalitetnih usluga, uključujući socijalne usluge na lokalnoj razini u okviru reforme lokalne uprave. Konkretno, Estonija je donijela Zakon o upravnoj reformi radi lakšeg razvoja održivih lokalnih općina koje mogu financirati svoje aktivnosti, planiranja razvoja i rasta te pružanja kvalitetnih usluga. Uspješno je dovršila dobrovoljnu fazu spajanja lokalnih općina i provodi Zakon o socijalnoj skrbi. Za dovršetak reforme lokalne uprave još je potrebno poduzeti neke ključne korake. Revizija sustava financiranja općina još nije provedena. Dodatni zakonodavni akti koji se odnose na nadležnosti i podjelu zadaća između općina i središnje vlade još su u pripremi. Donošenje tih prijedloga ključno je za osiguranje pružanja kvalitetnih javnih usluga u područjima kao što je obrazovanje, rad mladih, promicanje zdravlja i promet.

               (9)Rodni jaz u plaćama u Estoniji u 2015. se smanjio sa 28,3 % u 2014. na 26,9 % , ali je i dalje najviši u Uniji. Vlada poduzima korake za daljnje smanjenje tog jaza. Konkretno, donesen je i provodi se Plan za blagostanje za razdoblje 2016. – 2023., čiji je cilj uklanjanje rodne segregacije na tržištu rada i borba protiv stereotipa. Tek treba donijeti izmjenu Zakona o ravnopravnosti spolova kako bi inspektorati rada dobili zadaću strožeg praćenja ravnopravnosti spolova u privatnom sektoru. Razmatra se i revizija sustava roditeljskog dopusta radi veće fleksibilnosti uzimanja roditeljskog dopusta. Promjene zakonodavstva još nisu donesene.

               (10)Dohodovna je nejednakost u Estoniji visoka. Omjer dohotka 20 % najbogatijih i 20 % najsiromašnijih kućanstava narastao je sa 5,4 u 2012. na 6,2 u 2015. te je sada sedmi najviši u EU-u. Čini se da je ključni pokretač te promjene velika disperzija plaća uzrokovana snažnim rastom dohotka  među radnicima s višim kvalifikacijama. U apsolutnim brojkama dohodak 10 % najsiromašnijih kućanstava zaostajao je za rastom medijana dohotka što je uzrokovalo probleme povezane s primjerenošću socijalne sigurnosne mreže. Tome pridonosi i činjenica da naknade (osobito mirovine, socijalna pomoć i naknade za nezaposlenost) ne prate rast dohodaka na tržištu rada. To je dovelo i do postupnog povećanja stope rizika od siromaštva sa 15,8 % u 2010. na 21,6 % u 2015. Poduzeti su znatni napori kako bi porezni sustav od 2018. postao progresivniji, osobito za osobe s niskim dohotkom, tako što je podignuta osnovna naknada za sustav poreza na osobni dohodak.

               (11)Rashodi poduzeća u području istraživanja, tehnologije i inovacija porasli su na 0,69  % u 2015., ali njihova ukupna razina i dalje je ispod prosjeka EU-a koji iznosi 1,3 % Udio poduzeća koje karakterizira izrazita usmjerenost na visoku tehnologiju i znanje i dalje je ograničen, a broj novih doktorskih diplomanata je nizak. U posljednjih nekoliko godina rast plaća stalno premašuje rast produktivnosti, što utječe na dobit i tako usporava rast ulaganja. Smanjenje ulaganja u tehnološki razvoj može uzrokovati manji rast dodane vrijednosti u izvozu od očekivanog, osobito kada je u pitanju roba, a predstavlja i rizik za rast proizvodnje. Opseg ugovorenih istraživanja između sveučilišta i poduzeća povećao se u 2015. Međutim, suradnja između dva sektora i dalje je ograničena usprkos mjerama koje je poduzela vlada. Estonija je dodatno poboljšala svoje poslovno okruženje, ali dugotrajni stečajni postupci i stopa povrata za osigurane vjerovnike i dalje su prepreka ulaganjima. U 2016. pokrenut je projekt za poboljšanje stečajnog okvira kako bi postupak postao brži i djelotvorniji i kako bi se povećala stopa uspješnih zahtjeva. Međutim, izmjene zakonodavnog okvira još nisu donesene.

               (12)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu estonske ekonomske politike i objavila je u Izvješću za Estoniju za 2017. Ocijenila je i Program stabilnosti, Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Estoniji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Estoniji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja u EU-u na način da se na razini EU-a pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (13)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje
                  11
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

               PREPORUČUJE da Estonija 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Nastaviti s provedbom fiskalne politike u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, što znači da bi 2018. trebala i dalje biti u skladu sa svojim srednjoročnim proračunskim ciljem. Osigurati primjereniju socijalnu sigurnosnu mrežu. Poduzeti mjere za smanjenje rodnog jaza u plaćama, osobito povećanjem transparentnosti plaća i revizijom sustava roditeljskog dopusta.

               2.Promicati privatna ulaganja u istraživanja, tehnologiju i inovacije, među ostalim provedbom mjera za jačanje suradnje između akademske zajednice i poduzeća.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 506 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 i P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SL C92/01, 24.3.2017., str. 1.

                     (7)
                  SWD(2017) 72 final.

                     (8)
                  Članak 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006, SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (11)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.5.2017.
            COM(2017) 518 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2017.i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2017.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2017.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2017.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) Europskog parlamenta i Vijeća br. 1176/2011 od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta
                  5
               , čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  6
               , u kojemu je utvrdila da je Nizozemska država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 9. i 10. ožujka 2017., a Vijeće donijelo 21. ožujka
                  7
               .

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Nizozemska bi trebala osigurati punu i pravovremenu provedbu preporuka za europodručje koje su navedene u preporukama 1. do 3. u nastavku.

               (3)Izvješće za Nizozemsku za 2017.
                  8
                objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Nizozemske u odnosu na provedbu preporuka za Nizozemsku koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Nizozemske u ostvarenju svojih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, koji su također objavljeni 22. veljače 2017.
                  9
                U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Nizozemskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Među državama europodručja Nizozemska bilježi najveći trogodišnji prosjek suficita tekućeg računa u pogledu BDP-a. Taj suficit podrazumijeva da raspodjela resursa nije optimalna te da postoje mogućnosti za povećanje rasta i socijalne zaštite. Raspoloživi dohodak kućanstava ograničen je visokim klinom obveznih plaćanja. Razina privatnog duga je visoka, osobito hipotekarnih kredita kućanstava. Duga bilanca kućanstava povećava ranjivost u pogledu financijskih šokova. Osobito je važna potreba za mjerama kojima se smanjuju rizici od negativnih učinaka na nizozemsko gospodarstvo te, s obzirom na njegovu veličinu i prekograničnu važnost, na ekonomsku i monetarnu uniju.

               (4)Nizozemska je 26. travnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017. te Program stabilnosti za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno zakonodavstvom kojim se uređuju europski strukturni i investicijski fondovi
                  10
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka po državama članicama, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje relevantne programe u okviru strukturnih i investicijskih fondova. Komisija je dostavila dodatne smjernice o primjeni tih odredbi
                  11
               .

               (6)Na Nizozemsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2017. planira povećanje suficita opće države sa 0,5 % BDP-a u 2017. na 1,3 % BDP-a u 2020. Tijekom programskog razdoblja i dalje će se srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 0,5 % BDP-a, ostvarivati s pozitivnom razlikom. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u u 2017. pasti na 58,5 %, što je ispod referentne vrijednosti od 60 % BDP-a utvrđene Ugovorom. Vlada planira daljnje smanjenje udjela državnog duga na 49,3 % BDP-a u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerojatan je. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. predviđa se da će se strukturni saldo povećati sa suficita od 0,2 % BDP-a u 2017. na 0,4 % BDP-a u 2018., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Predviđa se da će se dug opće države i dalje stabilno smanjivati, izvan zahtjeva određenih pravilom o dugu. Općenito, Vijeće smatra da se očekuje da će Nizozemska 2017. i 2018. ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Istodobno, ima još prostora za poticanje domaće potražnje na temelju fiskalne politike, osobito za poticanje ulaganja u istraživanje i razvoj, te stvaranjem uvjeta za viši rast realnih plaća s obzirom na trajne vanjske neravnoteže.

               (7)Nedavni rast zaposlenosti može se u velikoj mjeri pripisati povećanju broja zaposlenih na ugovor o radu na određeno vrijeme i samozaposlenih. Visok i sve veći postotak ugovora o radu na određeno vrijeme te brzo povećanje broja samozaposlenih osoba bez zaposlenika objašnjava se velikim razlikama u primjenjivom radnom zakonodavstvu, zaštiti radnika te u zakonodavstvu o oporezivanju i socijalnoj sigurnosti. Iako su poduzete određene mjere, neki od tih čimbenika i dalje djeluju kao financijski poticaji za zaposlenike da počnu raditi kao samozaposlene osobe ili pogoduju njihovu zapošljavanju na određeno vrijeme. To može osobito imati negativne učinke na osobe koje su na marginama tržišta rada te je možda doprinijelo zabilježenom ograničenom agregatnom rastu realnih plaća. Samozaposlene osobe često nisu dovoljno osigurane u pogledu invaliditeta, nezaposlenosti i starosti. To bi dugoročno moglo utjecati na održivost sustava socijalne sigurnosti. Provedba mjera za suzbijanje lažnog samozapošljavanja obustavljena je do 2018. Stanje zaposlenosti osoba migrantskog podrijetla i dalje je velik izazov. Stopa zaposlenosti migranata rođenih izvan EU-a niža je 20 postotnih bodova od stope zaposlenosti osoba rođenih u Nizozemskoj, a to se samo djelomično može objasniti razlikama u dobi i razini obrazovanja.

               (8)Porast stope štednje kućanstava u proteklim godinama djelomično je rezultat veće štednje u drugom stupu mirovinskog sustava (obvezni dodatni privatni sustavi), čemu je doprinijelo regulatorno okruženje. Odgovarajuća raspodjela, unutar naraštaja i među njima, troškova i rizika koji nisu obuhvaćeni donesenim propisima o indeksaciji i financijskim zaštitnim slojevima (okvir za financijsku procjenu) pomogla bi kućanstvima da raspodijele svoja financijska sredstva na način koji više pogoduje rastu. Vlada je najavila namjeru uvođenja značajne reforme drugog mirovinskog stupa radi poboljšanja pokrivenosti te uspostave transparentnijeg, fleksibilnijeg i aktuarski pravednijeg sustava.

               (9)Obrasci stambenog financiranja i štednje u tom sektoru oblikuju se na temelju desetljećima prisutnih nefleksibilnosti i poticaja koji imaju negativan učinak. Sklonost kućanstava da povećavaju bruto hipotekarni dug s obzirom na vrijednost stambenih nekretnina uglavnom je posljedica dugotrajnih fiskalnih poticaja, posebno poreznog odbitka na hipotekarne kamate u cijelosti. Unatoč jačanju gospodarskog oporavka dodatne mjere za rješavanje tog pitanja nisu poduzete od 2012.

               (10)Tijekom krize došlo je do znatnog pada ulaganja, koja su se otad tek djelomično oporavila. Čini se da su slaba ulaganja na razini cijelog gospodarstva jakog cikličkog karaktera, a bila su potaknuta slabljenjem aktivnosti na tržištu stambenih nekretnina te odabirom mjera fiskalne konsolidacije. Iako se čini da su prepreke ulaganjima neznatne, postupci za dobivanje građevinskih dozvola relativno su dugi. Čini se da su niska ulaganja u sektoru obnovljive energije povezana s prošlom dinamikom na tržištu, nesigurnošću tržišta i regulatornim čimbenicima. Javni i privatni rashodi za istraživanje i razvoj niski su s obzirom na razinu obrazovanja, akademska postignuća i razinu gospodarskog razvoja u usporedbi s najuspješnijim državama članicama. Državni rashodi za istraživanje i razvoj stagniraju od 2014., a privatna potrošnja u tom području i dalje je niska. Nije ostvaren napredak u pogledu povezane preporuke.

               (11)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Nizozemske i objavila je u Izvješću za Nizozemsku za 2017. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Nizozemskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Nizozemskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja EU-om na način da se na razini EU-a pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (12)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program stabilnosti i smatra
                  12
                da se očekuje da će Nizozemska ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (13)Uzimajući u obzir Komisijino detaljno preispitivanje i ovu ocjenu, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. i 3. u nastavku,

               PREPORUČUJE da Nizozemska 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1. Upotrijebiti fiskalnu politiku za poticanje domaće potražnje, uključujući ulaganje u istraživanje i razvoj. Poduzeti mjere za smanjenje preostalih poremećaja na tržištu stambenih nekretnina te sklonosti kućanstava zaduživanju, posebno smanjenjem poreznog odbitka na hipotekarne kamate.

               2.Ukloniti preostale prepreke zapošljavanju osoblja na ugovore o radu na neodređeno vrijeme. Riješiti problem velikog rasta samozaposlenih osoba bez zaposlenika, među ostalim smanjenjem poreznih distorzija koje pogoduju samozapošljavanju, bez ugrožavanja poduzetništva, te promicanjem dostupnosti cjenovno pristupačne socijalne zaštite za samozaposlene osobe. Na temelju već pokrenutog opsežnog pripremnog postupka povećati transparentnost drugog stupa mirovinskog sustava te njegovu međugeneracijsku pravednost i otpornost na šokove. Stvoriti uvjete za promicanje višeg rasta realnih plaća uz poštovanje uloge socijalnih partnera.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 518 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 i P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  2017/C92/01

                     (8)
                  SWD(2017) 84 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Članak 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006, SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

                     (11)

                        COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.5.2017.
            COM(2017) 520 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Poljske za 2017.i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Poljske za 2017.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Poljske za 2017.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Poljske za 2017.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta
                  4
               , čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  5
               , u kojemu je utvrdila da Poljska nije država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Poljsku za 2017.
                  6
                objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Poljske u odnosu na provedbu preporuka za Poljsku koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Poljske u ostvarenju svojih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Poljska je 28. travnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017. i svoj Program konvergencije za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno zakonodavstvom kojim se uređuju europski strukturni i investicijski fondovi
                  7
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka po državama članicama, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojih relevantnih programa u okviru strukturnih i investicijskih fondova. Komisija je dostavila dodatne smjernice o primjeni tih odredbi
                  8
               .

               (5)Na Poljsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2017. planira postupno poboljšanje ukupnog salda s deficita od 2,4 % BDP-a 2016. na 1,2 % BDP-a 2020. Tijekom trajanja programa, odnosno do 2020., ne očekuje se ostvarenje srednjoročnog proračunskog cilja, tj. strukturnog deficita od 1 % BDP-a. Prema Programu konvergencije očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati sa 54,4 % BDP-a u 2016. na 55,3 % BDP-a u 2017 te smanjiti na 52,1 % do 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije povoljan je.

               (6)Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Poljskoj da 2017. ostvari godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2017. postoji rizik od određenog odstupanja od tog zahtjeva u 2017.

               (7)S obzirom na njezinu fiskalnu situaciju očekuje se da Poljska 2018. ostvari dodatnu prilagodbu prema ostvarenju svojeg srednjoročnog proračunskog cilja, odnosno strukturnog deficita od 1 % BDP-a. Prema zajednički dogovorenoj matrici prilagodbe u okviru Pakta o stabilnosti i rastu ta prilagodba trebala bi dovesti do stope nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  9
                koja 2018. ne premašuje 3,7 %. To bi odgovaralo strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a. Ne bude li promjene u politikama, postojat će rizik od znatnog odstupanja od tog zahtjeva u 2018. Općenito, Vijeće smatra da Poljska treba biti spremna poduzeti dodatne mjere 2017. te da će 2018. biti potrebno još takvih mjera kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1466/97, ocjenom proračunskih planova i rezultata trebao bi se uzeti u obzir proračunski saldo države članice s obzirom na cikličke uvjete. Kako se navodi u Komunikaciji Komisije uz ove preporuke po državama članicama, ocjenom proračunskih rezultata za 2018. morat će se uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike koji pridonosi jačanju oporavka koji je u tijeku i održivosti javnih financija Poljske. U tom kontekstu i s obzirom na cikličku situaciju u Poljskoj, Komisija namjerava primijeniti odgovarajuću razinu diskrecije.

               (8)U Izvješću za Poljsku za 2017. utvrđen je određen napredak u poboljšanju ubiranja poreza jer je Poljska provela određene reforme usmjerene na jačanje poreznog sustava. Potrebno je pomno pratiti njihov cjelovit učinak na ubiranje poreza te troškove porezne discipline. Za razliku od toga, Poljska nije ostvarila napredak u ograničavanju raširene upotrebe smanjenih stopa PDV-a koje imaju negativan učinak na prihode od PDV-a i nisu djelotvoran instrument socijalne politike.

               (9)Poljska se suočava s pritiscima na rashode u raznim područjima, posebice u onima povezanima sa starenjem stanovništva. Zbog toga je nužno uspostaviti mehanizme procjene učinkovitosti i djelotvornosti javnih rashoda radi osiguranja preraspodjele resursa. Imajući to na umu, vlada je najavila planove poboljšavanja proračunskog postupka, posebice u vezi sa srednjoročnim proračunskim okvirom i uključivanjem analiza rashoda u proračunski postupak. U javnom financijskom okviru ne postoji neovisno fiskalno vijeće.

               (10)Očekuje se da će smanjenje broja radno sposobnog stanovništva u Poljskoj u narednim desetljećima ograničiti potencijal rasta. Posljednjih je godina tržište rada u Poljskoj zabilježilo snažne rezultate. Stope zaposlenosti i dalje rastu, ali bi se zbog nekoliko nedavnih mjera politike moglo smanjiti sudjelovanje na tržištu rada, posebice žena, niskokvalificiranih radnika i starijih osoba. Očekuje se da će smanjenje zakonske dobi za umirovljenje krajem 2017. potaknuti određene starije radnike da napuste tržište rada. Sustav socijalne zaštite u Poljskoj nudi tek ograničene poticaji za stupanje u radni odnos. Očekuje se da će novi dječji doplatak smanjiti siromaštvo i nejednakost, ali bi isto tako mogao negativno utjecati na sudjelovanje roditelja na tržištu rada, posebice žena. Zbog velikog iznosa dječjeg doplatka i ograničenog imovinskog cenzusa neutraliziraju se poticaji za rad ugrađeni u druge socijalne naknade. Od rujna 2016. petogodišnjaci više nisu obvezni pohađati predškolsko obrazovanje, a udio djece mlađe od tri godine u formalnoj skrbi o djeci i dalje je među najnižima u EU-u. Unatoč poduzetim mjerama, segmentacija tržišta rada i dalje je velika, što negativno utječe na produktivnost i akumulaciju ljudskog kapitala. I dalje su prisutne prepreke brojnijem zapošljavanju na neodređeno vrijeme. Odbor za kodifikaciju trenutačno priprema nove nacrte zakona o radu u području pojedinačnih i kolektivnih ugovora. To je prilika za uklanjanje prethodno navedenih prepreka.

               (11)Proteklih se godina povećala prosječna stvarna dob za umirovljenje, ali je i dalje znatno ispod zakonske dobi za umirovljenje. Viša stvarna dob za umirovljenje ključna je za gospodarski rast, adekvatnost budućih mirovina i fiskalnu održivost mirovinskog sustava. Međutim, nedavna odluka o smanjenju zakonske dobi za umirovljenje na 60 godina za žene i 65 godina za muškarce u suprotnosti je s time. Skup poseban sustav socijalnog osiguranja za poljoprivrednike (KRUS) još je jedan razlog slabe mobilnosti radnika i prikrivene nezaposlenosti u poljoprivredi.

               (12)U posljednja se dva desetljeća obrazovni sustav znatno poboljšao; osnovna znanja petnaestogodišnjaka daleko su iznad prosjeka EU-a, a stope prijevremenog prekida školovanja među najnižima su u EU-u. Međutim, način na koji učenici stječu vještine primjerene za tržište rada koje se brzo mijenja može se još poboljšati. Nadolazeće promjene osnovnog i srednjoškolskog obrazovanja nose sa sobom velike organizacijske izazove i skraćuju razdoblje općeg obrazovanja, što može negativno utjecati na jednakost u obrazovanju. Također su najavljene dodatne promjene u cilju prilagodbe strukovnog obrazovanja i osposobljavanja potrebama na tržištu rada, no treba vidjeti mogu li se njima riješiti postojeći nedostaci. Vlada je započela savjetovanja o reformi visokog obrazovanja radi poboljšanja rezultata u tom sektoru i njegove relevantnosti za tržište rada. Poljska bilježi nedovoljno sudjelovanje u obrazovanju odraslih, a prosječna je razina osnovnih vještina starijih odraslih osoba niska, čime se otežava njihova zapošljivost.

               (13)Zbog slabosti prostornog planiranja povećava se administrativno opterećenje povezano s izdavanjem građevinskih dozvola. Planovima prostornog uređenja, koji su često loše kvalitete, obuhvaćeno je tek ograničeno državno područje Poljske. U područjima koja nisu obuhvaćena tim planovima građevinske se dozvole izdaju na temelju jednokratnih odluka o prostornom uređenju, što stvara rizik i nesigurnost za ulagače. Cilj je nacrta zakona o gradnji konsolidacija procesā prostornog planiranja i smanjenje administrativnog opterećenja za ulagače. Reforma je prilika za poboljšanje, ovisno o konačnoj verziji zakona i njegovoj provedbi.

               (14)Došlo je do znatnog smanjenja ulaganja u 2016. zbog manjeg iskorištavanja sredstava iz strukturnih fondova EU-a, što je rezultat prelaska između programskih razdoblja i povećane nesigurnosti među privatnim ulagačima. Poslovno je okruženje uglavnom povoljno. Međutim, povećani broj regulatornih promjena i ograničena javna savjetovanja o nekim ključnim zakonima utjecali su na povjerenje poduzeća. Pravna sigurnost, povjerenje u kvalitetu te predvidljivost regulatornih, poreznih i drugih politika i institucija važni su čimbenici kojima bi se mogle povećati stope ulaganja. U tom su kontekstu ključni i vladavina prava te neovisno sudstvo. Trenutačna sustavna prijetnja vladavini prava stvara pravnu nesigurnost. Budući da vlada namjerava povećati svoju ulogu u gospodarstvu, bit će važno osigurati ekonomsku održivost odluka o ulaganjima. U nekoliko područja i dalje postoji znatno regulatorno opterećenje.

               (15)Zahvaljujući sredstvima EU-a, cestovna se mreža brzo razvila, no stopa smrtno stradalih na cestama i dalje je među najvišima u EU-u, što dovodi do velikih troškova za društvo. Unatoč dostupnosti značajnih sredstava EU-a, željeznički sektor i dalje se suočava s golemim zastojima u provedbi projekata. Budući da ne postoji višegodišnji program održavanja željezničke infrastrukture, osiguravanje dugog vijeka trajanja željezničke infrastrukture i dalje je izazov.

               (16)Oko 60 % postojećeg kapaciteta fosilnih goriva u Poljskoj starije je od 30 godina. Zato su u nadolazećim godinama potrebna velika ulaganja. Razina elektroenergetske povezanosti u 2016. bila je među najnižima u EU-u. To u kombinaciji s velikim brojem kapaciteta koji će se povući iz upotrebe i povećanom potražnjom za električnom energijom pridonosi slabijim izgledima da se osigura primjerenost proizvodnje električne energije. Ugroženo je ostvarivanje obvezujućeg nacionalnog cilja za obnovljivu energiju do 2020. Nakon otvaranja terminala za ukapljeni prirodni plin Poljska je znatno poboljšala sigurnost svoje opskrbe plinom. Također je razvila svoju nacionalnu mrežu prijenosa i distribucije plina. Međutim, rad na plinskim spojnim vodovima od regionalne važnosti ne napreduje prema planu.

               (17)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Poljske i objavila je u Izvješću za Poljsku za 2017. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Poljskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Poljskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja u EU-u na način da se na razini EU-a pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (18)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje
                  10
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

               PREPORUČUJE da Poljska 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Nastaviti s provedbom fiskalne politike u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, što znači da bi 2018. trebala ostvariti velik fiskalni napor. Pri poduzimanju mjera politike potrebno je uzeti u obzir postizanje smjera fiskalne politike koji pridonosi jačanju oporavka koji je u tijeku i održivosti javnih financija Poljske. Poduzeti mjere poboljšanja učinkovitosti javnih rashoda te ograničiti upotrebu smanjenih stopa PDV-a.

               2.Poduzeti mjere kako bi se povećalo sudjelovanje na tržištu rada, posebice žena, niskokvalificiranih radnika i starijih osoba, među ostalim poticanjem stjecanja primjerenih vještina i uklanjanjem prepreka za veću razinu zapošljavanja na neodređeno vrijeme. Osigurati održivost i adekvatnost mirovinskog sustava poduzimanjem mjera povećanja stvarne dobi za umirovljenje i uvođenjem reforme aranžmana povlaštenih mirovina.

               3.Poduzeti mjere uklanjanja prepreka ulaganjima, osobito u sektoru prometa.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 520 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 i P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 86 final.

                     (7)
                  Članak 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006, SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Neto državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

                     (10)
                  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 26.11.2015.
            COM(2015) 692 final
            Limité cabinets            Embargo jusqu'à l'adoption
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o ekonomskoj politici europodručja
            {SWD(2015) 700 final}

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o ekonomskoj politici europodručja

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 136. u vezi s člankom 121. stavkom 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) Europskog parlamenta i Vijeća br. 1176/2011 od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Gospodarstvo europodručja nastavlja se oporavljati umjerenom brzinom
                  3
               . Za održavanje i pospješivanje rasta europodručja nužni su trajni napori u području politika za poticanje uravnotežene prilagodbe u privatnom i javnom sektoru, poboljšanje sposobnosti prilagodbe te jačanje gospodarske konkurentnosti i potencijala rasta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju. Stopu rasta usporavaju posljedice nedavne ekonomske i financijske krize, među ostalim i tekuće vanjsko uravnoteženje, visoka razina javnog i privatnog duga, visoka stopa nezaposlenosti te i dalje prisutna strukturna nefleksibilnost na domaćim tržištima rada i proizvoda. Ti čimbenici, zajedno s drugim uskim grlima kao što su nepovoljna poslovna okruženja, neučinkovitosti javne uprave i prepreke pri pristupu financiranju, uzrok su i dalje niskih razina ulaganja.

               (2)Potrebno je pospješiti provedbu ambicioznih strukturnih reformi kojima se povećava produktivnost i potiče potencijal rasta u skladu s političkim prioritetima utvrđenima u Godišnjem pregledu rasta za 2016. za sve države članice EU-a
                  4
               . Budu li se provodile zajednički u svim državama članicama, strukturne reforme mogu donijeti koristi europodručju kao cjelini zahvaljujući pozitivnim učincima prelijevanja, prije svega trgovinskim i financijskim kanalima. Unatoč određenom napretku u reformama za povećanje otpornosti tržišta rada, diljem europodručja i dalje se bilježe znatne razlike, posebno u pogledu stope dugoročne nezaposlenosti i nezaposlenosti mladih. Države članice koje su prije krize provele sveobuhvatne reforme u području tržišta rada i socijalne sigurnosti mogle su bolje poduprijeti zapošljavanje i očuvati pravednost tijekom gospodarskog pada. Te reforme obuhvaćaju fleksibilne i pouzdane ugovorne odnose, sveobuhvatne strategije cjeloživotnog učenja, učinkovite aktivne politike tržišta rada i moderne sustave socijalne zaštite. Rezultate bi se mogli dodatno poboljšati smanjenjem poreznog klina na rad, prije svega za osobe s niskim dohotkom, te osiguravanjem pravednih poreznih sustava.

               (3)Odgovarajućim oblikom reformi i njihovom brzom provedbom može se pridonijeti rješavanju problema postojećih i sprječavanju nastanka novih neravnoteža u europodručju. Tematskim raspravama Euroskupine, u okviru kojih bi se veći naglasak stavio na utvrđivanje referentnih mjerila, provedbu najbolje prakse i međusobni pritisak, može se pridonijeti promicanju konvergencije u smjeru najboljih rezultata. Euroskupina bi stoga trebala dodatno unaprijediti tematske rasprave o reformama u ključnim područjima za funkcioniranje EMU-a te redovito pratiti provedbu reformi u državama članicama europodručja i napredak u uklanjanju neravnoteža u kontekstu postupka zbog makroekonomskih neravnoteža.

               (4)Fiskalne politike pitanja su od zajedničkog interesa u ekonomskoj i monetarnoj uniji. Odgovorne nacionalne fiskalne politike koje su usklađene sa zajedničkim fiskalnim pravilima presudne su za osiguravanje održivosti duga i funkcioniranje fiskalnih stabilizatora kojima se ublažavaju šokovi karakteristični za pojedinačne države. Nadalje, s obzirom na učinke prelijevanja među državama članicama europodručja ključno je postići odgovarajući smjer fiskalne politike na razini cijelog europodručja i izbjegavati procikličke fiskalne politike. Za to je neophodno ojačati koordinaciju fiskalnih politika unutar europodručja i pri tome u potpunosti poštovati Pakt o stabilnosti i rastu. U tom kontekstu, očekivani uglavnom neutralan opći smjer fiskalne politike europodručja u 2016. čini se primjerenim s obzirom na sveukupno makroekonomsko okruženje i negativne rizike za rast. Kada je riječ o 2017., s obzirom na prognoze postupnog zatvaranja proizvodnog jaza, fiskalnim bi se politikama trebala uravnotežiti potreba za izbjegavanjem procikličnosti i smanjenjem javnog duga radi obnove fiskalnih rezervi. To bi se trebalo uzeti u obzir pri izradi ažuriranih programa stabilnosti u proljeće 2016., vodeći računa o najnovijim ekonomskim i fiskalnim kretanjima. Elementima fiskalnih strategija i dalje se nedovoljno pridonosi rastu. Kao što je istaknuto u preporukama državama članicama europodručja u ljeto 2015.
                  5
               , države članice trebale bi održavati tematske rasprave o poboljšanju kvalitete i održivosti javnih financija.

               (5)Potrebno je dovršiti uspostavu bankarske unije. Prvo, Direktiva o oporavku i sanaciji banaka mora se do 30. studenoga 2015. u potpunosti prenijeti u nacionalno zakonodavstvo svih 28 država članica. Drugo, potrebno je bez odgode uspostaviti odgovarajuće prijelazne mehanizme financiranja za sanaciju banaka tako da se moguće financijske potrebe od 1. siječnja 2016. financiraju sredstvima Jedinstvenog fonda za sanaciju banaka. Nadalje, trebalo bi se dogovoriti o fiskalno neutralnom zaštitnom mehanizmu za Jedinstveni fond za sanaciju banaka što prije tijekom prijelaznog razdoblja. Konačno, Komisija je kao dio daljnjeg razvoja bankarske unije 24. studenoga 2015. predložila uspostavu europskog sustava osiguranja depozita za države članice europodručja.
                  6

               (6)S obzirom na akomodativnu prirodu monetarne politike uvjeti su na financijskom tržištu unutar europodručja i dalje općenito povoljni. No slabi gospodarski temelji i visoka razina zaduženosti privatnog sektora i dalje negativno utječu na potražnju za bankovnim kreditiranjem, a time i na gospodarski rast. Bankovne bilance i dalje opterećuju visoke razine loših kredita i tako ograničavaju kreditiranje. Različiti i katkada neprimjereni mehanizmi koji se u EU-u primjenjuju u slučaju insolventnosti pridonose sporijem razduživanju privatnog sektora i koče ulaganja.

               (7)Neovisno o nedavnim postignućima u jačanju arhitekture ekonomske i monetarne unije (EMU), mora se i dalje raditi na njezinu dovršetku. U Izvješću petorice predsjednika iz lipnja 2015. utvrđene su mjere za uspostavu EMU-a najkasnije do 2025.
                  7
                Europska komisija donijela je prvi skup dodatnih prijedloga na temelju izvješća 21. listopada 2015.
                  8
                Države članice europodručja trebale bi preuzeti zajedničku odgovornost i pravovremeno ostvarivati napredak u provedbi kratkoročnih i srednjoročnih inicijativa u smjeru uspostave ekonomske i monetarne unije. U cilju daljnjeg pospješivanja konvergencije europodručja, prijedlozima su obuhvaćene mjere kojima se jača dimenzija europskog semestra povezana s europodručjem, među ostalim i ranijim objavljivanjem preporuka za europodručje, u cilju utvrđivanja zajedničkih izazova u ranijoj fazi postupka i prikupljanja podataka za izradu preporuka po državama članicama za države članice europodručja, koje se zatim donose u okviru europskog semestra,

               OVIME PREPORUČUJE da u 2016. i 2017. države članice europodručja u okviru Euroskupine pojedinačno i zajednički poduzmu sljedeće:

               1.Provode politike kojima se podupire oporavak, potiče konvergencija, pospješuje uklanjanje makroekonomskih neravnoteža i poboljšava sposobnost prilagodbe. U tu bi svrhu države članice, osobito one s visokim razinama privatnog i stranog duga, trebale provoditi reforme za povećanje produktivnosti, poticanje zapošljavanja, povećanje konkurentnosti i poboljšanje poslovnog okruženja. Države članice s velikim suficitom tekućeg računa trebale bi prvenstveno provoditi mjere kojima se pridonosi usmjeravanju prekomjerne štednje u domaće gospodarstvo i tako potaknuti domaća ulaganja.

               2.Provode reforme koje uključuju i. fleksibilne i pouzdane ugovore o radu kojima se promiču tranzicije tržišta rada i izbjegava stvaranje dvaju razreda tržišta rada; ii. sveobuhvatne strategije cjeloživotnog učenja; iii. učinkovite politike pomoći nezaposlenima za povratak na tržište rada, iv. moderne sustave socijalne zaštite kojima se podupiru oni kojima je pomoć potrebna te osiguravaju poticaji za uključivanje na tržište rada te v. otvorena i konkurentna tržišta proizvoda i usluga. Radi poticanja zapošljavanja, proračunski neutralnim mjerama smanjuju porezni klin na rad, prije svega za osobe s niskim dohotkom.

               3.U 2016. zadrže planirani uglavnom neutralan smjer fiskalne politike. Kada je riječ o 2017., smanje razinu javnog duga radi obnove fiskalnih rezervi i pritom izbjegavaju procikličnost, uz potpuno poštovanje Pakta o stabilnosti i rastu. Diferenciraju fiskalne napore svake države članice uzimajući u obzir njihovo pojedinačno stanje s obzirom na zahtjeve iz Pakta o stabilnosti i rastu te njihove potrebe povezane sa stabilizacijom, kao i učinak prelijevanja među državama članicama europodručja. U tu svrhu na vrijeme rasprave o smjeru fiskalne politike europodručja radi izrade i predstavljanja programa stabilnosti i nacrta proračunskih planova.

               4.Omoguće postupno smanjenje loših bankovnih kredita i poboljšaju postupke u slučaju nesolventnosti za poduzeća i kućanstva. Države članice s visokim razinama privatnog duga promiču redovito razduživanje, među ostalim i olakšavanjem rješavanja problema neodrživog privatnog duga.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  Komisijina jesenska ekonomska prognoza 2015.

                     (4)
                  Godišnji pregled rasta za 2016.

                     (5)
                  SL C 272, 18.8.2015., str. 98.

                     (6)
                  COM(2015) 586 završna verzija, 24.11.2015.

                     (7)
                  Dovršetak europske ekonomske i monetarne unije, izvješće Jean-Claudea Junckera u bliskoj suradnji s Donaldom Tuskom, Jeroenom Dijsselbloemom, Marijem Draghijem i Martinom Schulzom.

                     (8)
                  http://ec.europa.eu/priorities/economic-monetary-union/docs/single-market-strategy/communication-emu-steps_en.pdf


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.5.2016.
            COM(2016) 347 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2016.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Švedske za 2016.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2016.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Švedske za 2016.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2016. Prioritete godišnjeg pregleda rasta odobrilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Švedsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Švedsku za 2016.
                  5
                objavljeno je 26. veljače 2016. Njime je ocijenjen napredak Švedske u odnosu na preporuku za Švedsku koju je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak te zemlje u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 8. ožujka 2016. predstavila rezultate detaljnog preispitivanja
                  6
               . U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Švedskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, visok i rastući dug kućanstava povezan s visokim i rastućim cijenama stambenih nekretnina u kontekstu pozitivnih kreditnih tokova predstavlja rizik od nepravilnog ispravljanja neravnoteža s posljedicama za realno gospodarstvo i bankarski sektor. Poduzete su mjere politike u makrobonitenoj domeni, što bi ipak moglo biti nedovoljno. I dalje su prisutni nedostatci u okviru politika u području oporezivanja povezanog sa stambenim nekretninama, otplate hipotekarnih kredita, funkcioniranja stambene ponude i tržišta najma nekretnina.

               (3)Švedska je 28. travnja 2016. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2016. i svoj program konvergencije za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (4)Pri planiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako je potrebna potpora pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i povezanih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako namjerava iskoristiti tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje
                  7
               .

               (5)Na Švedsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem programu konvergencije planira postići ukupni saldo od -0,4 % BDP-a te nastaviti ispunjavati srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 1 % BDP-a, tijekom programskog razdoblja. Prema programu konvergencije očekuje se da će se udio državnog duga u BDP-u smanjiti na 42,5 % u 2016. te se dodatno smanjiti na 39,1 % u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je do 2016., a nakon toga oprezan. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2016. predviđa se da će strukturni saldo biti na -0,5 % BDP-a u 2016. te -0,9 % BDP-a u 2017. u odnosu na srednjoročni proračunski cilj. Moguća buduća odstupanja procjenjivat će se u odnosu na zahtjev održavanja strukturnog salda na razini srednjoročnog proračunskog cilja. Vijeće na temelju ocjene programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2016. smatra da se očekuje da će Švedska ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (6)Zaduženost kućanstava u Švedskoj na vrlo je visokoj razini, a u posljednjem desetljeću stopa njegova rasta jedna je od najviših u EU-u. Prema švedskoj središnjoj banci Riksbank, dug kućanstava u odnosu na godišnji raspoloživi dohodak iznosio je 175 % u 2015. Zbog razmjerno niskih poreza na imovinu i visokog poreznog odbitka za hipotekarne kamate, porezni poticaji Švedske za vlasništvo stambenih nekretnina među najvećima su u EU-u. Visoka razina zaduženosti kućanstava stvara rizik za makroekonomsku stabilnost. Vlada je poduzela određene korake za rješavanje zaduženosti kućanstava, uključujući zakon kojim se uvodi zahtjev obvezne otplate novih hipotekarnih zajmova, koji je parlament donio 23. ožujka 2016. Donošenje te ključne mjere znatno je kasnilo zbog dvojbi u pogledu toga ima li makrobonitetno tijelo zakonsku ovlast uvesti taj zahtjev. Postoji rizik da će na sličan način kasniti i dodatne mjere koje bi mogle biti potrebne za rješavanje rastućih neravnoteža Švedske ako ne bude revidiran pravni okvir koji se odnosi na područje djelovanja makrobonitetnog tijela. Konačno, vlada nije poduzela mjere u cilju prilagodbe fiskalnih poticaja, primjerice smanjenjem poreznog odbitka za hipotekarne kamate ili revizijom oporezivanja nepokretne imovine.

               (7)Švedsko tržište stambenih nekretnina i dalje je potencijalni izvor nestabilnosti. Cijene stambenih nekretnina gotovo su kontinuirano rasle tijekom posljednjih 20 godina, posebno u velegradskim područjima Stockholma i Göteborga. Cijene stambenih nekretnina i dalje rastu, ne samo zbog izrazito visokih ključnih pokazatelja, kao što je rast raspoloživog dohotka, već i zbog strukturnih nedostataka na tržištu stambenih nekretnina. Na ponudu stambenih nekretnina negativno utječe neučinkovito korištenje postojećih stambenih prostora, visoka razina kontrole najamnina, slabo tržišno natjecanje u građevinskom sektoru, nedostatna dostupnost zemljišta za novu gradnju te dugotrajni i složeni postupci planiranja. Postojećom strukturom poreza na transakcije na kapitalne dobitke od prodaje nekretnina ograničava se potencijal za učinkovitije korištenje postojećih stambenih prostora. Strukturni nedostaci dovode do nedostatnog ulaganja u stambene nekretnine i sveopćeg manjka stambenih nekretnina te pridonose trajnom povećanju cijena stambenih nekretnina. Zbog manjka raspoloživih i pristupačnih stambenih nekretnina ograničena je i mobilnost na tržištu rada te učinkovita integracija migranata u tržište rada. Vlada je poduzela određene mjere, među kojima i povećanje javnog financiranja za ulaganja u sektor stambenih nekretnina te pojednostavnjenje određenih postupaka planiranja. Nakon ispitivanja tržišnog natjecanja u građevinskom sektoru u prosincu 2015. predložen je niz mogućih mjera, kao što je povećanje transparentnosti ugovora u području socijalne stanogradnje. Međutim vlada nije napredovala u reformi sustava određivanja najamnina.

               (8)Unatoč razmjerno dobrim rezultatima u području ulaganja, Švedska je suočena s problemima koji bi mogli negativno utjecati na dugoročnu konkurentnost zemlje. Konkretno, strukturni nedostaci na tržištu stambenih nekretnina koče ulaganje u tom području. Ulaganje u infrastrukturu radi poboljšanja povezanosti unutar urbanih područja i među njima nedostatno je s obzirom na ograničenja koja uzrokuje manjak stambenih nekretnina.

               (9)Švedska je tijekom proteklog desetljeća među svim zemljama OECD-a doživjela najveći pad obrazovnih rezultata petnaestogodišnjaka prema istraživanju PISA te su njihovi rezultati sada ispod prosjeka EU-a i OECD-a. Postoji rizik da će slabljenje rezultata školskog obrazovanja dugoročno dovesti do pritiska na konkurentnost i inovacijski kapacitet Švedske. Dio obrazovnog problema leži i u velikoj razlici u uspješnosti učenika s migrantskim podrijetlom i onih bez njega. Ta razlika zaslužuje posebnu pažnju s obzirom na velik broj novopridošlih mladih migranata koje treba integrirati u obrazovni sustav. Nejasni mehanizmi financiranja školstva te nesustavno praćenje korištenja sredstava na raznim razinama obrazovnog sustava dovode do smanjene učinkovitosti korištenja resursa. Vlada je osigurala dodatna financijska sredstva kojima će se poboljšati obrazovni rezultati i jednakost te poduzima korake za integraciju novopridošlih migranata u obrazovni sustav.

               (10)Velik priljev izbjeglica u protekloj godini imao je brojne socijalne i gospodarske posljedice za Švedsku. Iako će se zbog priljeva izbjeglica kratkoročno povećati javni rashodi i stvoriti dodatna domaća potražnja te će to dovesti do rasta BDP-a, srednjoročni učinak na zapošljavanje i rast ovisi o uspješnoj integraciji izbjeglica na tržište rada i socijalnoj integraciji, čemu može pridonijeti i obrazovna potpora. To pitanje zauzima visoko mjesto u političkim programima na razini EU-a i države članice te će ga se pomno pratiti i analizirati, uključujući i u izvješću za Švedsku za 2017.

               (11)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Švedske, koju je objavila u izvješću za Švedsku za 2016. Ocijenila je i program konvergencije i nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Švedskoj u proteklim godinama. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Švedskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time i jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja EU-om. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporuci 1. u nastavku.

               (12)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo program konvergencije, te je mišljenja
                  8
                da se očekuje da je Švedska usklađena s Paktom o stabilnosti i rastu.

               (13)Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje provodi Komisija i tu ocjenu, Vijeće je preispitalo nacionalni program reformi i program konvergencije. Njegove su preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene u preporuku 1. u nastavku,

               PREPORUČUJE Švedskoj da u 2016. i 2017. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.Riješiti povećanje duga kućanstava prilagodbom fiskalnih poticaja, u prvom redu postupnim ograničavanjem poreznog odbitka za plaćanja hipotekarnih kamata ili povećanjem periodičnih poreza na nepokretnu imovinu. Osigurati da je makrobonitetno tijelo ovlašteno za pravovremenu provedbu mjera za očuvanje financijske stabilnosti. Promicati ulaganje u stambene nekretnine i poboljšati učinkovitost tržišta stambenih nekretnina, među ostalim uvođenjem veće fleksibilnosti u određivanju cijena najma te revizijom strukture poreza na kapitalne dobitke radi pospješivanja transakcija u području stambenih nekretnina.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 347 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059, i P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  SWD(2016) 95 final.

                     (6)
                  COM(2016) 95 final.

                     (7)
                  COM(2014) 494 final.

                     (8)
                  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.