				|

		52014DC0426

			Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Slovačke za 2014._x000b__x000b_i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Slovačke za 2014. /* COM/2014/0426 final - 2014/ () */

Preporuka za
PREPORUKU VIJEĆA
o nacionalnom programu reformi Slovačke
za 2014.
i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Slovačke za
2014.
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148.
stavak 4.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ)
br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i
nadzora i koordinacije ekonomskih politika[1],
a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
uzimajući u obzir preporuku Europske
komisije[2],
uzimajući u obzir rezolucije Europskog
parlamenta[3],
uzimajući u obzir zaključke
Europskog vijeća,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
zapošljavanje,
uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog
i financijskog odbora,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
socijalnu zaštitu,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
ekonomsku politiku,
budući da:
(1)
Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010.
prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta, Europa
2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom
će se usredotočiti na glavna područja u kojima je potrebno
djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i
konkurentnosti.
(2)
Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju
prijedlogâ Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske
politike država članica i Unije (od 2010. do 2014.) te je 21. listopada
2010. donijelo odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država
članica, koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice
pozvane su da u svojim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja u obzir
uzmu integrirane smjernice.
(3)
Predsjednici država i vlada donijeli su 29. lipnja
2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za
djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja
koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama.
Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a
posebno su istaknuli potpunu predanost ostvarenju ciljeva strategije „Europa
2020.” i provedbi preporuka po državama članicama.
(4)
Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku o
nacionalnom programu reformi Slovačke za 2013. i dostavilo mišljenje o
slovačkom ažuriranom programu stabilizacije za razdoblje 2012. – 2016.
Komisija je u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013[4]15.
studenoga 2013. iznijela mišljenje o nacrtu proračunskog plana
Slovačke za 2014.[5].
(5)
Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji
pregled rasta[6],
čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske
politike za 2014. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011
donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja[7],
u kojemu Slovačku ne smatra državom članicom za koju je potrebno
provesti detaljno preispitivanje.
(6)
Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013.
prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i
mjera za poticanje rasta. Istaknulo je potrebu za provođenjem
diferencirane fiskalne konsolidacije usmjerene na rast, uspostavom normalnih
uvjeta za kreditiranje gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti,
rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te
modernizacijom javne uprave.
(7)
Slovačka je 23. travnja 2014. podnijela svoj
nacionalni program reformi za 2014. i program stabilizacije za 2014. Kako bi se
u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.
(8)
Cilj je proračunske strategije navedene u
programu stabilizacije za 2014. osigurati trajno smanjenje prekomjernog
deficita i do 2017. ostvariti srednjoročni cilj strukturnog deficita od
oko 0,5 % BDP-a. Taj je srednjoročni cilj stroži nego što se
zahtijeva Paktom o stabilnosti i rastu. Slovački deficit opće države
trajno je sveden na ispod 3 % BDP-a u 2013. Planirana (ponovno
izračunana) promjena strukturnog salda za 2014. upućivala bi na
činjenicu da Slovačka znatno odstupa od plana prilagodbe
srednjoročnom cilju. Planirano poboljšanje od 0,3 % BDP-a u 2015.
bilo bi u skladu s pravilima Pakta o stabilnosti i rastu. Programom
stabilizacije poslije se ne bi osigurala odgovarajuća prilagodba
srednjoročnom cilju. Rashodi bi rasli u skladu s referentnim mjerilom za
rashode u 2014. i u 2015. Programom stabilizacije predviđa se da će
se najveći konsolidacijski napori radi ostvarenja srednjoročnog cilja
uložiti u 2016. i 2017. Općenito, prilagodbom srednjoročnom cilju
stvara se rizik u odnosu na poštovanje obveza iz Pakta o stabilnosti i rastu.
Programom stabilizacije predviđa se da će se dug opće države
zadržati ispod referentne vrijednosti od 60 % BDP-a tijekom cijelog
programskog razdoblja. Makroekonomski scenarij na kojemu se temelje projekcije
proračuna u programu i koji je potvrdilo neovisno tijelo (Odbor za
makroekonomske prognoze) vjerodostojan je. Već kvantificiranim mjerama ne
jamči se da će se fiskalni ciljevi koje je odredila vlada ostvariti.
Isto tako, sve rashodovne mjere nisu određene u dovoljnoj mjeri, reforme
štednje u državnoj upravi i dalje podliježu rizicima izvršavanja, a izdaci za
plaće, kao i prije, možda neće doseći ciljane vrijednosti. S
druge strane, brojke predstavljene u programu stabilizacije još ne uzimaju u
obzir očekivane uštede dobivene pokretanjem nacionalne kočnice duga.
Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2014., koja sadržava učinak ušteda u
potrošnji zbog kočnice duga, odstupanje od prilagodbe u 2014. bilo bi
manje nego što je predviđeno programom, a za 2015. predviđa se
dovoljna strukturna prilagodba, pri čemu će se i u 2014. i u 2015.
poštovati referentno mjerilo za rashode. I u programu stabilizacije i u
nacionalnom programu reformi izražava se namjera povećanja potrošnje
usmjerene na rast, no čini se da ona u planovima koji se na njima temelje
nije u potpunosti podržana. Rashodi za obrazovanje iz državnog proračuna
povećavaju se u 2014., ali se smanjuju u godinama nakon toga. Na temelju
ocjene programa stabilizacije i prognoze Komisije, u skladu s Uredbom
Vijeća (EZ) br. 1466/97, mišljenje je Vijeća da u 2014. postoji rizik
odstupanja od prilagodbe srednjoročnom cilju, dok se u 2015. očekuje
odgovarajući ispravak.
(9)
Radi ispunjivanja zahtjeva iz Ugovora o
stabilnosti, koordinaciji i upravljanju Slovačka je u studenome 2013.
uvela pravila o uravnoteženom proračunu. No proračunski je okvir
oslabljen zbog nedostatka gornjih granica za rashode. Njihovo je uvođenje
bilo predviđeno programom stabilizacije za 2013., ali ta preuzeta obveza
još nije provedena. Slovačka je i dalje zemlja srednjeg rizika u pogledu
održivosti javnih financija, a predviđa se da su rashodi za zdravstvo
glavni pokretač sve većih troškova starenja i čine 2 %
BDP-a, što je drugo najveće povišenje rashoda za zdravstvo u državama
članicama. Najveći su problemi u sektoru bolničke skrbi i
primarne zaštite. Vlada je u prosincu 2013. donijela Strateški okvir za
zdravstvo 2014. – 2030. radi poboljšanja ekonomičnosti. Strategiji su sada
potrebni detaljni provedbeni planovi.
(10)
Slovačka je ostvarila napredak u ispunjivanju
poreznih obveza, a polovina mjera u okviru plana djelovanja za borbu protiv
porezne prijevare već je provedena. Čini se da se stoga u 2013.
učinkovitost slovačkog poreznog sustava poboljšala, posebice kada je
riječ o PDV-u, iako i dalje postoji potreba udruživanja napora te
jačanja analitičkog i revizijskog kapaciteta porezne uprave, a
ujedinjavanje naplate poreza, carina i doprinosa za socijalno osiguranje
zaostaje. U cilju daljnje fiskalne konsolidacije usmjerene na rast
Slovačka bi se mogla više osloniti na poreze koji manje prijete rastu,
ponajviše na periodično oporezivanje imovine i porez za zaštitu okoliša.
Dosad nije zabilježen napredak u reformi periodičnog oporezivanja imovine
i njegova povezivanja s tržišnom vrijednosti imovine. Prihodi od tog poreza
niski su i nepromijenjeni od 2000. Vlada je 2013. provela mjere smanjenja
velikih razlika u poreznom klinu između zaposlenih i samozaposlenih, ali i
dalje postoji znatna razlika u efektivnoj poreznoj stopi između tih dviju
skupina zabilježena u 2012.
(11)
Slovačko tržište rada i dalje je suočeno
s nizom izazova. Nezaposlenost, koja je i dalje oko 14 %, većinom je
dugotrajna, što pokazuje na strukturnu prirodu problema nezaposlenosti u
Slovačkoj. Slovačka je postigla određeni napredak u smislu
smanjenja poreznoga klina za radnike s niskim primanjima koji ulaze na tržište
rada nakon dugotrajne nezaposlenosti, ali učinkovitost mjera mora se
pratiti i ocijeniti. Tek ograničen napredak postignut je u drugim
područjima, primjerice u poboljšanju kapaciteta javnih službi za
zapošljavanje radi individualizacije usluga i u jačanju poveznice
između poticajnih mjera i socijalne pomoći. Kada je riječ o
nezaposlenosti mladih, javna služba za zapošljavanje ima ograničene
kapacitete za ranu intervenciju i prilagođavanje usluga tražiteljima
zaposlenja te uspostavljanje kontakta s neregistriranim mladim ljudima. Stoga
postoji potreba djelovanja u tim područjima, što je u skladu s ciljevima
jamstava za mlade.  Potrebno je poduzeti konkretnije mjere za većinu
tražitelja zaposlenja koji su u nepovoljnom položaju, uključujući
Rome, čija je stopa zaposlenosti i dalje niska. Nedostatak
odgovarajućih ustanova za čuvanje djece, posebice za djecu mlađu
od tri godine, otežava povratak majki na tržište rada.
(12)
Ograničena usklađenost obrazovanja s
potrebama tržišta rada sprečava ponudu kvalificirane radne snage.
Obrazovni rezultati učenika u obvezatnom školovanju ispod su prosjeka EU-a
i znatno su se pogoršali. Javni rashodi na obrazovanje i dalje su niski usprkos
nedavnim povišicama nastavničkih primanja. Početna se izobrazba
nastavnika poboljšava i sve se veći naglasak stavlja na praktično
iskustvo, no s tim se naporima mora nastaviti. Usprkos nastojanjima vlade da
reformira strukovno obrazovanje i osposobljavanje te subvencionira radna mjesta
za mlade, stopa nezaposlenosti mladih i dalje je među najvišima u EU-u, a
prelazak iz škole na posao kompliciran. Relativno nizak postotak stručno
usmjerenih programa na razini prvostupnika i nedovoljna suradnja s poslodavcima
smanjuje usklađenost potreba tržišta rada s tercijarnim obrazovanjem.
Poboljšanje kvalitete visokog obrazovanja te suradnje između poduzeća
i obrazovnih ustanova pomoglo bi potaknuti inovacijske kapacitete
slovačkoga gospodarstva. Planovi u okviru strategije pametne specijalizacije
dobro napreduju, no moraju se učinkovito provesti. Neprestano niska razina
kvalitetnog predškolskog obrazovanja i skrbi negativno utječe na obrazovne
rezultate, posebice na Rome. Inicijative za poboljšanje obrazovnih rezultata
romskih učenika za sada se suviše oslanjaju na projekte koje sufinancira
EU.
(13)
Na energetskom planu Slovačka je ostvarila
napredak u pripremama za uspostavu većeg broja interkonekcija za
električnu energiju i plin sa susjednim zemljama. Međutim, i dalje je
potrebno poduzimanje mjera kako bi slovačko energetsko tržište bolje
funkcioniralo, a posebice se mora poboljšati transparentnost mehanizma
određivanja cijena. U novom programskom razdoblju paket mjera poboljšanja
energetske učinkovitosti predložen je za dobivanje financijske pomoći
EU-a.
(14)
Trenutačnom reformom javne uprave poboljšat
će se usmjerenost na korisnike, no kvaliteta i učinkovitost
slovačke javne uprave i dalje su loši. Neprestano velika fluktuacija
zaposlenika povezana s političkim promjenama te loše kadrovsko upravljanje
i loša analitička sposobnost narušavaju donošenje politika temeljeno na
dokazima. Međunarodni pokazatelji korupcije Slovačku i dalje
svrstavaju nisko, a napredak u poboljšanju učinkovitosti i
transparentnosti pravosudnog sustava neznatan je. U Slovačkoj se pogoršala
kvaliteta poslovnog okruženja, a podrška brzorastućim poduzećima
stagnira. Slovačka je nedavno reformirala pravila o javnoj nabavi u cilju
poboljšanja transparentnosti i učinkovitosti, no primjena tih pravila i
dalje je izazov, a učinak reforme javne nabave iz 2013. i ostaje
ograničen.
(15)
Komisija je u okviru europskog semestra provela
sveobuhvatnu analizu slovačke ekonomske politike. Ocijenila je program
stabilizacije i nacionalni program reformi. U obzir je uzela njihov značaj
za održivu fiskalnu i društveno-ekonomsku politiku u Slovačkoj, ali i
poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg
ekonomskog upravljanja Europskom unijom uključivanjem iskustva na razini
EU-a u buduće nacionalne odluke. Komisijine preporuke iz europskog semestra
navedene su u preporukama 1. do 6. u nastavku.
(16)
Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo
slovački program stabilizacije, a njegovo je mišljenje[8] navedeno u preporuci 1.
u nastavku.
(17)
Komisija je u kontekstu europskog semestra provela
i analizu ekonomske politike europodručja kao cjeline. Vijeće je na
temelju te analize donijelo posebne preporuke po državama članicama
europodručja. Slovačka bi trebala osigurati potpunu i pravovremenu
provedbu tih preporuka.
OVIME PREPORUČUJE Slovačkoj
da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kako bi:
1.           nakon
smanjenja prekomjernog deficita ojačala proračunske mjere za 2014. u
svjetlu razlike od 0,3 % BDP-a nastale u odnosu na zahtjeve Pakta o
stabilnosti i rastu koji se temelje na Komisijinoj proljetnoj prognozi 2014.; u
2015. osigurala zahtijevanu prilagodbu srednjoročnom cilju od 0,1 %
BDP-a, uzimajući u obzir očekivane slabe gospodarske uvjete; nakon
toga, do ostvarenja srednjoročnog cilja postigla godišnju strukturnu
prilagodbu od 0,5 % BDP-a kao referentnu vrijednost; dalje jačala
fiskalni okvir, među inim i uvođenjem obvezujućih i provedivih
gornjih granica za rashode; poboljšala dugoročnu održivost javnih
financija povećanjem ekonomičnosti sektora zdravstva, posebice
racionalizacijom bolničke skrbi i upravljanja bolnicama te jačanjem
primarne zaštite;
2.           poboljšala učinkovitost
porezne uprave jačanjem revizije, ocjene rizika i sposobnosti naplate
duga; povezala osnovicu za oporezivanje nekretnina s tržišnom vrijednosti
imovine;
3.           učinkovitije riješila
problem dugotrajne nezaposlenosti poticajnim mjerama, obrazovanjem odraslih i
individualiziranim kvalitetnim usavršavanjem; poboljšala sposobnosti javnih
usluga za zapošljavanje pri obradi predmeta, individualiziranom savjetovanju i
poticanju tražitelja zaposlenja te bolje povezala poticajne mjere i socijalnu
pomoć; učinkovito suzbila nezaposlenost mladih poboljšavanjem rane
intervencije, u skladu s ciljevima programa Jamstvo za mlade. poboljšala
poticaje za zapošljavanje žena boljim osiguravanjem ustanova za čuvanje
djece, posebice one mlađe od tri godine starosti;
4.           poduzela mjere povećanja
kvalitete nastave radi boljih obrazovnih rezultata; ojačala učenje
temeljeno na radu u poduzećima u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju;
prilagodila akreditaciju, financiranje i mjere upravljanja kako bi potaknula
stvaranje stručno usmjerenih programa na razini prvostupnika; poboljšala
kvalitetu i važnost znanstvene baze te provela planove za poticanje
učinkovitog prijenosa znanja i suradnje među sveučilištima te
istraživačkim i poslovnim ustanovama; prilagodila ustavne mjere
poboljšanja pristupa visokokvalitetnom i uključivom predškolskom i
školskom obrazovanju za marginalizirane skupine, uključujući Rome, te
poduzela mjere povećanja njihova sudjelovanja u strukovnom osposobljavanju
i visokom obrazovanju;
5.           uložila veće napore u
bolje funkcioniranje energetskog tržišta, posebice povećanjem javne
transparentnosti regulatornog okvira i istražila uzroke visokih cijena
električne mreže, ponajviše za industrijske korisnike; nadovezujući
se na već postignut uspjeh, dalje razvijala interkonekcije sa susjednim
zemljama, uključujući Ukrajinu, u skladu s Memorandumom o
razumijevanju potpisanim u travnju;
6.           poduzela mjere povećanja
neovisnosti javne službe, uključujući izmjene Zakona o državnim
službenicima; prilagodila strategiju poboljšanja kadrovskog upravljanja u
javnoj upravi; uložila veće napore u jačanje analitičke
sposobnosti u glavnim ministarstvima u cilju donošenja politika temeljenih na
dokazima i poboljšanja kvalitete ocjene učinka politike; poduzela mjere
borbe protiv korupcije i ubrzala napore poboljšanja učinkovitosti i
kvalitete pravosudnog sustava; uvela mjere poboljšanja poslovnog okruženja,
uključujući MSP-ove; uložila veće napore u poboljšanje
učinkovitosti javne nabave.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 209, 2.8.1997, str. 1.
[2]               COM(2014) 426 konačno.
[3]               P7_TA(2014)0128 i P7_TA(2014)0129.
[4]               SL L 140, 27.5.2013., str.11.
[5]               C(2013) 8011 završna verzija
[6]               COM(2013) 800 završna verzija.
[7]               COM(2013) 790 završna verzija.
[8]               Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe Vijeća
(EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi 2014. za Rumunjsku i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Rumunjske za 2014.

text:
               29.7.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 247/109

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 8. srpnja 2014.
   o nacionalnom programu reformi 2014. za Rumunjsku i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Rumunjske za 2014.
   2014/C 247/21
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko se vijeće 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta, Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzeti mjere radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti.

               (2)

               Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedlogâ Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Šefovi država i vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedine zemlje.

               (4)

               Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo Preporuku (3) o nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2013. i dostavilo mišljenje o programu konvergencije Rumunjske za razdoblje 2012. – 2016.

               (5)

               Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Komisija je 13. studenoga 2013. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja.

               (6)

               Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

               (7)

               Rumunjska je 6. svibnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014., a 5. svibnja 2014. i program konvergencije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (8)

               Vijeće je 22. listopada 2013. donijelo Odluku 2013/531/EU (4) o pružanju srednjoročne financijske pomoći Rumunjskoj u iznosu do 2 milijarde eura do rujna 2015. Preventivna srednjoročna financijska pomoć Rumunjskoj u okviru instrumenta pomoći platnoj bilanci država članica koje nisu dio europodručja smatrala se primjerenom zbog nestabilnih tokova kapitala koji osobito utječu na tržišta u usponu, rizika makroekonomskog scenarija i preostalih slabosti u bankarskom sektoru. Iako Rumunjska u trenutačnim tržišnim uvjetima ne namjerava zahtijevati isplatu obroka, može se očekivati da će preventivna pomoć pridonijeti konsolidaciji makroekonomske, proračunske i financijske stabilnosti te će, zahvaljujući provedbi strukturnih reforma, povećati otpornost i potencijal rasta gospodarstva. Memorandumom o razumijevanju od 6. studenoga 2013. i njegovim kasnijim dodacima o utvrđivanju uvjeta koji moraju biti ispunjeni u okviru preventivne pomoći EU-a nadopunjuju se i podupiru preporuke europskog semestra za pojedine zemlje. Preventivna pomoć EU-a ovisi o provedbi opsežnog programa gospodarske politike s osobitim naglaskom na mjere strukturne reforme uključujući one preporuke po državama članicama koje se odnose na administrativne kapacitete, reforme tržišta proizvoda, poslovno okruženje, tržišta rada, mirovine, poduzeća u državnom vlasništvu i zdravstvenu skrb. Tim programom Vlada nije oslobođena provedbe svih preporuka po državama članicama u cijelosti. Određivanje prioriteta politika koji su potrebni za provedbu Memoranduma o razumijevanju i preporuka po državama članicama, njihovu provedbu i usklađivanje trebalo bi dosljedno razmotriti na razini na kojoj se donose odluke.

               (9)

               Cilj je proračunske strategije utvrđen programom konvergencije za 2014. postići srednjoročni cilj odnosno strukturni deficit od 1 % BDP-a u 2015., čime se odražavaju zahtjevi Pakta o stabilnosti i rastu, te ga nakon toga i zadržati. Rumunjska se 2014. koristi mogućnošću privremenog odstupanja u odnosu na plan prilagodbe srednjoročnom cilju, koje je dopušteno za zajednički financirane projekte. Privremeno odstupanje mora se nadoknaditi sljedeće godine. U programu konvergencije se predviđa stabilizacija (ponovno izračunanog) strukturnog salda u 2014. i poboljšanje od 0,8 % BDP-a u 2015. Predviđa se da će rashodi rasti brzinom usklađenom s referentnom vrijednosti za rashode za 2014. i 2015. Predviđa se da će u 2015. udio duga u BDP-u dosegnuti 40 % te zatim pasti u 2016./2017. Općenito je proračunska strategija iz programa konvergencije u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Vjerojatan je makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna. Uglavnom je u skladu s proljetnom prognozom iz 2014. službi Komisije. Međutim, procjena mogućeg BDP-a na kojoj se temelji program konvergencije nešto je veća, većinom zbog optimističnijih izgleda za tržište rada. I dalje postoje rizici u pogledu proračunskog plana za 2014. u odnosu na nadzor rashoda i manju naplatu poreza od predviđene. Štoviše, mjere na kojima se temelji predloženi fiskalni program za 2015. i kasnije još nisu utvrđene.
               Na temelju prognoza Komisije, unatoč malom smanjenju strukturnog salda 2014., Rumunjska u 2014. poštuje zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu, uzimajući u obzir privremeno odstupanje koje je dopušteno za zajednički financirane projekte. Za 2015. postoji rizik znatnog odstupanja od zahtijevane strukturne prilagodbe, uzimajući u obzir potrebno nadoknađivanje za privremeno odstupanje koje je dopušteno za zajednički financirane projekte. Štoviše, predviđa se da će Rumunjska 2015. odstupiti od referentnih vrijednosti. Na temelju ocjene programa i prognoze Komisije, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da u 2015. u okviru programa konvergencije može doći do rizika znatnog odstupanja od zahtjeva predviđenih preventivnim dijelom.

               (10)

               U području PDV-a velike izazove i dalje predstavljaju porezne prijevare i izbjegavanje plaćanja poreza, uključujući prekogranične djelatnosti, trošarine, doprinose za socijalno osiguranje i oporezivanje osobnog dohotka. Ostvaren je ograničen vidljivi napredak u borbi protiv neprijavljenog rada, dok se učinkovitost strategije za izvršenje poreznih obveza smanjuje nedostatkom realističnih i obvezujućih mjera te nedovoljnim naglaskom na prevenciju. U tijeku je reforma porezne uprave radi povećanja učinkovitosti; prekogranična administrativna suradnja, osobito u području PDV-a, i dalje je slaba. Porezni klin za osobe s niskim i srednjim primanjima i dalje je visok te se njima potiče neprijavljeni rad i nedovoljno prijavljivanje primanja. Ostvaren je određeni napredak u području poreza za zaštitu okoliša zbog poboljšanja sustava oporezivanja vozila i povećanja trošarina na gorivo koje se sada automatski usklađuju s inflacijom. Rumunjska je suočena s dugoročnim rizikom za održivost, uglavnom zbog rashoda povezanih sa starenjem. Postoji zabrinutost u pogledu održivosti i adekvatnosti mirovinskog sustava zbog niskog omjera zaposlenih osoba koje plaćaju doprinose u odnosu na osobe koje primaju mirovinu. Rumunjska je poduzela korake kako bi se dob za umirovljenje muškaraca i žena izjednačila 2035.

               (11)

               Neučinkovitom upotrebom resursa i lošim upravljanjem povećava se rizik za fiskalnu održivost sektora zdravstva. Uobičajenim neformalnim plaćanjima u javnom zdravstvu još se više onemogućuje pristup sustavu, njegova učinkovitost i kvaliteta. Započele su reforme kako bi se povećala učinkovitost i financijska održivost sektora zdravstvene skrbi, no potrebni su stalni napori. Kasni se u provedbi nekih mjera te za njih nema dovoljno sredstava i uslužnih kapaciteta. Isplativost će se povećati smanjenjem pretjerane upotrebe bolničke skrbi te jačanjem primarne zaštite i sustava upućivanja. Pokrenute su daljnje reforme sektora zdravstvene skrbi u pogledu zdravlja stanovništva kojima se promiče, među ostalim, pravedan pristup kvalitetnim zdravstvenim uslugama.

               (12)

               Velika neaktivnost, nedovoljna iskorištenost radnih kapaciteta i potreba da se poveća kvaliteta i produktivnost radne snage i dalje su glavni izazovi za rumunjsko tržište rada. Kvaliteta javnih službi za zapošljavanje i prekvalifikaciju i dalje je niska, unatoč određenim mjerama manjeg opsega. Ograničenim resursima javnih službi za zapošljavanje i nedostatkom mjerenja rezultata onemogućuje se učinkovita ponuda prilagođenih usluga osobama koje traže posao, usluge za poslodavce i integracija aktivnih i pasivnih politika tržišta rada. U Rumunjskoj je prosjek mladih koji su nezaposleni i koji nisu uključeni u programe obrazovanja ili osposobljavanja velik i u porastu (17,3 % u 2013.). Kasni se s nacionalnom strategijom za aktivno starenje kojom bi se povećala stopa zaposlenosti starijih radnika koja se sada očekuje krajem 2014.

               (13)

               Ne postoje transparentne smjernice za utvrđivanje minimalne plaće u dijalogu sa socijalnim partnerima koje bi bile usmjerene na pružanje potpore zapošljavanju i konkurentnosti te štitile dohodak od rada na održiv način.

               (14)

               Reforma obrazovanja iz 2011. kojom je utvrđen dugoročni plan za poboljšanje kvalitete obrazovanja na svim razinama još nije u potpunosti operativna zbog nedostatka financijskih i ljudskih resursa. Zbog znatnog pada u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u zadnjih 20 godina posljednjih je godina pokrenuto nekoliko reformi i pilot-projekata, no dostupnost strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, njegova važnost na tržištu rada te uključivanje gospodarskih subjekata u praksu i pripravništvo i dalje je slaba. Kod diplomanata je i dalje prisutna velika neusklađenost vještina, a povezanost poduzeća i sveučilišta i dalje je loša, na što ukazuje visoka stopa nezaposlenosti te činjenica da su mnogi sveučilišni diplomanti zaposleni u područjima koja ne odgovaraju njihovom obrazovanju odnosno za koje su potrebne niže kvalifikacije. Sudjelovanje u aktivnostima cjeloživotnog učenja i dalje je među najnižima u Uniji. Stopa ranog prekidanja školovanja i dalje je jedna od najvećih u Uniji te je trenutačno veća od one iz 2010., osobito kod Roma. Zaposlenost žena otežana je zbog nedostatka povoljnih i kvalitetnih vrtića te ograničenog pristupa njima, osobito za djecu do tri godine starosti.

               (15)

               Smanjenje siromaštva i dalje predstavlja veliki izazov. Unatoč relativno stabilnoj situaciji u području zapošljavanja, bruto dohoci kućanstava opadaju, a nejednakosti dohodaka rastu. Tome su izložene osobito obitelji s djecom. Postignut je vrlo ograničen napredak u ubrzavanju prijelaza s institucionalnih na alternativne oblike skrbi za djecu bez roditeljske skrbi. Veliki broj osoba s invaliditetom i dalje je smješten u domovima, a usluge u zajednici za osobe s invaliditetom nisu dovoljno razvijene. Neznatna razina uvođenja socijalne pomoći, područja koje je obuhvaćeno njome te njezine primjerenosti i dalje predstavljaju izazov za učinkovitost socijalne pomoći pri smanjenju siromaštva. Kasni se s uvođenjem minimalne pomoći za uzdržavanje kojom bi bile obuhvaćene tri postojeće vrste socijalne pomoći (zajamčeni minimalni dohodak, obiteljski doplatak i doplatak za grijanje), a koje je planirano za 2015. Provedba nacionalne strategije za integraciju Roma započela je 2012., no ključnim mjerama nije dodijeljeno dovoljno financijskih sredstava, tako da su rezultati skromni. Kasni se s revizijom strategije i provedbom revidiranih akcijskih planova.

               (16)

               Glavni izazov za Rumunjsku i dalje su slabi kapaciteti javne uprave da razvije i provede politike, čime se koči cjelokupan razvoj države, poslovno okruženje i kapaciteti javnih ulaganja te ne osigurava pružanje dovoljno kvalitetnih javnih usluga. U 2013. provedena je analiza strukturnih razloga koji su doveli do slabih administrativnih kapaciteta. Na temelju te analize trenutačno se priprema strategija za jačanje javne uprave za razdoblje 2014. – 2020. i očekuje se da će biti završena sredinom 2014.

               (17)

               Unatoč važnom napretku stopa apsorpcije sredstava EU-a i dalje je jedna od najnižih u Uniji. Lošim sustavima upravljanja i kontrole te praksom u području javne nabave moglo bi se negativno utjecati na pripremu i provedbu sljedeće generacije programa. Izazov i dalje predstavljaju strateško planiranje i određivanje prioriteta politika u središtu Vlade kao i određivanje prioriteta politika i planiranje višegodišnjeg proračuna na razini resornih ministarstava s važnim portfeljima ulaganja. Zakonodavstvo u području javne nabave nije stabilno ni dosljedno. Institucionalni ustroj s više sudionika čije se nadležnosti često preklapaju nije opremljen za rješavanje nedostataka i pružanje odgovarajućih smjernica javnim naručiteljima. Korupcija i sukobi interesa i dalje zabrinjavaju javne naručitelje. Očekuje se da će sustav ex-ante provjera sukoba interesa u postupku dodjele ugovora o javnoj nabavi biti operativan krajem 2014.

               (18)

               Loša kvaliteta propisa te nedostatak transparentnosti i predvidljivosti regulatornog okvira ometaju poduzeća i građane. Postupci za dobivanje priključka za električnu energiju i građevinskih dozvola te za plaćanje poreza i dalje su složeni. Nejasna vlasnička prava na zemljište sljedeći su izazov za poslovno okruženje u Rumunjskoj; u zemljišne knjige upisano je manje od 50 % vlasničkih prava na nekretnine, a tek oko 15 % podataka o nekretninama provjereno je i registrirano u digitalnom obliku. Rumunjska je ostvarila određeni napredak u poboljšanju kvalitete, neovisnosti i učinkovitosti pravosudnog sustava i borbi protiv korupcije, no ti problemi i dalje zabrinjavaju poduzeća kojima je potrebna učinkovita pravna zaštita. I dalje je prisutan snažan otpor u pogledu integriteta i mjera protiv korupcije na političkoj i administrativnoj razini.

               (19)

               Reguliranje cijena na tržištu električne energije za industrijske kupce ukinuto je 2013., a reguliranje cijena za plin i električnu energiju postupno se ukida. Učinkovitost i transparentnost upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu u tim sektorima veliki su izazov. Očekuje se da će se deregulacijom cijena energije potaknuti poboljšanje energetske učinkovitosti, no potrebne su konkretne mjere i namjenska sredstva za daljnje poboljšanje energetske učinkovitosti u stambenom sektoru, u sektoru daljinskog grijanja, industrije i gradskog prijevoza. Integracija rumunjskog tržišta električne energije i plina na tržišta EU-a još je nepotpuna te postoje znatne prepreke pri uvođenju prekograničnih plinskih veza kojima bi se pridonijelo proširenju ponude.

               (20)

               Nedovoljno razvijenom osnovnom prometnom infrastrukturom i dalje se otežava razvoj u Rumunjskoj. Ubrzanim rastom voznog parka i niskom kvalitetom cestovne infrastrukture koče se poduzeća i gospodarstvo. Lošim održavanjem željezničke mreže utječe se na njezinu sigurnost i pouzdanost. Prijevoz tereta unutarnjim plovnim putovima i dalje je neiskorišten, osobito na Dunavu. Neučinkovitošću i netransparentnošću upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu u prometnom sektoru onemogućuje se razvoj mrežne infrastrukture.

               (21)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu rumunjske ekonomske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa konvergencije. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Rumunjskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisije preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 8. u nastavku.

               (22)

               Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo program konvergencije, njegovo je mišljenje (5) navedeno osobito u preporuci 2. u nastavku,

         OVIME PREPORUČUJE Rumunjskoj da u razdoblju 2014.–2015. poduzme mjere kako bi:

               1.

               provela u potpunosti program financijske pomoći EU-a i MMF-a uzimajući u obzir uvjete politike obuhvaćene Memorandumom o razumijevanju od 6. studenoga 2013. i njegovim kasnijim dodacima kojima se nadopunjuju i podupiru preporuke po državama članicama;

               2.

               provela proračunsku strategiju za 2014., znatno ojačala proračunske napore kako bi osigurala postizanje srednjoročnog cilja u 2015. u skladu s obvezama u okviru programa za uravnoteženje platne bilance i kako je utvrđeno u programu konvergencije za 2014., osobito utvrđivanjem temeljnih mjera te nakon toga zadržala srednjoročni cilj; poboljšala naplatu poreza daljnjom provedbom sveobuhvatne strategije za izvršenje poreznih obveza i pojačanim naporima za smanjenje prijevara povezanih s PDV-om; suzbijala neprijavljeni rad; smanjila porezno opterećenje za osobe s niskim i srednjim primanjima, a da se time ne utječe na proračun; dovršila mirovinsku reformu iz 2010. izjednačivanjem dobi za umirovljenje muškaraca i žena;

               3.

               ubrzala reforme u sektoru zdravstva kako bi se povećala njegova učinkovitost, kvaliteta i dostupnost, i za osobe u nepovoljnom položaju te udaljene i izolirane zajednice; pojačala napore kako bi se zaustavio trend neformalnih plaćanja s pomoću sustava upravljanja i kontrole;

               4.

               pojačala aktivne mjere tržišta rada te kapacitete nacionalne agencije za zapošljavanje; posvetila posebnu pozornost poticanju neregistriranih mladih; pojačala mjere za poticanje zapošljivosti starijih radnika; uspostavila, nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima, jasne smjernice za transparentno utvrđivanje minimalne plaće, uzimajući u obzir gospodarske uvjete i uvjete na tržištu rada;

               5.

               povećala kvalitetu strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, pripravništva, tercijarnog obrazovanja i cjeloživotnog učenja te pristup njima te ih prilagodila potrebama na tržištu rada; osigurala bolji pristup predškolskom obrazovanju i skrbi;

               6.

               u cilju smanjivanja siromaštva povećala učinkovitost i djelotvornost socijalnih transfera, osobito za djecu, te nastavila reformu socijalne pomoći jačanjem povezanosti s mjerama aktivacije; pojačala napore za provedbu predviđenih mjera kojima bi se potaknula integracija Roma na tržištu rada, povećalo pohađanje škola i smanjilo rano prekidanje školovanja partnerskim pristupom i snažnim mehanizmom za praćenje;

               7.

               pojačala napore za ojačanje kapaciteta javne uprave, posebice poboljšanjem učinkovitosti, upravljanja ljudskim resursima, alata za donošenje odluka i usklađivanja unutar različitih razina vlasti te među njima te poboljšanjem transparentnosti, integriteta i odgovornosti; ubrzala apsorpciju sredstava EU-a, pojačala sustave upravljanja i kontrole te ojačala kapacitete strateškog planiranja, uključujući i planiranje višegodišnjeg proračuna; riješila trajne nedostatke u području javne nabave; nastavila poboljšavati kvalitetu i učinkovitost pravosudnog sustava te borbu protiv korupcije na svim razinama i osigurala učinkovito izvršenje sudskih odluka;

               8.

               promicala tržišno natjecanje i učinkovitost u industriji energije i prometa; ubrzala reformu korporativnog upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu u sektoru energije i transporta te pojačala njihovu učinkovitost; poboljšala i pojednostavnila politike u području energetske učinkovitosti; poboljšala prekograničnu integraciju energetskih mreža i prioritetno omogućila povratne tokove za plinske interkonekcije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. C. PADOAN

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (3)  SL C 217, 30.7.2013., str. 67.

      (4)  Odluka Vijeća 2013/531/EU оd 22. listopada 2013. o pružanju preventivne srednjoročne financijske pomoći Unije Rumunjskoj (SL L 286, 29.10.2013., str. 1.).

      (5)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi 2015. za Hrvatsku i davanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2015.

text:
               18.8.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 272/56

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 14. srpnja 2015.
   o Nacionalnom programu reformi 2015. za Hrvatsku i davanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2015.
   (2015/C 272/15)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe za održivi rast i konkurentnost.

               (2)

               Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi 2014. za Hrvatsku i dalo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Hrvatske za 2014.

               (4)

               Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomske politike. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem je Hrvatska utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)

               Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)

               Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Hrvatsku za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Hrvatske u rješavanju preporuka za Hrvatsku donesenih 8. srpnja 2014. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Hrvatskoj postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje u području politika i posebno praćenje. Konkretno, u kontekstu slabog rasta, odgođenog restrukturiranja poduzeća i loših rezultata u području zapošljavanja znatno su se povećali rizici u vezi sa slabom konkurentnošću, velikim vanjskim obvezama i rastućim javnim dugom povezani sa slabim upravljanjem u javnom sektoru.

               (7)

               U ožujku 2015., nakon što je objavljeno izvješće za Hrvatsku, hrvatska tijela stupila su u dijalog sa službama Komisije o reformama koje su najpotrebnije za rješavanje prekomjernih makroekonomskih neravnoteža. Navedena tijela pristupila su dijalogu konstruktivno i najavila niz važnih mjera, uključujući smanjenje parafiskalnih nameta u 2016. i 2017., racionalizaciju sustava državnih agencija i područnih jedinica središnje državne uprave, poticanje jedinica lokalne samouprave na dobrovoljno spajanje, smanjenje pravne nesigurnosti i jačanje Državnog ureda za reviziju. Detaljnije su predstavljeni planovi za reforme u nekoliko drugih područja kao što su smanjenje administrativnog opterećenja za poduzeća i poboljšanje upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu. Međutim, razina ambicije ostala je ispod očekivane u brojnim područjima, osobito u pogledu postroživanja pravila o prijevremenom umirovljenju te objavi i provedbi nalaza revizije rashoda iako je taj nedostatak djelomično kompenziran predstavljanjem određenih dodatnih mjera.

               (8)

               Hrvatska je trenutačno obuhvaćena korektivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. U svom Programu konvergencije za 2015. vlada planira ispraviti prekomjerni deficit do 2017., što nije u skladu s rokom do 2016. koji je preporučilo Vijeće. Vlada planira postupno smanjiti ukupni deficit na 5,0 % BDP-a u 2015., 3,9 % u 2016. te na 2,7 % BDP-a u 2017. Prema Programu konvergencije očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti najvišu razinu od 92,5 % u 2017., a zatim se uglavnom stabilizirati na 92,4 % BDP-a u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze čini se donekle povoljnim jer rast je usporediv, dok je konsolidacijski napor na kojem se on temelji u Programu konvergencije viši nego u prognozi Komisije. Mjere za podržavanje planiranih ciljeva deficita od 2015. nadalje samo su djelomično utvrđene. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2015., ne očekuje se pravodobno i održivo ispravljanje prekomjernog deficita do 2016. Sudeći prema količini poduzetih diskrecijskih mjera, fiskalni je napor tijekom 2014. bio u skladu s Preporukom Vijeća. To unatoč prognoziranom manjku za 2015. vrijedi i u kumulativnom smislu za 2014. i 2015. Međutim (prilagođena) promjena strukturnog salda u razdoblju 2014.–2015. ispod je preporučene vrijednosti. Fiskalni napor u 2016. manji je od onoga koji je naveden u Preporuci Vijeća. Stoga će biti potrebne daljnje strukturne mjere. Na temelju njegove ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2015., Vijeće smatra da postoji rizik da Hrvatska neće biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

               (9)

               Hrvatska je 23. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015., a 30. travnja 2015. Program konvergencije za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (10)

               Hrvatska trenutačno revidira svoje rashode s ciljem postizanja učinkovitosti, osobito u području izdataka za plaće, socijalnu sigurnost i subvencije te omogućivanja dostatnog fiskalnog prostora za davanje prioriteta rashodima i ulaganjima kojima se potiče rast. Prihodi Hrvatske od periodičnih poreza na nekretnine, mjereni kao udio u BDP-u, među najnižima su u Uniji. Tijekom prošle godine poduzeti su koraci za poboljšanje porezne discipline, uključujući mjere za suzbijanje prijevara u vezi s PDV-om, a potrebno je i daljnje djelovanje. Fiskalni okvir Hrvatske ojačan je nedavnim reformama, ali i dalje su prisutni znatni izazovi. Nedostaci povezani s učinkovitim nadzorom nad rashodima i dosljednom primjenom proračunskih ograničenja negativno utječu na donošenje odluka u fiskalnoj politici i na nalaze revizije. Brzorastući javni dug zahtijeva aktivniji pristup u upravljanju javnim dugom.

               (11)

               Mirovinski sustav opterećen je velikim brojem prijevremenih umirovljenika, pretjerano povoljnim sustavom prijevremenog umirovljenja za određena zanimanja te nizom mirovinskih programa prema posebnim propisima. Rana napuštanja tržišta rada olakšana su relativno niskim odbicima za prijevremeno umirovljenje, koji za određene radnike niti ne postoje. Razlika između najniže dobi za prijevremeno umirovljenje i propisane dobi za umirovljenje također je relativno visoka u usporedbi s prosjekom EU-a, koji iznosi nešto manje od tri godine. Osim toga, sustav je vrlo fragmentiran, čime se opterećuje isplata mirovina prema općim propisima. Zbog toga je omjer mirovine i plaće u mirovinskom sustavu niži nego u većini država članica unatoč usporedivim rashodima. U zdravstvenom sektoru fiskalni rizik i dalje predstavljaju periodični zaostaci u plaćanjima. Pokrenute su mjere za racionalizaciju financiranja bolnica, ali postoje provedbeni rizici. Proračunskim povećanjem u iznosu od 10 % tek se djelomično pokriva potrebu za financiranjem; daljnje uštede povezane s učinkovitošću bit će potrebne kako bi se do 2017. osiguralo potpuno uklanjanje zaostataka u plaćanjima.

               (12)

               Ograničenom prilagodbom plaća u razdoblju nakon krize pogoršan je negativan utjecaj na zapošljavanje. Sveobuhvatnom analizom prakse utvrđivanja i određivanja plaća, koja je dovršena u 2014., utvrđeno je da sustav nije dovoljno fleksibilan da bi se prilagodio promjenama u makroekonomskom okruženju. Posebni nedostatci odnose na velike nejednakosti između privatnog i javnog sektora, uključujući poduzeća u državnom vlasništvu, proširenje kolektivnih ugovora na stranke koje nisu potpisnice i poteškoće povezane s prestankom važenja zastarjelih ugovora. Nakon analize trebalo bi slijediti konkretno djelovanje politike. Važno je pratiti i učinke reforme tržišta rada iz razdoblja 2013.–2014.

               (13)

               Brzo starenje stanovništva povezano s niskim stopama aktivnosti, osobito među mladima i radnicima starijima od 50 godina negativno utječu na radnu snagu. Unatoč širenju područja primjene aktivnih politika tržišta rada i povećanju rashoda za te politike, njihov obuhvat je i dalje nedostatan u odnosu na dugotrajno nezaposlene osobe, starije radnike i mlade koji se ne obrazuju, ne rade niti se stručno usavršavaju. Stopa osoba u tercijarnom obrazovanju jedna je od najnižih u Uniji. Neusklađenost vještina i nedostatci u sustavima obrazovanja i stručnog usavršavanja odvraćaju osobe od stjecanja visokog obrazovanja. Veličina neslužbenog gospodarstva i dalje ostaje trajni izazov koji dovodi do visoke učestalosti neprijavljenog rada. Mjere koje je Povjerenstvo za suzbijanje neprijavljenog rada utvrdilo krajem 2014. sada treba provesti. Trenutačno postoji više od 80 različitih socijalnih naknada i programa. Konsolidacija socijalnih naknada pokrenuta je, ali u 2015. potrebne su daljnje reforme kako bi se poboljšale pokrivenost socijalnim naknadama i njihova primjerenost.

               (14)

               Raspodjela nadležnosti između nacionalne i lokalne razine složena je i fragmentirana, što se nepovoljno odražava na upravljanje javnim financijama i učinkovitost javnih rashoda. Trenutačno dodjeljivanje funkcija povezanih s politikama i administrativni nedostatci u lokalnim tijelima izravno utječu na brojna područja, kao što su ubiranje poreza, davanje socijalnih naknada, upravljanje sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova, javna nabava i pružanje javnih usluga. Kao kratkoročnu mjeru tijela planiraju uspostaviti mehanizme za poticanje dobrovoljnih spajanja ili koordiniranja jedinica lokalne samouprave. Na razini središnje države predstavljeni su, na temelju analize koja je dovršena u 2014., planovi reforme i racionalizacije sustava državnih agencija.

               (15)

               Poslovno okruženje u Hrvatskoj trpi zbog velikih institucionalnih nedostataka, uključujući regulatornu nestabilnost, slabu kontrolu kvalitete zakonodavstva, visoke troškove usklađivanja s propisima, diskriminatornu praksu za pružatelje usluga i prekomjerne prepreke za njih, visoko administrativno opterećenje, mnogobrojne parafiskalne namete, nisku transparentnost i predvidljivost u radu upravnih tijela, osobito na lokalnoj razini, neujednačenu razvijenost elektroničkih komunikacijskih kanala i dugo trajanje sudskih postupaka, osobito na trgovačkim sudovima u kojima je potrebno unaprijediti upravljanje predmetima. Novoj strategiji suzbijanja korupcije nedostaju usmjerenost i dostatna razina razrađenosti, što bi trebalo riješiti u akcijskom planu za provedbu strategije.

               (16)

               Nadzor nad javnim poduzećima jest nepotpun u vezi s poduzećima osnovanima na lokalnoj razini i društvima kćerima velikih javnih poduzeća. Tijela planiraju smanjiti broj društava „od strateškog interesa” i ubrzati program privatizacije. Potreban je daljnji napredak u kvaliteti upravljanja, među ostalim i u vezi s jačanjem i usklađivanjem nadzora nad različitim poduzećima u državnom vlasništvu. Imenovanju članova uprave nedostaje transparentnosti i zahtjevi koji se tiču stručnosti relativno su niski, a time se narušava dobro upravljanje državnom imovinom.

               (17)

               Uspostava učinkovitog i transparentnog okvira za rano spašavanje i stečaj ključan je preduvjet za smanjenje znatnog pritiska od razduživanja s kojim su suočena hrvatska poduzeća te za poticanje kulture ranog restrukturiranja i „drugih prilika”. Ocjenom zakonodavstva o predstečajnim nagodbama pokazalo se da je ex ante učinkovitost trenutačnog zakonodavnog okvira među najnižima u Uniji. Pokrenuta je reforma stečajnog okvira, a donošenje u parlamentu planira se za prvu polovicu 2015. Ključnu ulogu u oporavku Hrvatske mogla bi imati Hrvatska banka za obnovu i razvitak. Ona je izravno izložena kreditnim rizicima što bi moglo utjecati na javne financije. Važno je tu banku staviti pod bonitetni nadzor i osigurati snažno korporativno upravljanje njome. Ima i prostora za poboljšanje strukture i transparentnosti njezinih aranžmana u području odgovornosti uprave. Nakon pojave valutnih i valutno induciranih kreditnih rizika potrebno je dugoročno rješenje koje je razmjerno i pravedno te koje počiva na čvrstim pravnim temeljima i usmjereno je prema pomaganju najranjivijim dužnicima.

               (18)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu hrvatske ekonomske politike i objavila je u izvješću za Hrvatsku za 2015. Ocijenila je i Program konvergencije, Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Hrvatskoj u prethodnim godinama. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Hrvatskoj nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 6. u nastavku.

               (19)

               Vijeće je s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje (5) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (20)

               S obzirom na detaljno preispitivanje od strane Komisije i ovu ocjenu Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program konvergencije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke od 1.do 6. u nastavku,

         PREPORUČUJE da Hrvatska u 2015. i 2016. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               Osigurati održivo ispravljanje prekomjernog deficita do 2016. poduzimanjem potrebnih mjera u 2015. i jačanjem proračunske strategije za 2016. Objaviti i provesti nalaze revizije rashoda. Poboljšati kontrolu nad rashodima na središnjoj i lokalnoj razini, osobito uspostavom mehanizma za sankcioniranje subjekata koji ne poštuju proračunska ograničenja. Donijeti zakon o fiskalnoj odgovornosti te ojačati sposobnosti i ulogu Državnog ureda za reviziju. Uvesti periodični porez na imovinu i poboljšati poreznu disciplinu u vezi s PDV-om. Ojačati upravljanje javnim dugom, osobito godišnjom objavom strategije za upravljanje dugom i osiguranjem odgovarajućih resursa.

               2.

               Destimulirati prijevremeno umirovljenje povećanjem sankcija za rana napuštanja tržišta rada. Poboljšati primjerenost i učinkovitost rashoda za mirovine postroživanjem definicije teških i opasnih zanimanja. Rješavati fiskalne rizike u zdravstvenom sektoru.

               3.

               Rješavati nedostatke okvira za određivanje plaća, uz savjetovanje sa socijalnim partnerima te u skladu s nacionalnom praksom, radi poticanja usklađivanja plaća s produktivnošću i makroekonomskim uvjetima. Ojačati poticaje za nezaposlene i neaktivne osobe da prihvate zaposlenje uz plaću. Provesti, na temelju revizije iz 2014., reformu sustava socijalne zaštite i dodatno konsolidirati socijalne naknade poboljšanjem usmjerenosti i uklanjanjem preklapanja.

               4.

               Smanjiti razinu fragmentiranosti i preklapanja između tijela na središnjoj i lokalnoj razini uvođenjem novog modela za funkcionalnu raspodjelu nadležnosti i racionalizacijom sustava državnih agencija. Povećati transparentnost i odgovornost u sektoru javnih poduzeća, osobito u pogledu imenovanja na upravne dužnosti i zahtjeva koji se tiču stručnosti. Ubrzati uvrštavanje na burzu manjinskih paketa dionica javnih trgovačkih društava i privatizaciju.

               5.

               Znatno smanjiti parafiskalne namete i ukloniti prekomjerne prepreke za pružatelje usluga. Utvrditi i provesti korake za poboljšanje učinkovitosti i kvalitete pravosudnog sustava, osobito trgovačkih sudova.

               6.

               Ojačati predstečajni okvir i stečajni okvir za poduzeća kako bi se olakšalo restrukturiranje duga i uspostaviti postupak osobnog stečaja. Ojačati sposobnost financijskog sektora za doprinošenje oporavku s obzirom na izazove povezane s lošim kreditima poduzećima u visokim iznosima i stambenim kreditima u stranoj valuti te na lošu praksu upravljanja u pojedinim institucijama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (4)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi 2014. za Hrvatsku i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 50.).

      (5)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Europske središnje banke od 14. srpnja 2016. Vijeću Europske Unije o vanjskim revizorima središnje banke Eesti Pank (ESB/2016/20)

text:
               22.7.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 266/1

         PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
   od 14. srpnja 2016.
   Vijeću Europske Unije o vanjskim revizorima središnje banke Eesti Pank
   (ESB/2016/20)
   (2016/C 266/01)
   UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 27. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije.

               (2)

               Mandat sadašnjeg vanjskog revizora središnje banke Eesti Pank, AS Deloitte Audit Eesti, prestao je nakon revizije za financijsku godinu 2015. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijske godine 2016.

               (3)

               Središnja banka Eesti Pank izabrala je društvo KPMG Baltics OÜ kao svojeg vanjskog revizora za financijske godine od 2016. do 2020.,

         DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
   Preporučuje se da se društvo KPMG Baltics OÜ imenuje za vanjskog revizora središnje banke Eesti Pank za financijske godine 2016. do 2020.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni, 14. srpnja 2016.

            Predsjednik ESB-a

         Mario DRAGHI


title: Preporuka Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reforme Bugarske za 2013. i davanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Bugarske za razdoblje 2012.-2016.

text:
               30.7.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 217/10

      PREPORUKA VIJEĆA

   od 9. srpnja 2013.
   o nacionalnom programu reforme Bugarske za 2013. i davanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Bugarske za razdoblje 2012.-2016.
   2013/C 217/03
   Ovaj tekst još nije preveden na hrvatski jezik i stoga se prvo objavljuje na engleskom jeziku. Objava na hrvatskom jeziku uslijedit će čim prijevod bude dostupan.
   THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,
   Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Articles 121(2) and 148(4) thereof,
   Having regard to Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies (1), and in particular Article 9(2) thereof,
   Having regard to Regulation (EU) No 1176/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 November 2011 on the prevention and correction of macroeconomic imbalances (2), and in particular Article 6(1) thereof,
   Having regard to the recommendation of the European Commission,
   Having regard to the conclusions of the European Council,
   Having regard to the opinion of the Employment Committee,
   Having regard to the opinion of the Economic and Financial Committee,
   Having regard to the opinion of the Social Protection Committee,
   Having regard to the opinion of the Economic Policy Committee,
   Whereas:

               (1)

               On 26 March 2010, the European Council agreed to the Commission’s proposal to launch a new strategy for jobs and growth, Europe 2020, based on enhanced coordination of economic policies, which focuses on the key areas where action is needed to boost Europe’s potential for sustainable growth and competitiveness.

               (2)

               On 13 July 2010, the Council adopted a recommendation on the broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Union (2010 to 2014) and, on 21 October 2010, it adopted a decision on guidelines for the employment policies of the Member States (3), which together form the ‘integrated guidelines’. Member States were invited to take the integrated guidelines into account in their national economic and employment policies.

               (3)

               On 29 June 2012, the Member States’ Heads of State or Government decided on a Compact for Growth and Jobs, providing a coherent framework for action at national, EU and euro area levels using all possible levers, instruments and policies. They decided on action to be taken at the level of the Member States, in particular expressing full commitment to achieving the objectives of the Europe 2020 strategy and to implementing the country-specific recommendations.

               (4)

               On 10 July 2012, the Council adopted a Recommendation (4) on Bulgaria’s National Reform Programme for 2012 and delivered its opinion on Bulgaria’s Convergence Programme for 2012-2015.

               (5)

               On 28 November 2012, the Commission adopted the Annual Growth Survey, marking the start of the 2013 European Semester for economic policy coordination. Also on 28 November 2012, the Commission, on the basis of Regulation (EU) No 1176/2011, adopted the Alert Mechanism Report, in which it identified Bulgaria as one of the Member States for which an in-depth review would be carried out.

               (6)

               The European Parliament has been duly involved in the European Semester, in accordance with Regulation (EC) No 1466/97, and, on 7 February 2013, adopted a resolution on employment and social aspects in the Annual Growth Survey 2013 and a resolution on the contribution to the Annual Growth Survey 2013.

               (7)

               On 14 March 2013, the European Council endorsed the priorities for ensuring financial stability, fiscal consolidation and action to foster growth. It underscored the need to pursue differentiated, growth-friendly fiscal consolidation, to restore normal lending conditions to the economy, to promote growth and competitiveness, to tackle unemployment and the social consequences of the crisis, and to modernise public administration.

               (8)

               On 10 April 2013, the Commission published the results of its in-depth review for Bulgaria, under Article 5 of Regulation (EU) No 1176/2011. The Commission’s analysis leads it to conclude that Bulgaria is experiencing macroeconomic imbalances, which deserve monitoring and policy action. In particular, the impact of deleveraging in the corporate sector as well as the continuous adjustment of external positions, competitiveness and labour markets deserve continued attention.

               (9)

               On 19 April 2013, Bulgaria submitted its 2013 National Reform Programme and its Convergence Programme for the period 2012-2016. In order to take account of their interlinkages, the two Programmes have been assessed at the same time.

               (10)

               Based on the assessment of the Convergence Programme pursuant to Regulation (EC) No 1466/97, the Council is of the opinion that public finances in Bulgaria have overall been sound. The medium-term objective (MTO) was reached in 2012. The macroeconomic scenario underpinning the budgetary projections in the Convergence Programme is plausible for the period 2013-2014, when annual growth is expected to reach 1,0 % in 2013 and 1,8 % in 2014. The Commission services 2013 spring forecast foresees a GDP growth of 0,9 % in 2013 and of 1,7 % in 2014. The objective of the budgetary strategy outlined in the Convergence Programme is to keep the structural budget balance close to the MTO throughout the programme period. The Convergence Programme confirms the previous MTO of -0,5 % of GDP which is more ambitious than required by the Stability and Growth Pact. Based on the (recalculated) structural budget balance, which is estimated to weaken slightly from a deficit of 0,4 % of GDP in 2012 to between 0,7-0,8 % of GDP over 2013-2016. Bulgaria falls marginally below its MTO over the Convergence Programme period. In 2013-2015, the growth rate of government expenditure, taking into account discretionary revenue measures, would respect the expenditure benchmark of the Stability and Growth Pact, yet breach it in 2016. The debt ratio is below 60 % of GDP and, according to the Convergence Programme, it is expected to peak at 20,4 % of GDP in 2014 and then to decrease over the programme period. Similarly, the Commission services 2013 spring forecast foresees the debt ratio to amount to 20,3 % of GDP in 2014.

               (11)

               Bulgaria has substantially strengthened its fiscal framework in recent years which has contributed to maintaining fiscal discipline and increasing fiscal policy credibility. The new Public Finance Law which will enter into force in 2014 retains the existing numerical fiscal rules, introduces new ones and expands the coverage to all government subsectors, further strengthens requirements at the municipal level and reforms the three-year medium-term budgetary framework. It is important that the authorities maintain the reform momentum and prepare the ground for implementation of the new Public Finance Law, in particular by establishing the envisaged independent fiscal institution and giving it a clear mandate, functional autonomy and adequate resources. There is considerable scope for improvement in tax compliance and progress in this area would allow Bulgaria to support higher growth-enhancing expenditure. While Bulgaria has taken some recognisable steps to reduce compliance costs and to improve revenue collection, the tax system remains characterised by significant tax evasion and low administrative efficiency. Administrative costs for tax collection are high, as are the costs for businesses associated with paying taxes. Despite the measures taken to improve tax compliance, the share of the shadow economy is still estimated to be high and reducing it requires sustained long-term efforts.

               (12)

               Reducing early labour market exit is a key challenge for improving the adequacy of the pension system, as well as for the supply of labour. The employment rate of older workers, in particular of older women, is below the EU average and results in inadequate pension entitlements for a large share of the beneficiaries. Whilst important reforms are already being undertaken in this area, the remaining special schemes for certain professions are among the factors contributing to lowering the effective retirement age. Continuing the progress achieved in raising the pension age, Bulgaria should also prepare and set a date for the introduction of the same statutory retirement age for men and women with full career contributions. A review of the criteria and controls for the allocation of invalidity pensions (such as the introduction of ability to work as a criterion) would be an important contribution to effectively limiting abuse.

               (13)

               Bulgaria suffers from below-average and declining employment as well as high unemployment disparities across regions and population subgroups. The crisis has had a particularly strong impact on low-skilled workers and has significantly raised youth unemployment. Long-term unemployment is higher than the EU average. A reformed Employment Agency would have the potential to play a prominent role in matching supply and demand in Bulgaria’s labour market through more effective counselling, targeted employment measures and better identifying future skills requirements. An early evaluation of the ongoing Youth Employment Initiative could help to ensure that resources are directed to those actions that generate the highest job-creation returns. It remains a challenge to ensure that the system of minimum social security contributions attains the objective of reducing the shadow economy, while not pricing out low-skilled workers. Bulgarian citizens experience the highest risk of poverty or social exclusion in the Union. The implementation of the National Strategy for Reducing Poverty and Promoting Social Inclusion 2020 should be treated as priority. There is a need to improve the accessibility and effectiveness of social transfers and to enhance the efficiency and access to social services, in particular for children and older people. The Action plan to the National Roma Integration Strategy should indicate specific measures, appropriate funding and the establishment of a monitoring mechanism for measuring the impact of actions.

               (14)

               Bulgaria is facing the challenge of improving the overall quality and efficiency of its education system. The final adoption of the School and Pre-School Education Act before the end of 2013 would provide a framework for progress on the necessary reforms, including modernising curricula and implementing improvements to teachers’ training and incentives. In higher education, reforms have made very limited progress. The existence of an important disparity between higher education outcomes and labour-market demand worsens structural unemployment and hampers the development of high-value, innovative sectors. The poor performance of higher education is linked to a lack of incentives at institutional level as well as to the standard of individual researchers and teachers. Improving the quality and coverage of the healthcare system is a long-standing challenge for Bulgaria. Increased transparency in healthcare financing would contribute to growth and competitiveness in the sector. The share of healthcare spending on ambulatory care is low, limiting access to cost-effective healthcare services. The high rate of out-of-pocket payments effectively excludes certain segments of the population from healthcare services. Bulgaria faces important challenges in the rationalisation and management of the hospital sector.

               (15)

               The competitiveness of domestic companies and the attraction of foreign investments would benefit greatly from improvements to Bulgaria’s business environment, including increased efficiency of public services. A speedier, systematic introduction of e-government offers considerable potential and could, inter alia, reduce compliance costs and the administrative burden for business. Moreover, full implementation and enforcement of corporate legislation, including late-payments and insolvency procedures, would considerably improve the framework conditions, not least for small and medium-sized enterprises (SMEs). Inadequate access to finance remains a brake on SME development. There remains considerable scope to better use Union funded SME support programmes. A well-functioning, independent judicial system is a prerequisite for sustainable economic development. Bulgaria has over recent years made progress in reforming the judicial system, in particular in modernising the legal and institutional framework. At the same time, there remains considerable potential for making full use of this framework, securing the sustainability of results and enhancing the ownership of reforms at all levels. Enhanced efforts to fight corruption would likewise constitute a positive contribution to improving the business environment.

               (16)

               Effective implementation of Union funds remains critical to necessary public investment. The 2011 reform of public-procurement legislation was a significant step towards improving the monitoring, prevention and punishment of irregularities. While new rules covering, inter alia, EU co-funded projects have entered into force, giving broader powers to the Public Procurement Agency would further enhance the effectiveness of ex ante control.

               (17)

               The capacity and independence of regulators in key economic sectors are important framework conditions for competitiveness. Bulgaria’s transport infrastructure has experienced some improvements over recent years, whilst considerable potential remains for making service provision and maintenance sufficiently efficient. Bulgaria has yet to fully implement its obligations under the Internal Energy Market. Considerable challenges remain at both wholesale and retail levels. Persistent market barriers, guaranteed profit arrangements and regulated prices, together with the absence of a wholesale market for electricity and natural gas, constitute areas of particular concern. Given its considerable dependence on a single energy route, Bulgaria is highly exposed to the risk of supply shocks. The implementation of electricity and gas interconnector projects should be speeded up to improve diversification and security of supply. Low energy efficiency remains a significant economic burden on both business and private consumers. In particular, the energy efficiency of buildings, both public and private, holds considerable potential.

               (18)

               In the context of the European Semester, the Commission has carried out a comprehensive analysis of Bulgaria’s economic policy. It has assessed the National Reform Programme and the Convergence Programme, and has presented an in-depth review. It has taken into account not only their relevance for sustainable fiscal and socioeconomic policy in Bulgaria but also their compliance with EU rules and guidance, given the need to reinforce the overall economic governance of the Union by providing EU-level input into future national decisions. Its recommendations under the European Semester are reflected in recommendations (1) to (7) below.

               (19)

               In the light of this assessment, the Council has examined the Convergence Programme, and its opinion (5) is reflected in particular in recommendation (1) below.

               (20)

               In the light of the Commission’s in-depth review and this assessment, the Council has examined the National Reform Programme and the Convergence Programme. Its recommendations under Article 6 of Regulation (EU) No 1176/2011 are reflected in recommendations (3), (4) and (5) below,

         HEREBY RECOMMENDS that Bulgaria take action within the period 2013-2014 to:

               1.

               Preserve a sound fiscal position by ensuring compliance with the MTO and pursue a growth-friendly fiscal policy as envisaged in the Convergence Programme. Implement a comprehensive tax strategy to strengthen all aspects of the tax law and collection procedures with a view to increase revenue, in particular by improving tax collection, tackling the shadow economy and reducing compliance costs. Establish an independent institution to monitor fiscal policy and provide analysis and advice.

               2.

               Phase out early retirement options, introduce the same statutory retirement age for men and women and implement active labour-market policies that enable older workers to stay longer in the labour market. Tighten the eligibility criteria and controls for the allocation of invalidity pensions to effectively limit abuse.

               3.

               Accelerate the national Youth Employment Initiative, for example through a Youth Guarantee (6). Further strengthen the capacity of the Employment Agency with a view to providing effective counselling to jobseekers and develop capacity for identifying and matching skill needs. Enhance active labour-market policies, in particular concerning national employment schemes. Undertake a review of the minimum thresholds for social security contributions to ensure that the system does not price the low-skilled out of the labour market. Ensure concrete delivery of the National Strategy for Reducing Poverty and Promoting Social Inclusion 2020 and the National Roma Integration Strategy. Improve the accessibility and effectiveness of social transfers and services, in particular for children and older people.

               4.

               Adopt the School Education Act and pursue the reform of higher education, in particular through better aligning outcomes to labour-market needs and strengthening cooperation between education, research and business. Improve access to inclusive education for disadvantaged children, in particular Roma. Ensure effective access to healthcare and improve the pricing of healthcare services by linking hospitals’ financing to outcomes and developing out-patient care.

               5.

               Take further steps to improve the business environment, by cutting red tape, implementing an e-government strategy and implementing the legislation on late payments. Improve the quality and independence of the judicial system and fight corruption more effectively. Improve the access to finance for SMEs and start-ups.

               6.

               Accelerate the absorption of EU funds. Ensure sound implementation of public-procurement legislation by extending ex ante control by the Public Procurement Agency to prevent irregularities.

               7.

               Strengthen the independence of national regulatory authorities and the administrative capacity in particular in the energy and transport sectors, as well as for waste and water management. Remove market barriers, quotas, territorial restrictions and regulated prices, and complete the market design by setting up a transparent wholesale market for electricity and natural gas. Accelerate electricity and gas interconnector projects and enhance the capacity to cope with disruptions. Step up efforts to improve energy efficiency.

      Done at Brussels, 9 July 2013.

            For the Council

            The President

         R. ŠADŽIUS

      (1)  OJ L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  OJ L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (3)  Maintained for 2013 by Council Decision 2013/208/EU of 22 April 2013 on guidelines for the employment policies of the Member States (OJ L 118, 30.4.2013, p. 21).

      (4)  OJ C 219, 24.7.2012, p. 9.

      (5)  Under Article 9(2) of Regulation (EC) No 1466/97.

      (6)  Established by Council Recommendation of 22 April 2013 (OJ C 120, 26.4.2013, p. 1.).