title: Preporuka Vijeća od 11. srpnja 2017. o Nacionalnom programu reformi Litve za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Litve za 2017.

text:
               9.8.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 261/62

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 11. srpnja 2017.
   o Nacionalnom programu reformi Litve za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Litve za 2017.
   (2017/C 261/14)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2017. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Litva nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 9. i 10. ožujka 2017. Vijeće je 21. ožujka 2017. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”) (3).

               (2)

               Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Litva bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje koja je navedena u preporuci 2. u nastavku.

               (3)

               Izvješće za Litvu za 2017. objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Litve u rješavanju preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke za tu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Litve u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

               (4)

               Litva je 27. travnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017., a 28. travnja 2017. svoj Program stabilnosti za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (5)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESI fondovi) za razdoblje 2014.–2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (6)

               Litva je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2017. planira poboljšanje ukupnog salda s deficita od 0,4 % BDP-a u 2017. na suficit od 1,3 % BDP-a u 2020. Tijekom programskog razdoblja planira se ispunjavanje srednjoročnog proračunskog cilja, strukturnog deficita od 1 % BDP-a. Dopušteno kretanje prilagodbe obuhvaća sustavnu mirovinsku reformu koja je započela 2016., a u 2017. odraz je drugih važnih strukturnih reformi, tržišta rada i mirovinske reforme. Prema Programu stabilnosti za 2017. očekuje se smanjenje udjela duga opće države u BDP-u sa 40,2 % BDP-a u 2016. na 33,8 % BDP-a u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je. Istodobno nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za ostvarenje planiranog ciljnog suficita od 2018. nadalje.

               (7)

               U svojem Programu Stabilnosti za 2017. Litva je zatražila primjenu privremenog odstupanja od 0,5 % BDP-a u okviru preventivnog dijela u skladu sa „Zajednički dogovorenim stajalištem o fleksibilnosti u okviru Pakta o stabilnosti i rastu” koji je Vijeće Ecofin potvrdilo u veljači 2016. radi planirane provedbe važnih strukturnih reformi s pozitivnim učinkom na dugoročnu održivost javnih financija. To se posebno odnosi na povećanje održivosti mirovinskog sustava jačanjem sustava indeksacije i postupnim povećanjem dužine razdoblja uplate mirovinskih doprinosa. Tim reformama međutim nije uspostavljena automatska poveznica između dobi za umirovljenje i očekivanog životnog vijeka. Osim toga, reformama se osuvremenjuju radni odnosi uvođenjem novih vrsta ugovora o radu, kraćih otkaznih rokova, nižih otpremnina i fleksibilnijeg radnog vremena. Reformama se povećava i opseg i prikladnost naknada za nezaposlenost i naknada socijalnog osiguranja, širi područje primjene aktivnih politika tržišta rada i smanjuje razina nezakonitog i neosiguranog zaposlenja. Nadležna tijela procjenjuju da reforme pozitivno utječu na održivost javnih financija jer bi u dugoročnom razdoblju prosječna godišnja ušteda na rashodima za mirovine iznosila gotovo 3,8 % BDP-a, dok bi se reformom tržišta rada prosječni godišnji broj zaposlenih osoba mogao povećati za gotovo 10 %, što je prilično vjerojatna pretpostavka. Dakle, ako se u potpunosti i pravodobno provede, ta će reforma imati pozitivan utjecaj na održivost javnih financija. Na temelju toga trenutačno se može ocijeniti da Litva zadovoljava uvjete za traženo privremeno odstupanje u 2017., pod uvjetom da primjereno provede dogovorene reforme, što će se pratiti u okviru europskog semestra. Međutim, s obzirom na to da je potrebno osigurati stalno poštovanje minimalnog referentnog mjerila (tj. strukturni deficit od 1,5 % BDP-a) i uzimajući u obzir mogućnost odstupanja koja je odobrena u okviru klauzule o sustavnoj mirovinskoj reformi (0,1 % BDP-a), trenutačno se može ocijeniti da Litva zadovoljava uvjete za dodatno privremeno odstupanje od 0,4 % BDP-a u 2017., što je malo niže od traženih 0,5 % BDP-a.

               (8)

               Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Litvi da osigura da odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja bude ograničeno na mogućnost odstupanja povezanu sa sustavnom mirovinskom reformom (5). Uzimajući u obzir mogućnosti odstupanja povezane s mirovinskom reformom odobrene za 2016. i privremeno odstupanje povezano s provedbom strukturnih reformi odobreno za 2017., dopušteno pogoršanje strukturnog salda u 2017. bilo bi za 1,3 % BDP-a. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2017. očekuje se da će Litva u 2017. ispuniti taj zahtjev. Litva bi u 2018. trebala ostvariti svoj srednjoročni cilj, uzimajući u obzir mogućnosti odstupanja koje se odnose na provedbu sustavne mirovinske reforme (odobreno za 2016.) i strukturne reforme (odobreno za 2017.), jer se privremena odstupanja prenose na razdoblje od tri godine. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2017. to je u skladu s maksimalnom nominalnom stopom rasta neto primarnih državnih rashoda (6) od 6,4 % u 2018., što odgovara pogoršanju strukturnog salda od -0,6 % BDP-a. Ako se politike ne promijene, očekuje se da će Litva u 2018. ispuniti taj zahtjev. Općenito, Vijeće smatra da se predviđa da će Litva u 2017. i 2018. ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (9)

               Nakon posljednjeg povećanja neoporezive minimalne plaće porezno opterećenje osoba s niskim dohotkom tijekom posljednjih godina postupno se smanjivalo te je sada blizu prosjeka Unije. Istodobno su povećanja poreza kojima se nadoknađuje prethodno spomenuta promjena bila ograničena te je stoga udio poreznih prihoda u BDP-u i dalje među najnižima u Uniji, što ograničava sposobnost Litve da se suoči sa socijalnim izazovima. Niski porezni prihodi posljedica su relativno velikog udjela sive ekonomije i relativno niskih prihoda od poreza u području okoliša i oporezivanja kapitala.

               (10)

               Iako je Litva posljednjih godina ostvarila napredak u prikupljanju PDV-a, njezin jaz PDV-a i dalje je među najvišima u Uniji. Nedovoljno prijavljivanje plaća doprinosi problemu niske razine ubiranja poreza. Povećanje porezne discipline doprinijelo bi rastu proračunskih prihoda, većoj pravednosti poreznog sustava i učinkovitosti gospodarstva.

               (11)

               Očekuje se brži rast udjela ekonomske ovisnosti starijih osoba, a na temelju postojećih pravila o mirovinama predviđa se rast rashoda za mirovine kao udjela u BDP-u za približno 50 % do kraja 2030-ih. Da bi se smanjili rashodi za mirovine koji opterećuju javne financije ključno je povezati mirovine i očekivani životni vijek.

               (12)

               Litva je odgodila stupanje na snagu novog Zakona o radu i ostalih propisa o novom socijalnom modelu. To joj je prilika da osigura dobru ravnotežu između fleksibilnosti i sigurnosti u radnim odnosima. Velik udio osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti i rastuća dohodovna nejednakost i dalje su glavni izazovi s kojima se Litva suočava. Omjer dohotka 20 % najbogatijih i 20 % najsiromašnijih kućanstava narastao je sa 5,3 u 2012. na 7,5 u 2015. i sada je drugi najviši u Uniji. To je štetno za gospodarski rast, makroekonomsku stabilnost i razvoj uključivog društva. Trenutačno se zbog niskih izdataka za socijalnu zaštitu taj problem ne može učinkovito riješiti socijalnom sigurnosnom mrežom. Nadalje, razlika između dohotka prije i poslije oporezivanja i socijalnih transfera među najnižima je u Uniji. Međutim, vlada je borbu protiv siromaštva i socijalne isključenosti uvrstila među glavne prioritete. Propisima o novom socijalnom modelu predviđa se poboljšanje prikladnosti i obuhvata naknada za nezaposlenost, a razmatra se i poboljšanje prikladnosti socijalne pomoći. Te važne odluke još nisu donesene i provedene. Kako bi riješila problem siromaštva među starijim osobama Litva je u 2016. svojem zakonodavstvu o mirovinama dodala mehanizam indeksacije koji se može iskoristiti za poboljšanje prikladnosti mirovina.

               (13)

               Važno je da Litva riješi izazove u području vještina i ukloni negativne učinke smanjenja broja radno sposobnog stanovništva. Udio učenika s nedovoljnim osnovnim vještinama i dalje je visok. Unatoč visokim stopama stjecanja tercijarnog obrazovanja, visoko obrazovanje obilježeno je lošim standardima kvalitete i financijskim poticajima kojima se promiče prekobrojnost i neučinkovitost umjesto rezultata. Trebalo bi nastojati osigurati visokokvalitetnu nastavu na svim obrazovnim razinama (uključujući prekvalifikaciju i radne uvjete). To je ključno za borbu protiv nezadovoljavajućih rezultata i obrazovnih nedostataka i za osiguranje kvalitete u visokom obrazovanju (među ostalim uvođenjem financiranja temeljenog na rezultatima i konsolidiranjem ustanova visokog obrazovanja). Trajno niska razina sudjelovanja odraslih u obrazovanju u Litvi ometa učinkovitost reformi tržišta rada i razvoj bolje kvalificirane radne snage. Litva svoje napore usmjerava na bolju ponudu i relevantnost mogućnosti za učenje koje nudi država, ali to dosad nije dalo konkretne rezultate. Kako bi postigla veće i održivije stope sudjelovanja odraslih u obrazovanju, Litva treba poticati i pojedince na učenje i poslodavce na pružanje većih mogućnosti za učenje svojim zaposlenicima.

               (14)

               Nezaposlenost niskokvalificiranih i srednjekvalificiranih osoba i dalje je iznad prosjeka Unije. Među osobama s invaliditetom stopa siromaštva je visoka, djelomično zbog njihove slabe integracije na tržištu rada. Mjerama aktivne politike tržišta rada trenutačno se u ograničenoj mjeri pomaže pojedincima pri povratku na tržište rada u Litvi. Litva može znatno povećati uključivost svojeg tržišta rada, među ostalim dodatnim mjerama potpore osobama s invaliditetom. To podrazumijeva, primjerice, jačanje potpore zapošljavanju i programa profesionalne rehabilitacije te bolju dostupnost sredstava namijenjenih rehabilitaciji. Nedavno donesenim Zakonom o zapošljavanju može se poboljšati provođenje mjera aktivne politike tržišta rada.

               (15)

               Litva je posljednjih godina ostvarila napredak u poboljšanju socijalnog dijaloga. Socijalni partneri aktivno sudjeluju u raspravama o novom zakonu o radu i novom socijalnom modelu, a vlada je donijela akcijski plan za jačanje socijalnog dijaloga. Cilj mu je izgradnja kapaciteta socijalnih partnera, promicanje kolektivnog pregovaranja i poboljšanje socijalnog dijaloga na svim razinama.

               (16)

               Ishodi zdravstvene zaštite u Litvi i dalje imaju značajan negativan učinak na potencijalno dostupnu radnu snagu i produktivnost rada. Iako se ulažu napori da se pacijente usmjeri na troškovno učinkovitije vrste zdravstvene skrbi, snažno oslanjanje na bolničko liječenje i niski izdaci za prevenciju i javno zdravstvo i dalje ometaju uspješnost zdravstvenog sustava. Neposredna plaćanja vrlo su visoka, osobito za lijekove.

               (17)

               Nepovoljna demografska kretanja znače da će rast sve više ovisiti o produktivnosti rada. U razdoblju 2000.–2015. Litva je imala jednu od najviših stopa rasta produktivnosti rada među državama članicama, ali je u posljednje vrijeme taj rast usporen. Javna ulaganja u Litvi trpe zbog lošeg planiranja i slabe povezanosti sa strateškim ciljevima. Intenzitet istraživanja i razvoja u javnom sektoru povećao se na vrijednost malo iznad prosjeka Unije u 2015., dok intenzitet istraživanja i razvoja u poslovnom sektoru još uvijek zaostaje. Cilj „Litavskih smjernica za reformu znanstvene i inovacijske politike” donesenih u 2016. rješavanje je postojećih izazova u području istraživanja i inovacija. U tu svrhu njima se poziva na reformu institucijskog financiranja istraživanja i razvoja; konsolidaciju istraživačkih institucija i visokih učilišta, znanstvenih centara i tehnoloških parkova te bolju koordinaciju politika, praćenja i evaluacije. Litva je ostvarila određeni napredak u pružanju potpore alternativnim načinima financiranja, što je doprinijelo osnivanju brojnih fondova poduzetničkog i početnog kapitala. Osim toga, Parlament je nedavno donio zakon o skupnom financiranju.

               (18)

               Broj slučajeva primanja mita koje rješava sud posljednjih je godina u stalnom porastu iz čega je vidljivo da je Litva intenzivirala napore za borbu protiv korupcije. Međutim, u nekim važnim područjima, kao što su zdravstvo i javna nabava, propisi o suzbijanju sitne korupcije i korupcije na visokoj razini ne primjenjuju se uvijek u praksi. Sektor zdravstva trpi zbog česte prakse neformalnih plaćanja liječnicima. Javna nabava nedovoljno je transparentna, osobito na općinskoj razini. Osim toga, neodgovarajuća rješenja o zviždačima obeshrabruju dojave o mogućim nepravilnostima u javnom i privatnom sektoru. Vlada u svojem programu borbe protiv korupcije kao jedan od prioriteta navodi suzbijanje korupcije u sektoru zdravstva. Uz to, kako bi smanjila rizik od korupcije i sukoba interesa u području nabave male vrijednosti, vlada je javne naručitelje obvezala na objavu informacija na internetu o otvorenim natječajima, uspješnim ponuditeljima i dodijeljenim ugovorima. Međutim, kako bi se osigurala provedba tih politika, potrebno je njihovo neprekidno praćenje.

               (19)

               Komisija je u okviru europskog semestra 2017. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Litve i objavila je u izvješću za Litvu za 2017. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2017. i Nacionalni program reformi za 2017. te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Litvi u proteklim godinama. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Litvi, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine Unije.

               (20)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2017., a njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

         PREPORUČUJE da Litva 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               Nastaviti s provedbom fiskalne politike u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, što podrazumijeva da bi 2018. trebala i dalje biti u skladu sa svojim srednjoročnim proračunskim ciljem, uzimajući u obzir mogućnost odstupanja koja se odnosi na provedbu sustavne mirovinske reforme i strukturnih reformi, za što je odobreno privremeno odstupanje. Poboljšati poreznu disciplinu i proširiti poreznu osnovicu na izvore koji manje narušavaju rast. Poduzeti korake za rješavanje izazova srednjoročne fiskalne održivosti povezanog s mirovinama.

               2.

               Riješiti problem nedostatka vještina s pomoću učinkovitih mjera aktivne politike tržišta rada i obrazovanja odraslih te poboljšati obrazovne rezultate nagrađivanjem kvalitete u poučavanju i visokom obrazovanju. Poboljšati djelotvornost zdravstvenog sustava jačanjem izvanbolničke skrbi, prevencije bolesti i pristupačnosti. Poboljšati primjerenost socijalne sigurnosne mreže.

               3.

               Poduzeti mjere za povećanje produktivnosti poboljšanjem učinkovitosti javnih ulaganja i jačanjem njezine povezanosti sa strateškim ciljevima Litve.

      Sastavljeno u Bruxellesu 11. srpnja 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         T. TÕNISTE

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

      (3)  SL C 92, 24.3.2017., str. 1.

      (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (5)  Litvi se dopušta odstupanje od njezina srednjoročnog proračunskog cilja u 2017. i 2018. na temelju mogućnosti odstupanja koja je odobrena u okviru klauzule o sustavnoj mirovinskoj reformi za 2016., jer se privremena odstupanja prenose na razdoblje od tri godine.

      (6)  Neto državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok su jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništene.

      (7)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike od 24. ožujka 2016. o izmjeni Preporuke ESRB/2015/2 o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike (ESRB/2016/3)

text:
               29.4.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 153/1

         PREPORUKA EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE
   od 24. ožujka 2016.
   o izmjeni Preporuke ESRB/2015/2 o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike
   (ESRB/2016/3)
   (2016/C 153/01)
   OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a posebno njezin članak 3. i članke 16. do 18.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (2), a posebno njezin članak 458. stavak 8.,
   uzimajući u obzir Odluku ESRB/2011/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 20. siječnja 2011. o donošenju Poslovnika Europskog odbora za sistemske rizike (3), a posebno njezin članak 15. stavak 3. točku (e) i članke 18. do 20.,
   budući da:

               (1)

               Osiguravanje djelotvornosti i dosljednosti makrobonitetne politike traži od tvoraca politike da obrate dužnu pažnju na prekogranične učinke mjera makrobonitetne politike koje su donijele pojedine države članice, a kada je to opravdano, donesu prikladne uzajamne mjere makrobonitetne politike radi rješavanja tih prekograničnih učinaka.

               (2)

               Okvir za dobrovoljnu uzajamnu primjenu mjera makrobonitetne politike, utvrđen u Preporuci ESRB/2015/2 (4) Europskog odbora za sistemske rizike, trebao bi osigurati da se sve mjere makrobonitetne politike, koje se temelje na izloženosti i koje se primjenjuju u jednoj državi članici, uzajamno primjenjuju u drugim državama članicama.

               (3)

               S obzirom na nedavni zakonodavni razvoj u Belgiji u odnosu na uvođenje dodatnog pondera rizika od 5 postotnih bodova koji se primjenjuje temeljem članka 458. stavka 2. točke (d) podtočke vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 na izloženosti kreditnih institucija, koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting-sustavima (IRB), po osnovi belgijskih hipotekarnih kredita, Opći odbor Europskog odbora za sistemske rizike odlučio je uključiti belgijsku mjeru na popis mjera makrobonitetne politike za koje se preporučuje uzajamna primjena temeljem Preporuke ESRB/2015/2,

         DONIO JE OVU PREPORUKU:
   ODJELJAK 1.

      IZMJENE

   Preporuka ESRB/2015/2 mijenja se kako slijedi:

               1.

               Odjeljak 1, potpreporuka C(1) zamjenjuje se sljedećim:

                           „1.

                           Odgovarajućim tijelima preporučuje se da uzajamno primjenjuju mjere makrobonitetne politike koje su donijela druga odgovarajuća tijela i čiju je uzajamnu primjenu preporučio ESRB. Preporučuje se uzajamna primjena sljedećih mjera:
                           Belgija:

                                       —

                                       dodatni ponder rizika od 5 postotnih bodova koji se primjenjuje temeljem članka 458. stavka 2. točke (d) podtočke vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 na izloženosti kreditnih institucija, koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting-sustavima, po osnovi belgijskih hipotekarnih kredita, kako je dalje prikazano u prilogu.”;

               2.

               Tekst u Prilogu dodaje se kao prilog Preporuci ESRB/2015/2.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 24. ožujka 2016.

            Predsjednik ESRB-a

         Mario DRAGHI

      (1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

      (2)  SL L 176, 27.6.2013., str. 1.

      (3)  SL C 58, 24.2.2011., str. 4.

      (4)  Preporuka ESRB/2015/2 Europskog odbora za sistemske rizike od 15. prosinca 2015. o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike (SL C 97, 12.3.2016., str. 9.).

      PRILOG

            „PRILOG

               Belgija

            Dodatni ponder rizika od 5 postotnih bodova koji se primjenjuje temeljem članka 458. stavka 2. točke (d) podtočke vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 na izloženosti kreditnih institucija, koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting-sustavima (kreditne institucije s IRB pristupom), po osnovi belgijskih hipotekarnih kredita
            I.   Opis mjere

                        1.

                        Belgijska mjera predstavlja povećanje pondera rizika, koje primjenjuju kreditne institucije s IRB pristupom na vrijednost izloženosti belgijskih hipotekarnih kredita, za 5 postotnih bodova. Posebno, ponderiranje rizikom, koje se izračunava u skladu s člankom 154. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 575/2013 za izloženosti prema stanovništvu osigurane stambenim nekretninama koje se nalaze u Belgiji, povećava se za 5 postotnih bodova. Primjerice, ponderiranje rizikom od 10 posto, koje kreditne institucije s IRB pristupom primjenjuju na belgijske hipotekarne kredite, povećava se na 15 posto.

                  II.   Uzajamna primjena

                        2.

                        U skladu s člankom 458. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 575/2013 odgovarajućim tijelima se preporučuje da belgijsku mjeru uzajamno primjenjuju za vrijednost izloženosti belgijskih hipotekarnih kredita koje su dale podružnice koje su dobile odobrenje za rad u matičnoj državi i nalaze se u Belgiji, pri čemu se radi o podružnicama kreditnih institucija s IRB pristupom koje imaju sjedište u njihovima odnosnim državama. Za potrebe ovog stavka, primjenjuje se rok iz potpreporuke C(3).

                        3.

                        Ako ne postoje kreditne institucije s IRB pristupom koje se nalaze u drugim državama članicama s podružnicama sa sjedištem u Belgiji, a koje imaju značajne izloženosti prema belgijskom hipotekarnom tržištu, odgovarajuća tijela mogu odlučiti da ne primijene članak 458. stavak 5. Uredbe (EU) br. 575/2013. Ako se, temeljem članka 458. stavka 9. Uredbe (EU) br. 575/2013, donese nova odluka o produljenju razdoblja primjene belgijske mjere, odgovarajućim se tijelima preporučuje razmotriti situaciju i, ako se to smatra potrebnim, uzajamno primijeniti belgijsku mjeru.

                        4.

                        Odgovarajućim tijelima također se preporučuje uzajamna primjena belgijske mjere za vrijednost izloženosti belgijskih hipotekarnih kredita, danih izravno preko granica od strane kreditnih institucija s IRB pristupom koje imaju sjedište u njihovim odnosnim državama. U skladu s potpreporukom C(2), odgovarajućim tijelima preporučuje se primijeniti, nakon savjetovanja s ESRB-om, mjeru makrobonitetne politike raspoloživu u njihovom području nadležnosti koja ima učinak koji je istovjetan gore navedenoj uzajamnoj primjeni, uključujući donošenje nadzornih mjera i nadzornih ovlasti utvrđenih u glavi VII. poglavlju 2. odjeljku IV. Direktive 2013/36/EU. Odgovarajućim tijelima se preporučuje da donesu istovjetnu mjeru u roku od šest mjeseci.

                        5.

                        Ako ne postoje kreditne institucije s IRB pristupom koje se nalaze u drugim državama članicama sa značajnim izravnim prekograničnim izloženostima prema belgijskom hipotekarnom tržištu, odgovarajuća tijela mogu odlučiti da tu mjeru uzajamno ne primjenjuju. Ako se temeljem 458. stavka 9. Uredbe (EU) br. 575/2013 donese nova odluka o produljenju razdoblja primjene belgijske mjere, odgovarajućim tijelima preporučuje se razmotriti situaciju i, ako se to smatra potrebnim, uzajamno primijeniti belgijsku mjeru.”


title: Preporuka Vijeća od 11. srpnja 2017. o Nacionalnom programu reformi Njemačke za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Njemačke za 2017.

text:
               9.8.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 261/18

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 11. srpnja 2017.
   o Nacionalnom programu reformi Njemačke za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Njemačke za 2017.
   (2017/C 261/05)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2017. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrdila da je Njemačka država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 9. i 10. ožujka 2017. Vijeće je 21. ožujka 2017. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”) (3).

               (2)

               Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Njemačka bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, koja je navedena u preporukama 1. i 2. u nastavku.

               (3)

               Izvješće za Njemačku za 2017. objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Njemačke u rješavanju preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke za tu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Njemačke u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 22. veljače 2017. U svojoj analizi Komisija je zaključila da u Njemačkoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, trajno visok suficit tekućeg računa od prekogranične je važnosti te je, osim jake integracije i dobrih rezultata visokokonkurentne industrije u međunarodnoj podjeli rada, odraz prekomjerne štednje i smanjenja ulaganja i u privatnom i javnom sektoru. U 2015. suficit tekućeg računa dodatno se povećao, dok je u 2016. uglavnom bio nepromijenjen te se očekuje da će ostati na visokoj razini. Rješavanje problema suficita može utjecati na mogućnosti rebalansiranja u ostatku europodručja i Unije jer se dinamičnijom domaćom potražnjom u Njemačkoj mogu ublažiti potrebe razduživanja u visokozaduženim državama članicama. Usprkos niskim kamatnim stopama kojima se stvaraju povoljni uvjeti financiranja udio poslovnih ulaganja u BDP-u i dalje je nizak. Iako se oporavak privatne potrošnje nastavlja, štednja kućanstava dosegla je rekordno visoke razine u Uniji. Osobito je važna potreba za mjerama za smanjenje rizika od štetnih učinaka na njemačko gospodarstvo te, s obzirom na njegovu veličinu i prekograničnu važnost, na ekonomsku i monetarnu uniju.

               (4)

               Njemačka je 13. travnja 2017. dostavila svoj Program stabilnosti za 2017., a 28. travnja 2017. svoj Nacionalni program reformi za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (5)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESI fondovi) za razdoblje 2014.–2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (6)

               Njemačka je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2017. planira proračunski suficit od ¼ do ½ % BDP-a u razdoblju od 2017. do 2021. Tijekom programskog razdoblja srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 0,5 % BDP-a, i dalje se ostvaruje s pozitivnom razlikom. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u postupno smanjiti na 57 % u 2021. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije i koji nije odobrilo neovisno tijelo uvjerljiv je.

               (7)

               Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2017. očekuje se da će strukturni saldo zabilježiti suficit od 0,6 % BDP-a u 2017. i 0,3 % BDP-a u 2018., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Predviđa se da će se dug opće države stabilno smanjivati, izvan zahtjeva određenih pravilom o dugu. Općenito, Vijeće smatra da se predviđa da će Njemačka u 2017. i 2018. ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Istodobno, ima još prostora za potporu domaćoj potražnji uporabom fiskalne politike, osobito za postizanje trajnog trenda rasta ulaganja, te stvaranjem uvjeta za viši rast realnih plaća.

               (8)

               Udio javnih ulaganja u BDP-u uglavnom stagnira i ispod je prosjeka europodručja. Zaostatak u javnim ulaganjima posebno je prisutan na općinskoj razini, na kojoj su neto ulaganja u 2016. ostala negativna. Stanje je takvo unatoč mjerama poduzetima u posljednjih nekoliko godina i znatnim povećanjima javnih ulaganja na razini opće države u 2015. i 2016. U 2016. poduzete su dodatne mjere kojima bi se trebao povećati prostor za javna ulaganja, među ostalim na razini savezne države i na općinskoj razini. Te mjere obuhvaćaju reformu saveznih fiskalnih odnosa koje će nakon donošenja stupiti na snagu 2020. Isto tako, proširivanjem usluga savjetovanja na planiranje ulaganja u infrastrukturu kako bi se uključile općine trebali bi se poboljšati planiranje i provedba ulaganja u infrastrukturu na općinskoj razini. To je posebno važno jer se projekti ulaganja u infrastrukturu u saveznim državama i općinama provode u vrlo ograničenom opsegu te su pod utjecajem ograničenja u pogledu kapaciteta i planiranja. Povoljno stanje proračuna općenito upućuje na postojanje fiskalnog prostora, primjerice kako bi se omogućila dodatna sredstva za povećanje javnih ulaganja na svim razinama vlasti.

               (9)

               Ukupni rashodi za javno i privatno obrazovanje te istraživanje posljednjih su godina prilično stabilni u odnosu na BDP, ali su za obrazovanje i dalje ispod prosjeka Unije. Kombinirana ukupna potrošnja na obrazovanje i istraživanje u 2015. iznosila je 9,1 %, što je manje od nacionalnog cilja od 10 % BDP-a. Dodatna ulaganja u obrazovanje, istraživanje i inovacije ključna su za budući gospodarski uspjeh Njemačke, a posebno kako bi se učinkovito integrirali nedavno pristigli tražitelji azila, izbjeglice i migranti. Njemačka je u pogledu integracije poduzela znatne napore, posebno u području strukovnog obrazovanja i izobrazbe. Narednih godina bit će potrebno održati napore u cijelom obrazovnom sektoru.

               (10)

               Njemački porezni sustav i dalje je složen, troškovi porezne uprave visoki su, a više odredaba o oporezivanju trgovačkih društava može ograničavajuće utjecati na privatna ulaganja. Unatoč znatnim smanjenjima kapitalni troškovi poduzeća u Njemačkoj i dalje su među najvišima u EU-28. Kad se uzmu u obzir lokalni porez na gospodarsku djelatnost (Gewerbesteuer) i solidarna naknada, najviša zakonska stopa poreza na dobit dosegla je 30,2 % u 2016. To je bilo znatno iznad neponderiranog prosjeka Unije od 22,8 %. Efektivna prosječna stopa poreza iznosi 28,2 %, za razliku od neponderiranog prosjeka Unije koji iznosi 21,1 %. Povlašteni porezni tretman duga pri oporezivanju trgovačkih društava bio je u 2016. sedmi po veličini u Uniji, a sličan je i na razini dioničara. To se posebno odnosi na MSP-e, koji obično imaju domaće dioničare. Smanjenjem kapitalne potrošnje na vlasnički kapital pojačala bi se privatna ulaganja i nedovoljno razvijeno njemačko tržište poduzetničkoga kapitala. Druge značajke poreznog sustava koje bi mogle ometati odluke o financiranju i ulaganjima jesu uključivanje neprofitnih elemenata u poreznu osnovicu lokalnog poreza na gospodarsku djelatnost, ograničavanja prijenosa gubitaka i narušavajući utjecaj poreza na izbor pravnog oblika. Daljnje odredbe kojima bi se mogla smanjiti pogodnost poreznog sustava za ulaganja uključuju režim amortizacije, kamatnu stopu kojom se izračunavaju rezervacije za mirovine koje se mogu odbiti, oporezivanje kapitalnih dobitaka i gotovinsko računovodstvo u svrhu naplate poreza na dodanu vrijednost. Ako se učinkovito primijeni, dodatnom nadležnošću za opća i IT pitanja savezne porezne uprave u odnosu na porezne uprave saveznih država, koja je dogovorena u okviru reforme saveznih fiskalnih odnosa, mogla bi se ubrzati modernizacija porezne uprave.

               (11)

               U Njemačkoj su se povećala ulaganja u poduzetnički kapital, ali je tržište u usporedbi s međunarodnim standardima i dalje nedovoljno razvijeno. Ulaganja u poduzetnički kapital u 2015. sačinjavala su otprilike 0,03 % BDP-a, što je malo iznad prosjeka Unije, ali i dalje ispod prosjeka država članica kao što su Finska, Ujedinjena Kraljevina, Švedska, Irska ili Francuska te znatno ispod prosjeka zemalja izvan Unije kao što su Izrael i Sjedinjene Američke Države. Konkretno, čini se da tržište poduzetničkoga kapitala u Njemačkoj ne uspijeva ostvariti veća ulaganja u kasnijim fazama. Savezna vlada poduzela je mnoge mjere za poticanje ulaganja u poduzetnički kapital. Primjerice, pojednostavnila je oporezivanje investicijskih fondova, poboljšala prijenos gubitaka u okviru sustava poreza na dobit i proširila program INVEST za poslovne anđele.

               (12)

               Za prelazak na obnovljivu energiju potrebna su znatna ulaganja u prijenosne i distribucijske mreže električne energije. Međutim, planirana ulaganja u domaću elektroenergetsku infrastrukturu uvelike kasne. Do kraja 2016. provedeno je samo oko 35 % projekata visokonaponske mreže iz Zakona o širenju energetske mreže iz 2009., uglavnom zbog protivljenja javnosti. Od ukupno 6 100 km električnih vodova čija je izgradnja planirana u razdoblju do 2024./2025. u skladu sa Saveznim zakonom o planu, koji je 2015. stupio na snagu, samo ih je 6 % odobreno i 1 % izgrađen.

               (13)

               I dalje postoje prepreke potpunom iskorištavanju prednosti digitalizacije. Primjerice, Njemačka nema dovoljnu dostupnost brzih i vrlo brzih širokopojasnih veza, pogotovo u poluurbanim i ruralnim regijama. Uporaba računala među mladim Nijemcima relativno je niska i mnoge škole nemaju širokopojasni pristup. Digitalne javne usluge također su ispod prosjeka Unije. Posebno MSP-i moraju smanjiti zaostatak u digitalizaciji. Samo petina MSP-a ima strategiju digitalizacije. Uspostavljena je mreža centara izvrsnosti za MSP-e kako bi se pojačala i ubrzala digitalizacija MSP-a, a platforma „Industrie 4.0” okuplja sve relevantne dionike. Iako ulaganja poduzeća u istraživanje i razvoj rastu te se Njemačka približila ostvarenju cilja intenziteta istraživanja i razvoja iz strategije Europa 2020., ulaganja su sve više usredotočena na velika poduzeća, a doprinos MSP-a opada. Osim toga, u nadolazećim godinama starenje stanovništva također može utjecati na poduzetništvo.

               (14)

               U sektoru poslovnih usluga i u reguliranim profesijama i dalje postoje velike regulatorne prepreke. Razina ograničenja viša je od prosjeka Unije, posebno za arhitekte, inženjere, odvjetnike i računovođe/porezne savjetnike. Osim toga, stopa fluktuacije poduzetnika u tim zanimanjima znatno je niža od prosjeka Unije, što upućuje na to da su dinamika i tržišno natjecanje u području profesionalnih usluga u Njemačkoj relativno slabi. Te prepreke uključuju ograničenja u pogledu vlasničke strukture i oblika društva za arhitekte i inženjere te multidisciplinarna ograničenja za arhitekte, inženjere i odvjetnike. Uklanjanjem tih prepreka natjecanje na tržištu bilo bi intenzivnije, što bi dovelo do ulaska većeg broja poduzeća na tržište, a tako i do nižih cijena i većeg izbora za potrošače. Komisija je u siječnju 2017. objavila preporuke za reformu regulative u području profesionalnih usluga, što je dio paketa mjera za uklanjanje prepreka na tržištima usluga.

               (15)

               Zaposlenost i dalje raste, a nezaposlenost je pala na povijesno nisku razinu. Međutim, do povećanja zaposlenosti došlo je djelomično zbog povećanog rada u nepunom radnom vremenu, posebno kod žena, te se ono samo djelomično odrazilo u agregatnom rastu realnih plaća, koji se u 2016. usporio. Nepoticajnim mjerama za rad za primatelje drugog dohotka i raširenim radom u nepunom radnom vremenu sprječava se potpuno iskorištavanje potencijala tržišta rada. Bolje pružanje kvalitetne i povoljne cjelodnevne skrbi za djecu, cjelodnevnih škola i nedavno reformirane dugotrajne skrbi ključno je za povećanje sudjelovanja žena na tržištu rada. Zajedničko oporezivanje dohotka za vjenčane parove i besplatno zdravstveno osiguranje za nezaposlenog bračnog druga destimuliraju primatelje drugog dohotka, najčešće žene, da se zaposle ili povećaju broj radnih sati. Isto tako, niža povezanost s tržištem rada popraćena je velikim rodnim jazom u plaćama koji iznosi 22 %, za razliku od prosjeka Unije koji je u 2015. iznosio 16,3 %.

               (16)

               Unatoč blagom smanjenju mali poslovi i dalje su rašireni, a u rujnu 2016. za 4,8 milijuna ljudi mali posao bio je jedini posao. Broj zaposlenih posredstvom poduzeća za privremeno zapošljavanje utrostručio se od 2005. te je u lipnju 2016. dosegao 1 milijun (gotovo 3 % svih zaposlenih). Očekuje se da će se zaštita od moguće zlouporabe u pogledu rada posredstvom poduzeća za privremeno zapošljavanje i ugovora o radu poboljšati, ali je potrebno pratiti razvoj situacije. Osim toga, čini se da između ugovora na određeno vrijeme i stalnih ugovora postoji relativno velika neusklađena razlika u plaćama.

               (17)

               Porezni klin za osobe s niskim dohotkom velik je u usporedbi s drugim državama članicama, čime se smanjuju poticaji za rad, neto plaće i mogućnosti potrošnje. Njemačka je povećala minimalne olakšice za porez na osobni dohodak i dječji doplatak te je prilagodila porezne razrede za osobni dohodak. Od tih će mjera koristi imati skupine s niskim i srednjim primanjima, ali će sveukupni utjecaj na porezni klin biti ograničen. Usprkos nedavnim znatnim povećanjima realnog raspoloživog dohotka razvoj plaća i produktivnosti u duljem je razdoblju različit, što je dovelo do znatnog akumuliranog jaza. Višim rastom realnih plaća pridonijelo bi se i smanjenju velikih vanjskih neravnoteža.

               (18)

               Njemačka je poduzela znatne napore u prihvaćanju tražitelja azila te integraciji izbjeglica i ostalih migranata. Čini se da su moguća i dodatna poboljšanja jer je u 2016. broj izbjeglica koji su tražili zaposlenje dosegao 9 % svih tražitelja zaposlenja. Integracija osoba migrantskog podrijetla na tržište rada, osobito žena, i dalje je velik izazov koji se, među ostalim i putem obrazovnog sustava, odnosi i na djecu rođenu u Njemačkoj čiji su roditelji rođeni izvan Unije.

               (19)

               Svi članovi društva nisu imali jednaku korist od općenito pozitivnih kretanja u gospodarstvu i na tržištu rada posljednjih godina. Nakon razdoblja povećanja dohodovna se nejednakost tek nedavno ublažila, a nejednaka raspodjela bogatstva i dalje je među najvećima u europodručju. Isto tako, dobri rezultati na tržištu rada nisu doveli do smanjenja rizika od siromaštva. Stopa rizika od siromaštva u starijoj dobi iznad je prosjeka Unije te se očekuje da će sljedećih godina vjerojatno rasti. Predviđa se da će se stopa zamjene zakonskog mirovinskog sustava dodatno smanjivati. Istodobno, stope uključivanja u drugi i treći stup mirovinskog osiguranja suviše su niske da bi se njima nadoknadilo smanjenje stope zamjene prvog stupa za sve. Ako se to ne riješi, očekuje se da će se adekvatnost mirovina pogoršati. S vremenom će se pokazati koliko nedavne reforme za poboljšanje poticaja za kasnije umirovljenje mogu biti učinkovite (tzv. „Flexi-Rente”) u suzbijanju poticaja za rano umirovljenje koji su uvedeni 2014.

               (20)

               Komisija je u okviru europskog semestra 2017. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Njemačke i objavila je u Izvješću za tu zemlju za 2017. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2017. i Nacionalni program reformi za 2017. te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Njemačkoj u proteklim godinama. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Njemačkoj, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica Unije s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine Unije.

               (21)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2017. i smatra (5) da se očekuje da će Njemačka ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (22)

               Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2017. i Program stabilnosti za 2017. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. i 2. u nastavku,

         PREPORUČUJE da Njemačka 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               Istodobno poštujući srednjoročni cilj, upotrijebiti fiskalnu i strukturnu politiku za potporu potencijalnom rastu i domaćoj potražnji te postići trajni trend rasta ulaganja. Ubrzati javna ulaganja na svim razinama vlasti, a posebno u području obrazovanja, istraživanja i inovacija te riješiti ograničenja u pogledu kapaciteta i planiranja za ulaganja u infrastrukturu. Dodatno poboljšati učinkovitost poreznog sustava i učiniti ga pogodnim za ulaganja. Potaknuti tržišno natjecanje u području poslovnih usluga i reguliranih profesija.

               2.

               Smanjiti nepoticajne mjere za rad za primatelje drugog dohotka i olakšati prelazak na standardni oblik zaposlenja. Smanjiti velik porezni klin za osobe s niskim dohotkom. Stvoriti uvjete za promicanje višeg rasta realnih plaća uz poštovanje uloge socijalnih partnera.

      Sastavljeno u Bruxellesu 11. srpnja 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         T. TÕNISTE

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  SL C 92, 24.3.2017., str. 1.

      (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (5)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2016. o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Švedske za 2016.

text:
               18.8.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 299/53

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 12. srpnja 2016.
   o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Švedske za 2016.
   (2016/C 299/13)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2016. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Švedska utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)

               Izvješće za Švedsku za 2016. objavljeno je 26. veljače 2016. Njime je ocijenjen napredak Švedske u izvršavanju preporuke za Švedsku koju je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak te zemlje u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 8. ožujka 2016. predstavila rezultate detaljnog preispitivanja. U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Švedskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, visok i rastući dug kućanstava povezan s visokim i rastućim cijenama stambenih nekretnina u kontekstu pozitivnih kreditnih tokova predstavlja rizik od nepravilnog ispravljanja neravnoteža s posljedicama za realno gospodarstvo i bankarski sektor. Poduzete su mjere politike u makrobonitenoj domeni, što bi ipak moglo biti nedovoljno. I dalje su prisutni nedostatci u okviru politika u području oporezivanja povezanog sa stambenim nekretninama, otplate hipotekarnih kredita, funkcioniranja stambene ponude i tržišta najma nekretnina.

               (3)

               Švedska je 28. travnja 2016. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2016. te Program stabilnosti za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (4)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Švedska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu konvergencije planira postići ukupni saldo od –0,4 % BDP-a te nastaviti ispunjavati srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 1 % BDP-a, tijekom programskog razdoblja. Prema programu Konvergencije očekuje se da će se udio državnog duga u BDP-u smanjiti na 42,5 % u 2016. te se dodatno smanjiti na 39,1 % u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je do 2016., a nakon toga oprezan. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2016. predviđa se da će strukturni saldo biti na – 0,5 % BDP-a u 2016. te – 0,9 % BDP-a u 2017. u odnosu na srednjoročni proračunski cilj. Moguća buduća odstupanja procjenjivat će se u odnosu na zahtjev održavanja strukturnog salda na razini srednjoročnog proračunskog cilja. Na temelju ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2016., Vijeće očekuje da će Švedska ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (6)

               Zaduženost kućanstava u Švedskoj na vrlo je visokoj razini, a u posljednjem desetljeću stopa njegova rasta jedna je od najviših u Uniji. Prema švedskoj središnjoj banci Riksbank, u 2015. dug kućanstava u odnosu na godišnji raspoloživi dohodak iznosio je 175 %, a u odnosu na BDP 87 %. Zbog razmjerno niskih poreza na imovinu i visokog poreznog odbitka za hipotekarne kamate, porezni poticaji Švedske za vlasništvo stambenih nekretnina među najvećima su u Uniji. Visoka razina zaduženosti kućanstava stvara rizik za makroekonomsku stabilnost. Vlada je poduzela određene korake za rješavanje zaduženosti kućanstava, uključujući zakon kojim se uvodi zahtjev obvezne otplate novih hipotekarnih zajmova, koji je parlament donio 23. ožujka 2016. Donošenje te ključne mjere znatno je kasnilo zbog dvojbi u pogledu toga ima li makrobonitetno tijelo Švedske zakonsku ovlast uvesti taj zahtjev. Postoji rizik da će na sličan način kasniti i dodatne mjere koje bi mogle biti potrebne za rješavanje rastućih neravnoteža Švedske ako ne bude revidiran pravni okvir koji se odnosi na područje djelovanja makrobonitetnog tijela. Konačno, vlada nije poduzela mjere u cilju prilagodbe fiskalnih poticaja, primjerice smanjenjem poreznog odbitka za hipotekarne kamate ili revizijom oporezivanja nepokretne imovine.

               (7)

               Švedsko tržište stambenih nekretnina i dalje je potencijalni izvor nestabilnosti. Cijene stambenih nekretnina gotovo su kontinuirano rasle tijekom posljednjih 20 godina, posebno u velegradskim područjima Stockholma i Göteborga. Cijene stambenih nekretnina i dalje rastu, ne samo zbog izrazito visokih ključnih pokazatelja, kao što je rast raspoloživog dohotka, već i zbog strukturnih nedostataka na tržištu stambenih nekretnina. Na ponudu stambenih nekretnina negativno utječe neučinkovita upotreba postojećih stambenih prostora, visoka razina kontrole najamnina, slabo tržišno natjecanje u građevinskom sektoru, nedostatna dostupnost zemljišta za novu gradnju te dugotrajni i složeni postupci planiranja. Postojećom strukturom poreza na transakcije na kapitalne dobitke od prodaje nekretnina ograničava se potencijal za učinkovitije korištenje postojećih stambenih prostora. Strukturni nedostaci dovode do nedostatnog ulaganja u stambene nekretnine i sveopćeg manjka stambenih nekretnina te doprinose trajnom povećanju cijena stambenih nekretnina. Zbog manjka raspoloživih i pristupačnih stambenih nekretnina ograničena je i mobilnost na tržištu rada te učinkovita integracija migranata u tržište rada. Vlada je poduzela određene mjere, među kojima je povećanje javnog financiranja za ulaganja u sektor stambenih nekretnina te pojednostavnjenje određenih postupaka planiranja. Nakon ispitivanja tržišnog natjecanja u građevinskom sektoru u prosincu 2015. predložen je niz mogućih mjera, kao što je povećanje transparentnosti ugovora u području socijalne stanogradnje. Međutim, vlada nije napredovala u reformi sustava određivanja najamnina.

               (8)

               Unatoč razmjerno dobrim rezultatima u području ulaganja, Švedska je suočena s problemima koji bi mogli negativno utjecati na dugoročnu konkurentnost zemlje. Konkretno, strukturni nedostaci na tržištu stambenih nekretnina koče ulaganje u tom području. Ulaganje u infrastrukturu radi poboljšanja povezanosti unutar urbanih područja i među njima nedostatno je s obzirom na ograničenja koja uzrokuje manjak stambenih nekretnina.

               (9)

               Švedska je tijekom proteklog desetljeća među svim zemljama OECD-a doživjela najveći pad obrazovnih rezultata petnaestogodišnjaka prema istraživanju PISA te su njihovi rezultati sada ispod prosjeka EU-a i OECD-a. Postoji rizik da će slabljenje rezultata školskog obrazovanja dugoročno dovesti do pritiska na konkurentnost i inovacijski kapacitet Švedske. Dio obrazovnog problema leži i u velikoj razlici u uspješnosti učenika migrantskog podrijetla i onih koji nisu migrantskog podrijetla. Ta razlika zaslužuje posebnu pažnju s obzirom na velik broj novopridošlih mladih migranata koje treba integrirati u obrazovni sustav. Nejasni mehanizmi financiranja školstva te nesustavno praćenje upotrebe sredstava na raznim razinama obrazovnog sustava dovode do smanjene učinkovitosti korištenja resursa. Vlada je osigurala dodatna financijska sredstva kojima će se poboljšati obrazovni rezultati i jednakost te poduzima korake za integraciju novopridošlih migranata u obrazovni sustav.

               (10)

               Velik priljev izbjeglica u protekloj godini imao je brojne socijalne i gospodarske posljedice za Švedsku. Iako će se zbog priljeva izbjeglica kratkoročno povećati javni rashodi, stvoriti dodatna domaća potražnja, što će pak dovesti do rasta BDP-a, srednjoročni učinak na zapošljavanje i rast ovisi o uspješnoj integraciji izbjeglica na tržište rada i socijalnoj integraciji, čemu može pridonijeti i obrazovna potpora. To pitanje zauzima važno mjesto u političkim programima na razini EU-a i države članice te će ga se pomno pratiti i analizirati, uključujući i u izvješću za Švedsku za 2017.

               (11)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Švedske, koju je objavila u Izvješću za Švedsku za 2016. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te daljnje djelovanje u odnosu na preporuke upućene Švedskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Švedskoj, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog gospodarskog upravljanja EU-om pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporuci 1. u nastavku.

               (12)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program konvergencije, te je mišljenja (4) da se očekuje da će Švedska biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

               (13)

               Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi i Program konvergencije. Njegove su preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene u preporuci 1. u nastavku,

         PREPORUČUJE da Švedska u 2016. i 2017. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               Riješiti povećanje duga kućanstava prilagodbom fiskalnih poticaja, u prvom redu postupnim ograničavanjem poreznog odbitka za plaćanja hipotekarnih kamata ili povećanjem periodičnih poreza na nepokretnu imovinu. Osigurati da je makrobonitetno tijelo ovlašteno za pravovremenu provedbu mjera za očuvanje financijske stabilnosti. Promicati ulaganje u stambene nekretnine i poboljšati učinkovitost tržišta stambenih nekretnina, među ostalim uvođenjem veće fleksibilnosti u određivanju cijena najma te revizijom strukture poreza na kapitalne dobitke radi pospješivanja transakcija u području stambenih nekretnina.

      Sastavljeno u Bruxellesu 12. srpnja 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. KAŽIMÍR

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (4)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Europske središnje banke od 27. ožujka 2015. – Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Deutsche Bundesbank (ESB/2015/14)

text:
               6.5.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 149/1

         PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
   od 27. ožujka 2015.
   Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Deutsche Bundesbank
   (ESB/2015/14)
   (2015/C 149/01)
   UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 27. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije.

               (2)

               Mandat sadašnjeg vanjskog revizora središnje banke Deutsche Bundesbank, društva Ernst & Young AG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft Steuerberatungsgesellschaft, prestao je s revizijom za financijsku godinu 2014. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijske godine 2015.

               (3)

               Središnja banka Deutsche Bundesbank izabrala je društvo KPMG AG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft kao svojeg vanjskog revizora za financijske godine od 2015. do 2020.

         DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
   Preporučuje se da se društvo KPMG AG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft imenuje za vanjskog revizora središnje banke Deutsche Bundesbank za financijske godine od 2015. do 2020.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni, 27. ožujka 2015.

            Predsjednik ESB-a

         Mario DRAGHI


title: Preporuka Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reforme Mađarske za 2013. i davanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Mađarske za razdoblje 2012.-2016.

text:
               30.7.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 217/37

      PREPORUKA VIJEĆA

   od 9. srpnja 2013.
   o nacionalnom programu reforme Mađarske za 2013. i davanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Mađarske za razdoblje 2012.-2016.
   2013/C 217/10
   Ovaj tekst još nije preveden na hrvatski jezik i stoga se prvo objavljuje na engleskom jeziku. Objava na hrvatskom jeziku uslijedit će čim prijevod bude dostupan.
   THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,
   Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Articles 121(2) and 148(4) thereof,
   Having regard to Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies (1), and in particular Article 9(2) thereof,
   Having regard to Regulation (EU) No 1176/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 November 2011 on the prevention and correction of macroeconomic imbalances (2), and in particular Article 6(1) thereof,
   Having regard to the recommendation of the European Commission,
   Having regard to the conclusions of the European Council,
   Having regard to the opinion of the Employment Committee,
   Having regard to the opinion of the Economic and Financial Committee,
   Having regard to the opinion of the Social Protection Committee,
   Having regard to the opinion of the Economic Policy Committee,
   Whereas:

               (1)

               On 26 March 2010, the European Council agreed to the Commission’s proposal to launch a new strategy for jobs and growth, Europe 2020, based on enhanced coordination of economic policies, which focuses on the key areas where action is needed to boost Europe’s potential for sustainable growth and competitiveness.

               (2)

               On 13 July 2010, the Council adopted a recommendation on the broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Union (2010 to 2014) and, on 21 October 2010, it adopted a decision on guidelines for the employment policies of the Member States (3), which together form the ‘integrated guidelines’. Member States were invited to take the integrated guidelines into account in their national economic and employment policies.

               (3)

               On 29 June 2012, the Member States’ Heads of State or Government decided on a Compact for Growth and Jobs, providing a coherent framework for action at national, EU and euro area levels using all possible levers, instruments and policies. They decided on action to be taken at the level of the Member States, in particular expressing full commitment to achieving the objectives of the Europe 2020 strategy and to implementing the country-specific recommendations.

               (4)

               On 10 July 2012, the Council adopted a Recommendation (4) on Hungary’s National Reform Programme for 2012 and delivered its opinion on Hungary’s Convergence Programme for 2012-2015.

               (5)

               On 28 November 2012, the Commission adopted the Annual Growth Survey, marking the start of the 2013 European Semester for economic policy coordination. Also on 28 November 2012, the Commission, on the basis of Regulation (EU) No 1176/2011, adopted the Alert Mechanism Report, in which it identified Hungary as one of the Member States for which an in-depth review would be carried out.

               (6)

               The European Parliament has been duly involved in the European Semester, in accordance with Regulation (EC) No 1466/97, and, on 7 February 2013, adopted a resolution on employment and social aspects in the Annual Growth Survey 2013 and a resolution on the contribution to the Annual Growth Survey 2013.

               (7)

               On 14 March 2013, the European Council endorsed the priorities for ensuring financial stability, fiscal consolidation and action to foster growth. It underscored the need to pursue differentiated, growth-friendly fiscal consolidation, to restore normal lending conditions to the economy, to promote growth and competitiveness, to tackle unemployment and the social consequences of the crisis, and to modernise public administration.

               (8)

               On 10 April 2013, the Commission published the results of its in-depth review for Hungary, under Article 5 of Regulation (EU) No 1176/2011. The Commission’s analysis leads it to conclude that Hungary is experiencing macroeconomic imbalances, which deserve monitoring and require decisive policy action. In particular, the ongoing adjustment of the highly negative net international investment position, largely driven by private sector deleveraging in a context of high general government debt and a weak business environment continues to deserve very close attention so as to reduce the significant risks of adverse effects on the functioning of the economy.

               (9)

               On 22 April 2013, Hungary submitted its 2013 National Reform Programme and, on 24 April 2013, its Convergence Programme for the period 2012-2016. In order to take account of their interlinkages, the two Programmes have been assessed at the same time.

               (10)

               Based on the assessment of the Convergence Programme pursuant to Regulation (EC) No 1466/97, the Council is of the opinion that the macroeconomic scenario underpinning the budgetary projections in the Programme is somewhat optimistic. The Hungarian authorities’ growth projections for 2013 and 2014 of 0,7 % and 1,9 % respectively, are higher by around half a percentage point compared to the Commission services 2013 spring forecast. The objective of the budgetary strategy outlined in the Convergence Programme is to ensure the sustainable correction of the excessive deficit by the 2012 deadline set by the Council in line with the Council Recommendation under the excessive deficit procedure of 13 March 2012 and the continued respect of the medium-term objective (MTO). Hungary has undertaken significant fiscal efforts in 2012 and with a budget deficit outcome of 1,9 % of GDP overachieved the deficit target of 2,5 % of GDP recommended by the Council, partly on account of additional one-off revenues of 0,2 % of GDP on top of those which were acknowledged already at the time of that Council Recommendation. However, the corrective measures for 2012 and beyond, in particular those announced in the autumn of 2012 were mainly concentrated on the revenue side, primarily focusing on selected sectors, raising questions about the sustainability of the consolidation efforts. According to the Commission services 2013 spring forecast further efforts are needed for both 2013 and 2014 in order to correct the excessive deficit in a sustainable manner. Following the publication of the Commission services 2013 spring forecast the Government adopted a new corrective package focusing on the expenditure side, and based on the updated assessment of the Commission, the deficit is projected to remain below the 3 % of GDP threshold with the new measures in both 2013 and 2014.
               The Convergence Programme has changed the MTO from a structural balance of –1,5 % to –1,7 % of GDP. The new MTO is in line with the requirements of the Stability and Growth Pact. Hungary recorded a structural balance of –0,7 % of GDP in 2012, namely well above its revised MTO, and the Commission services 2013 spring forecast foresees the structural balance to stay in line with the MTO over the forecast horizon and to stand at –1,1 % in 2013 and –1,8 % in 2014. Based on the measures adopted after the Commission services 2013 spring forecast the structural balance could remain above the MTO in 2014 as well. The growth rate of government expenditure in 2013 and 2014, net of discretionary revenue measures, will be broadly in line with the reference medium-term rate of potential GDP growth, but is expected to significantly exceed it in 2015 and 2016. Thus, the expenditure benchmark of the Stability and Growth Pact will not be met in those two years. According to government plans, the public debt-to-GDP ratio will continuously decrease throughout the programme period from 79,2 % in 2012 to 77,2 % in 2014 and further to 73,4 % in 2016, namely it will remain above the 60 % of GDP reference value. In contrast, the Commission services 2013 spring forecast, taking account of risks to the consolidation plans, expected only a marginal decrease to 78,9 % of GDP in 2014 which should be around 0,5 percentage points lower with the new corrective measures. Hungary will be in a transitional period from 2013 regarding compliance with the debt criterion, and according to the Commission services 2013 spring forecast it is making sufficient progress towards compliance with the debt criterion in 2013 and 2014.

               (11)

               The medium-term budgetary framework is still merely indicative so the horizon of fiscal planning is focusing only on the actual budget year. In addition, despite some recent improvements, the mandatory tasks and the analytical resources of the Fiscal Council are still not commensurate with its unprecedented veto power and the need for the systematic ex post assessment of compliance with numerical fiscal rules. Strengthening the medium-term budgetary framework and widening the mandatory remit of the Fiscal Council would help to improve the solidity and credibility of the recently revamped fiscal governance framework.

               (12)

               The Hungarian financial sector is deleveraging at a very quick pace, partly due to some policy measures that have had a strong negative impact on the profitability of banks and contribute to tight credit conditions. Managing the deteriorating portfolio quality represents one of the biggest challenges for the financial sector, associated with an increasing number of non-performing loans. In the last years, the Government adopted several measures to help foreign currency borrowers, in several cases without a consultation of stakeholders in the banking sector. However, those measures were not always targeted toward distressed borrowers. The adoption of a series of measures in a short time might increase moral hazard among borrowers due to the continuous expectation of further government help. The global financial crisis demonstrated to which extent the existing banking system may force national authorities to act to safeguard financial stability. The first financial assistance programme to Hungary advocated the need for a state-of-the-art supervision including effective emergency powers to the financial supervisor and the establishment of a resolution mechanism. While over the past three years the powers of the Hungarian Financial Supervisory Authority have been substantially increased, the legislator has not equipped it with sufficient monitoring powers.

               (13)

               Hungary has not followed the 2012 recommendation to establish a non-distortive and stable framework for the taxation of corporations and has increased the tax burden on selected corporate sectors by introducing further permanent sectoral surtaxes. While the new small business tax introduced as part of the Job Protection Act has a favourable design, the existence of several different tax rates across corporate sectors hampers effective allocation of resources and affects investment and lending. The introduction of reduced social security contribution rates under the Job Protection Act is a step in the right direction to reduce the tax wedge on labour. However, the tax wedge on low wage earners is still high and a refining of the system to better target this group would be desirable. Hungary also plans to tackle tax non-compliance with several measures, such as the compulsory connection of all cash registers with tax authorities. Regarding energy taxation, measures taken do not provide incentives to reduce energy consumption and have distortionary effects.

               (14)

               In spite of recent improvements, the low employment rate is associated with a very low rate of labour-market participation. Youth unemployment has increased from 11 % in 2001 to 28,1 % in 2012. The Public Work Scheme uses the bulk of budgetary resources to provide the long-term unemployed with work-related income instead of social benefits, while its long-term benefits on employability are yet to be proven. Hungary has strengthened active labour-market policies but certain disadvantaged people should have more access to them. Adult participation in lifelong learning is still one of the lowest in the Union. In the last five years, the employment rate of women remained approximately at the same low level. In order to encourage women to participate in the labour market, the Government expanded childcare facilities and promoted flexible working arrangements. The social situation continues to worsen: 31 % of the population is at risk of poverty or social exclusion and a high percentage of people face severe material deprivation. Poverty continues to disproportionately affect disadvantaged territories and communities, in particular Roma.

               (15)

               The business environment in Hungary has constantly deteriorated in the last three years due to a series of measures including restrictions on investors and an unstable regulatory framework. Recent restrictions which affect disproportionately foreign investors are focussed mainly on the services sector, including retail. The Simple State Programme included 114 measures to reduce the administrative burden on businesses by approximately HUF 500 billion but its implementation has been somewhat delayed. Low levels of competition in public procurement persist, although a new law entered into force on 1 January 2012. The Anti-Corruption Programme is a central element of the Magyary Programme. However, as the Anti-Corruption Programme is focusing on public administration, it does not tackle either the issue of insufficient law-enforcement in this area or the stricter checks on party financing, a key area of concern. Although the implementation of some key actions is already in progress, many of the announced steps have not yet been undertaken. Lack of monitoring of implemented measures also remains problematic. The developments in Hungary in 2012 and 2013 have increased concerns about the judiciary’s independence. The Innovation Union Scoreboard ranks Hungary as a moderate innovator. Business investments in research and development (R&D) are driven primarily by foreign-owned enterprises.

               (16)

               Hungary succeeded in reducing the number of early school leavers. Since there are still major regional differences, the new elements of the centralised public education system, if not implemented carefully, might have a negative impact and increase social inequalities and segregation. Although the number of students entering higher education has grown significantly in recent years, further work is needed to reach the EU average and the national Europe 2020 target. It should be ensured that the ongoing higher education reform improves access for disadvantaged pupils.

               (17)

               Implementation of the measures included in the Szell Kalman Plan, which is aimed at improving the cost-efficiency and performance of public transport, is prone to considerable delays and the lack of a comprehensive transport strategy hinders the financial sustainability of the transport system. While Hungary has adequately increased power grid interconnections with its neighbours as recommended in 2012, the lack of independence of the energy regulator in setting energy tariffs and the high share of regulated energy prices among household consumers and small and medium-sized enterprises (SMEs) still raise concerns.

               (18)

               In the context of the European Semester, the Commission has carried out a comprehensive analysis of Hungary’s economic policy. It has assessed the National Reform Programme and the Convergence Programme and has presented an in-depth review. It has taken into account not only their relevance for sustainable fiscal and socioeconomic policy in Hungary but also their compliance with EU rules and guidance, given the need to reinforce the overall economic governance of the Union by providing EU-level input into future national decisions. Its recommendations under the European Semester are reflected in recommendations (1) to (7) below.

               (19)

               In the light of this assessment, the Council has examined the Convergence Programme, and its opinion (5) is reflected in particular in recommendation (1) below.

               (20)

               In the light of the Commission’s in-depth review and this assessment, the Council has examined the National Reform Programme and the Convergence Programme. Its recommendations under Article 6 of Regulation (EU) No 1176/2011 are reflected in recommendations (1), (2), (3), (4), (5), (7) below,

         HEREBY RECOMMENDS that Hungary take action within the period 2013-2014 to:

               1.

               Implement a credible and growth-friendly fiscal strategy by specifying the necessary measures focusing on expenditure savings and preserve a sound fiscal position in compliance with the MTO over the Convergence Programme horizon. Building on the above steps, put the general government debt ratio on a firm downward path, also with a view to mitigating the accumulated macroeconomic imbalances. Enhance the medium-term budgetary framework by making it more binding and by closely linking it to numerical fiscal rules. Broaden the mandatory remit and enhance the transparency of the Fiscal Council, including through systematic ex post monitoring of compliance with numerical fiscal rules as well as the preparation of regular macro-fiscal forecasts and budgetary impact assessments of major policy proposals.

               2.

               Help restore normal lending to the economy primarily by improving the capacity for capital accumulation in the financial sector, inter alia by lowering the extra burden currently imposed on it. Improve portfolio quality by removing bad assets from banks’ balance sheets, closely consult stakeholders on new policy initiatives and make sure that new policy measures do not increase moral hazard among borrowers. Enhance financial regulation and supervision, in particular by giving more effective emergency powers to the Hungarian Financial Supervisory Authority and by establishing a bank resolution regime.

               3.

               Ensure a stable, more balanced and predictable corporate tax system. Streamline corporate taxation and minimise distortions of resource allocation created by sector-specific taxes, so as to foster growth and employment. Continue making taxation of labour more employment-friendly by alleviating the tax burden on low wage earners, inter alia by refining the eligibility criteria for the Job Protection Act, and by shifting taxation away to environmental taxes. Fully implement and step up the already announced measures to improve tax compliance and reduce the cost of tax compliance.

               4.

               Address youth unemployment, for example through a Youth Guarantee (6). Strengthen active labour market policy measures and enhance the client profiling system of the Public Employment Service. Reduce the dominance of the public works scheme within employment measures and strengthen its activation elements. Reinforce training programmes to boost participation in lifelong learning. Continue to expand child-care facilities to encourage women’s participation. Ensure that the objective of the National Social Inclusion Strategy is mainstreamed in all policy fields in order to reduce poverty, particularly among children and Roma.

               5.

               Create a supportive business environment, in particular restore an attractive environment for foreign direct investors, by making the regulatory framework more stable and by fostering market competition. Ensure the full implementation of measures envisaged to reduce the administrative burden, improve competition in public procurement and take further adequate measures to tackle corruption. Strengthen further the judiciary. Remove recently introduced barriers in the services sector, including in retail services. Provide targeted incentives to support innovative enterprises.

               6.

               Implement a national strategy on early school-leaving and ensure that the education system provides all young people with labour-market-relevant skills, competences and qualifications. Improve access to inclusive mainstream education, for those with disadvantages, in particular Roma. Support the transition between different stages of education and towards the labour market. Implement a higher-education reform that enables greater tertiary attainment, in particular by disadvantaged students.

               7.

               Gradually abolish regulated energy prices while ensuring the effective protection of economically vulnerable consumers. Take further steps to ensure the independence of the national regulator. Ensure the financial sustainability of state-owned enterprises in the transport sector by reducing operating costs and increasing revenues.

      Done at Brussels, 9 July 2013.

            For the Council

            The President

         R. ŠADŽIUS

      (1)  OJ L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  OJ L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (3)  Maintained for 2013 by Council Decision 2013/208/EU of 22 April 2013 on guidelines for the employment policies of the Member States (OJ L 118, 30.4.2013, p. 21).

      (4)  OJ C 219, 24.7.2012, p. 40.

      (5)  Under Article 9(2) of Regulation (EC) No 1466/97.

      (6)  Established by Council Recommendation of 22 April 2013 (OJ C 120, 26.4.2013, p. 1.).