title: Preporuka Vijeća od 14. lipnja 2019. u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Rumunjskoj

text:
               21.6.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 210/1

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 14. lipnja 2019.
      u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Rumunjskoj
      (2019/C 210/01)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 10. stavak 2. drugi podstavak,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      budući da:

                  (1)

                  U skladu s člankom 121. Ugovora države članice trebaju promicati zdrave javne financije u srednjoročnom razdoblju koordinacijom ekonomskih politika i multilateralnim nadzorom kako bi se izbjegli prekomjerni državni deficiti.

                  (2)

                  Pakt o stabilnosti i rastu temelji se na cilju zdravih državnih financija kao sredstvu jačanja uvjeta za stabilnost cijena i snažan održiv rast koji dovodi do otvaranja novih radnih mjesta.

                  (3)

                  Vijeće je u lipnju 2017. i u lipnju 2018. u skladu s člankom 121. stavkom 4. Ugovora zaključilo da je u Rumunjskoj u 2016. odnosno u 2017. zabilježeno značajno odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja ili kretanja prilagodbe prema ostvarenju tog cilja. S obzirom na utvrđena značajna odstupanja Vijeće je izdalo preporuke od 16. lipnja 2017. (2) i 22.lipnja 2018. (3) preporučujući Rumunjskoj da poduzme mjere politike potrebne za rješavanje tih odstupanja. Vijeće je naknadno zaključilo da Rumunjska nije poduzela učinkovito djelovanje u vezi s tim preporukama. U svojoj zadnjoj preporuci, donesenoj 4. prosinca 2018. (4), Vijeće je preporučilo Rumunjskoj da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (5) u 2019. ne premaši 4,5 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1,0 % bruto domaćeg proizvoda (BDP).

                  (4)

                  Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2019. i stvarnih podataka za 2018. koje je potvrdio Eurostat, rast neto primarnih državnih rashoda u 2018. bio je daleko veći od referentnog mjerila za rashode, što upućuje na značajno odstupanje (odstupanje od 2,4 % BDP-a). Strukturni deficit nije se smanjio te je uglavnom ostao stabilan na oko 3 % potencijalnog BDP-a, što također upućuje na značajno odstupanje od preporučene strukturne prilagodbe (odstupanje od 0,8 % BDP-a). Na razinu odstupanja na koju upućuje strukturni saldo negativno utječu neočekivani prihodi, viši deflator BDP-a i veća temeljna procjena rasta potencijalnog BDP-a u odnosu na srednjoročni prosjek na kojem se temelji referentno mjerilo za rashode. Međutim, na razinu odstupanja na koju upućuje strukturni saldo pozitivno utječu niski javni rashodi za ulaganja, koji su izglađeni u referentnom mjerilu za rashode. Neovisno o toj razlici, oba pokazatelja potvrđuju značajno odstupanje od zahtjevâ preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu u 2018.

                  (5)

                  Komisija je 5. lipnja 2019. nakon sveobuhvatne ocjene zaključila da je u Rumunjskoj zabilježeno značajno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju te je Rumunjskoj uputila upozorenje u skladu s člankom 121. stavkom 4. Ugovora i člankom 10. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1466/97.

                  (6)

                  U skladu s člankom 10. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1466/97, Vijeće treba dotičnoj državi članici uputiti preporuku za poduzimanje potrebnih mjera politike. Uredba (EZ) br. 1466/97 predviđa da se u preporuci odredi rok od najdulje pet mjeseci za rješavanje problema odstupanja. U skladu s time čini se da je rok 15. listopada 2019. primjeren kako bi Rumunjska riješila problem odstupanja. U tom bi roku Rumunjska trebala podnijeti izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na ovu Preporuku.

                  (7)

                  Na temelju projekcija jaza outputa iz Komisijine proljetne prognoze 2019., Rumunjska će se u 2019. i 2020. i dalje nalaziti u uobičajenoj ekonomskoj situaciji. Udio duga opće države u Rumunjskoj manji je od granične vrijednosti od 60 % BDP-a. Stoga minimalni potrebni strukturni napor propisan Uredbom (EZ) br. 1466/97 i zajednički dogovorenom matricom prilagodbe iz preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, u kojem se u obzir uzimaju prevladavajuće ekonomske okolnosti i mogući problemi u pogledu održivosti, i za 2019. i za 2020. iznosi najmanje 0,5 % BDP-a.

                  (8)

                  Strukturni deficit Rumunjske postupno se povećao s 0,1 % BDP-a u 2015. na 1,7 % BDP-a u 2016., 2,9 % BDP-a u 2017. i 3 % BDP-a u 2018. Zahtjev za minimalnu prilagodbu trebao bi biti popraćen dodatnim i stalnim naporom koji je potreban za ispravljanje kumuliranog odstupanja i nastavak primjerene konsolidacije nakon kontinuiranih odstupanja zabilježenih od 2016. S obzirom na razmjer uočenog značajnog odstupanja od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja čini se da je primjeren dodatni napor od 0,5 % BDP-a u 2019. i 0,25 % BDP-a u 2020. Taj napor bio bi u skladu je s prilagodbom za 2019. koju je preporučilo Vijeće 4. prosinca 2018. Time će se ubrzati prilagodba prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja.

                  (9)

                  Potrebno poboljšanje strukturnog salda za 1 % BDP-a u 2019. i 0,75 % BDP-a u 2020. odgovara stopi nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda koja ne bi smjela biti veća od 4,5 % u 2019. i 5,1 % u 2020.

                  (10)

                  U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2019. predviđa se dodatno pogoršanje strukturnog salda za 0,7 % BDP-a u 2019. i za još 1,2 % BDP-a u 2020. Stoga, potrebno strukturno poboljšanje znači da je potrebno donijeti strukturne mjere u ukupnoj vrijednosti od 1,7 % BDP-a u 2019. i dodatne strukturne mjere u vrijednosti od 1,95 % BDP-a u 2020. u usporedbi s postojećim osnovnim scenarijem iz Komisijine proljetne prognoze 2019.

                  (11)

                  U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2019. predviđa se deficit opće države od 3,5 % BDP-a u 2019. i 4,7 % BDP-a u 2020., što je iznad referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđene Ugovorom. Čini se da je potrebna strukturna prilagodba primjerena i zato da bi se osiguralo da Rumunjska u 2019. i 2020. poštuje, s pozitivnom razlikom, referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom.

                  (12)

                  Budući da nije djelovala na temelju prethodnih preporuka za ispravljanje uočenih značajnih odstupanja i da postoji rizik od premašivanja referentne vrijednosti iz Ugovora za preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu, potrebno je hitno djelovati kako bi se u Rumunjskoj ponovno počela provoditi razborita fiskalna politika.

                  (13)

                  Radi ostvarenja preporučenih proračunskih ciljeva, ključno je da Rumunjska donese i strogo provede potrebne mjere te pomno prati kretanja tekućih rashoda.

                  (14)

                  Rumunjska bi trebala Vijeću do 15. listopada 2019. podnijeti izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na ovu Preporuku.

                  (15)

                  Primjereno je javno obznaniti ovu Preporuku,

            PREPORUČUJE DA RUMUNJSKA:

                  1.

                  poduzme mjere koje su potrebne da osigura da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda ne bude veća od 4,5 % u 2019. i od 5,1 % u 2020., što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1 % BDP-a u 2019. i 0,75 % BDP-a u 2020., čime se Rumunjsku dovodi na primjereno kretanje prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja;

                  2.

                  iskoristi sve neočekivane prihode za smanjenje deficita; mjerama konsolidacije proračuna trebalo bi osigurati trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast;

                  3.

                  Vijeću do 15. listopada 2019. podnese izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na ovu Preporuku; u izvješću je potrebno navesti dovoljno određene i vjerodostojno najavljene mjere, uključujući učinak svake od njih na proračun, u cilju ostvarenja potrebnog kretanja prilagodbe, te ažurirane i detaljne proračunske projekcije za razdoblje 2019.–2020.
                  Ova je Preporuka upućena Rumunjskoj.

         Sastavljeno u Luxembourgu 14. lipnja 2019.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            E.O. TEODOROVICI

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Preporuka Vijeća od 16. lipnja 2017. s ciljem ispravljanja uočenog znatnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju u Rumunjskoj (SL C 216, 6.7.2017., str. 1.).

         (3)  Preporuka Vijeća od 22. lipnja 2018. u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Rumunjskoj (SL C 223, 27.6.2018., str. 3.).

         (4)  Preporuka Vijeća od 4. prosinca 2018. u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Rumunjskoj (SL C 460, 21.12.2018., str. 1.).

         (5)  Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.


title: Preporuka Vijeća od 14. lipnja 2019. u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Mađarskoj

text:
               21.6.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 210/4

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 14. lipnja 2019.
      u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Mađarskoj
      (2019/C 210/02)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 10. stavak 2. drugi podstavak,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      budući da:

                  (1)

                  U skladu s člankom 121. Ugovora države članice trebaju promicati zdrave javne financije u srednjoročnom razdoblju koordinacijom ekonomskih politika i multilateralnim nadzorom kako bi se izbjegli prekomjerni državni deficiti.

                  (2)

                  Pakt o stabilnosti i rastu temelji se na cilju zdravih državnih financija kao sredstvu jačanja uvjeta za stabilnost cijena i snažan održiv rast koji dovodi do otvaranja novih radnih mjesta.

                  (3)

                  Vijeće je 22. lipnja 2018. u skladu s člankom 121. stavkom 4. Ugovora zaključilo da je u Mađarskoj u 2017. zabilježeno značajno odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja. S obzirom na utvrđeno značajno odstupanje Vijeće je 22. lipnja 2018. izdalo Preporuku (2) kojom preporučuje Mađarskoj da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (3) u 2018. ne premaši 2,8 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1 % bruto domaćeg proizvoda (BDP). Preporučilo je i da Mađarska upotrijebi sve neočekivane prihode za smanjenje deficita, što bi joj omogućilo da započne s potrebnom prilagodbom u cilju ostvarenja srednjoročnog proračunskog cilja. Vijeće je 4. prosinca 2018. zaključilo da Mađarska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na njegovu Preporuku od 22. lipnja 2018. Na temelju toga, Vijeće je 4. prosinca 2018. Mađarskoj uputilo revidiranu Preporuku (4) da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2019. ne bude veća od 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1 % BDP-a.

                  (4)

                  Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2019. i stvarnih podataka za 2018. koje je potvrdio Eurostat, rast neto primarnih državnih rashoda u 2018. bio je daleko veći od referentnog mjerila za rashode, što upućuje na značajno odstupanje (odstupanje od 1,3 % BDP-a). Strukturni saldo pogoršao se s –3,4 % BDP-a iz 2017. na –3,7 % BDP-a, što također upućuje na značajno odstupanje od preporučene strukturne prilagodbe (odstupanje od 1,3 % BDP-a). Na razinu odstupanja na koju upućuje strukturni saldo negativno utječe znatan manjak prihoda te viši rashodi za ulaganja u uvjetima gospodarstva u dobrom razdoblju, dok se procjenjuje da su niži rashodi za kamate imali blago pozitivan učinak. Na referentno mjerilo za rashode snažno negativno utječe srednjoročni rast potencijalnog BDP-a upotrijebljen pri njegovu izračunu, a koji uključuje vrlo nizak rast potencijalnog BDP-a u razdoblju nakon krize. Osim toga, čini se da deflator BDP-a na kojem se temelji referentno mjerilo za rashode ne odražava primjereno povećane troškovne pritiske koji utječu na državnu potrošnju. Nakon prilagodbe za te čimbenike, čini se da referentno mjerilo za rashode primjereno odražava fiskalni napor te i dalje upućuje na značajno odstupanje. Uzimajući u obzir te čimbenike, oba pokazatelja potvrđuju značajno odstupanje od zahtjevâ preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu u 2018.

                  (5)

                  Komisija je 5. lipnja 2019. nakon sveobuhvatne ocjene zaključila da je u Mađarskoj zabilježeno značajno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja te je Mađarskoj uputila upozorenje u skladu s člankom 121. stavkom 4. Ugovora i člankom 10. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1466/97.

                  (6)

                  U skladu s člankom 10. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1466/97, Vijeće treba, u roku od mjesec dana od dana donošenja upozorenja, dotičnoj državi članici uputiti preporuku za poduzimanje potrebnih mjera politike. Uredba (EZ) br. 1466/97 predviđa da se u preporuci odredi rok od najdulje pet mjeseci za rješavanje problema odstupanja. U skladu s time čini se da je rok 15. listopada 2019. primjeren kako bi Mađarska riješila problem odstupanja. U tom bi roku Mađarska trebala podnijeti izvješće o mjerama poduzetima kao odgovor na ovu Preporuku.

                  (7)

                  Na temelju projekcija jaza outputa iz Komisijine proljetne prognoze 2019., Mađarska će se u 2019. i 2020. i dalje nalaziti u dobroj ekonomskoj situaciji. Dok bi u 2019. realni BDP prema procjenama trebao rasti u skladu s potencijalnim BDP-om (3,7 %), predviđa se da će u 2020. rast realnog BDP-a (2,8 %) biti niži od potencijala rasta (3,6 %). Udio duga opće države u Mađarskoj veći je od granične vrijednosti od 60 % BDP-a. Stoga minimalni potrebni strukturni napor propisan Uredbom (EZ) br. 1466/97 i zajednički dogovorenom matricom prilagodbe iz preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, u kojem se u obzir uzimaju prevladavajuće ekonomske okolnosti i mogući problemi u pogledu održivosti, i za 2019. i za 2020. iznosi najmanje 0,75 % BDP-a.

                  (8)

                  Strukturni deficit Mađarske povećao se za 1,6 % BDP-a u 2017. i za 0,3 % BDP-a u 2018. na 3,7 % BDP-a u 2018. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2019. predviđa se da će se on od 2019. smanjivati. Zahtjev za minimalnu prilagodbu u 2019. trebao bi biti popraćen dodatnim naporom koji je potreban za ispravljanje kumuliranih odstupanja i nastavak primjerene konsolidacije nakon odstupanja zabilježenih od 2017. S obzirom na razmjer uočenog značajnog odstupanja od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja čini se primjerenim dodatni napor od 0,25 % BDP-a u 2019. u odnosu na onaj koji proizlazi iz zajednički dogovorene matrice prilagodbe iz preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, čime će se ubrzati prilagodba prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Potreban napor za 2019. u skladu je s prilagodbom koju je preporučilo Vijeće 4. prosinca 2018. Za 2020. čini se primjerenim minimalni zahtjev prilagodbe od 0,75 % BDP-a pod uvjetom da se ostvari potrebna prilagodba u 2019.

                  (9)

                  Potrebno poboljšanje strukturnog salda za 1 % BDP-a u 2019. i 0,75 % BDP-a u 2020. odgovara stopi nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda koja ne bi smjela biti veća od 3,3 % u 2019. i 4,7 % u 2020.

                  (10)

                  U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2019. predviđa se poboljšanje strukturnog salda za 0,4 % BDP-a u 2019. i za još 0,6 % BDP-a u 2020. Stoga, strukturno poboljšanje od 1 % BDP-a u 2019. i 0,75 % u 2020. znači da je potrebno donijeti strukturne mjere u ukupnoj vrijednosti od 0,6 % BDP-a u 2019. i dodatne strukturne mjere u ukupnoj vrijednosti od 0,2 % BDP-a u 2020. u usporedbi s postojećim osnovnim scenarijem iz Komisijine proljetne prognoze 2019.

                  (11)

                  Budući da nije djelovala na temelju prethodnih preporuka za ispravljanje značajnog uočenog odstupanja, potrebno je hitno djelovati kako bi se u Mađarskoj ponovno počela provoditi razborita fiskalna politika.

                  (12)

                  Radi ostvarenja preporučenih proračunskih ciljeva, ključno je da Mađarska donese i strogo provede potrebne mjere te pomno prati kretanja tekućih rashoda.

                  (13)

                  Mađarska bi trebala Vijeću do 15. listopada 2019. podnijeti izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na ovu Preporuku.

                  (14)

                  Primjereno je javno obznaniti ovu Preporuku,

            PREPORUČUJE DA MAĐARSKA:

                  1.

                  poduzme mjere koje su potrebne da bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda ne bude veća od 3,3 % u 2019. i od 4,7 % u 2020., što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1 % BDP-a u 2019. i 0,75 % BDP-a u 2020., čime se Mađarsku dovodi na primjereno kretanje prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja;

                  2.

                  iskoristi sve neočekivane prihode za smanjenje deficita; mjerama konsolidacije proračuna trebalo bi osigurati trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast;

                  3.

                  Vijeću do 15. listopada 2019. podnese izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na ovu preporuku; u izvješću je potrebno navesti dovoljno određene i vjerodostojno najavljene mjere, uključujući učinak svake od njih na proračun, u cilju ostvarenja potrebnog kretanja prilagodbe, te ažurirane i detaljne proračunske projekcije za razdoblje 2019.–2020.
                  Ova je Preporuka upućena Mađarskoj.

         Sastavljeno u Luxembourgu 14. lipnja 2019.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            E.O. TEODOROVICI

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Preporuka Vijeća od 22. lipnja 2018. u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Mađarskoj (SL C 223, 27.6.2018., str. 1.).

         (3)  Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

         (4)  Preporuka Vijeća od 4. prosinca 2018. u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Mađarskoj (SL C 460, 21.12.2018., str. 4.).


title: Preporuka Vijeća od 5. prosinca 2019. u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Mađarskoj2019/C 420/01

text:
               13.12.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 420/1

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 5. prosinca 2019.
      u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Mađarskoj
      (2019/C 420/01)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 (1) od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika, a posebno njezin članak 10. stavak 2. drugi podstavak,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      budući da:

                  (1)

                  U skladu s člankom 121. Ugovora države članice trebaju promicati zdrave javne financije u srednjoročnom razdoblju koordinacijom ekonomskih politika i multilateralnim nadzorom kako bi se izbjegli prekomjerni državni deficiti.

                  (2)

                  Pakt o stabilnosti i rastu temelji se na cilju zdravih državnih financija kao sredstvu jačanja uvjeta za stabilnost cijena i snažan održivi rast koji dovodi do otvaranja novih radnih mjesta.

                  (3)

                  Vijeće je 22. lipnja 2018. u skladu s člankom 121. stavkom 4. Ugovora utvrdilo da je u Mađarskoj u 2017. zabilježeno značajno odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja. S obzirom na to utvrđeno značajno odstupanje Vijeće je 22. lipnja 2018. izdalo preporuku (2) kojom je Mađarskoj preporučilo da poduzme potrebne mjere za rješavanje tog odstupanja. Vijeće je zatim utvrdilo da Mađarska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na tu preporuku te je 4. prosinca 2018. izdalo revidiranu preporuku (3). Vijeće je zatim utvrdilo da Mađarska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor ni na tu revidiranu preporuku.

                  (4)

                  Vijeće je 14. lipnja 2019. utvrdilo da je 2018. u Mađarskoj ponovno zabilježeno značajno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Na toj osnovi Vijeće je izdalo preporuku (4) da Mađarska poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (5) ne premaši 3,3 % u 2019. i 4,7 % u 2020., što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. i 0,75 % BDP-a u 2020. Vijeće je također preporučilo da Mađarska sve neočekivane prihode iskoristi za smanjenje deficita i da bi mjerama konsolidacije proračuna trebalo osigurati trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast. Vijeće je odredilo 15. listopada 2019. kao rok u kojem Mađarska mora podnijeti izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na Preporuku od 14. lipnja 2019.

                  (5)

                  Vijeće je 9. srpnja 2019. izdalo Preporuku (6) u kojoj je Mađarskoj preporučilo da u 2019. i 2020. osigura svoju usklađenost s Preporukom Vijeća od 14. lipnja 2019. u cilju ispravljanja značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja.

                  (6)

                  Komisija je 26. rujna 2019. u Mađarskoj provela misiju pojačanog nadzora u svrhu izravnog nadzora u skladu s člankom -11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Nakon što je mađarskim tijelima dostavila svoje privremene nalaze na očitovanje, Komisija je 20. studenoga 2019. o svojim nalazima izvijestila Vijeće. Ti su nalazi objavljeni.

                  (7)

                  Mađarska tijela 15. listopada 2019. podnijela su izvješće o učinkovitom djelovanju poduzetom kao odgovor na Preporuku Vijeća od 14. lipnja 2019. S obzirom na informacije koje su mađarska tijela dostavila u svojem izvješću te ukupnu ocjenu na temelju Komisijine jesenske prognoze 2019., Vijeće je 5. prosinca 2019. zaključilo da Mađarska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 14. lipnja 2019.

                  (8)

                  S obzirom na izostanak učinkovitog djelovanja Mađarske i njezino kumulirano odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja, primjereno je Mađarskoj uputiti revidiranu preporuku na temelju članka 121. stavka 4. Ugovora o odgovarajućim mjerama koje treba poduzeti.

                  (9)

                  Na temelju Komisijine jesenske prognoze 2019. strukturni saldo Mađarske trebao bi se poboljšati za 0,5 % BDP-a u 2019. i za daljnjih 1,2 % BDP-a u 2020. Kao rezultat toga, procjenjuje se da će strukturni deficit odstupati za 1,8 % BDP-a i za 1,1 % BDP-a od njezina srednjoročnog proračunskog cilja koji iznosi 1,5 % BDP-a u 2019. i 1,0 % BDP-a u 2020.

                  (10)

                  Kako bi Mađarska ponovno ostvarila primjereno kretanje prilagodbe nakon prethodnih odstupanja, čini se primjerenom godišnja strukturna prilagodba od 0,75 % BDP-a za 2020. koju je Vijeće preporučilo 14. lipnja 2019. s obzirom na opća makrofiskalna kretanja u kontekstu očekivanog usporavanja gospodarske aktivnosti narednih godina zbog očekivanog postupnog slabljenja cikličkih čimbenika koji su podupirali rast zadnjih godina.

                  (11)

                  Na temelju Komisijine jesenske prognoze 2019. poboljšanje strukturnog salda za 0,75 % BDP-a u 2020. koje se zahtijeva odgovara stopi nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda koja nije veća od 4,7 %.

                  (12)

                  U Komisijinoj jesenskoj prognozi 2019. očekuje se da će se strukturni deficit Mađarske poboljšati za 1,2 % BDP-a u 2020., dok referentno mjerilo za rashode ukazuje na odstupanje od tog zahtjeva. Na temelju sadašnjih predviđanja, te uzimajući u obzir čimbenike koji utječu i na strukturni saldo i na referentno mjerilo za rashode, očekuje se da će se proračunom za 2020. koji je donijela mađarska vlada ostvariti napor koji se zahtijeva.

                  (13)

                  Budući da Mađarska nije djelovala na temelju prethodnih preporuka za ispravljanje uočenog značajnog odstupanja, potrebno je djelovati kako bi se u Mađarskoj ponovno počela provoditi razborita fiskalna politika.

                  (14)

                  Radi ostvarenja preporučenih proračunskih ciljeva, ključno je da Mađarska donese i strogo provede potrebne mjere te pomno prati kretanja tekućih rashoda i spriječi prekomjernu potrošnju krajem godine.

                  (15)

                  Zahtjevi navedeni u ovoj Preporuci zamjenjuju odgovarajuće elemente iz Preporuke Vijeća od 14. lipnja 2019.

                  (16)

                  Mađarska bi trebala Vijeću do 15. travnja 2020. podnijeti izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na ovu Preporuku, po mogućnosti u okviru svojeg Programa konvergencije koji se dostavlja na temelju članka 7. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

                  (17)

                  Primjereno je objaviti ovu Preporuku,

            PREPORUČUJE DA MAĐARSKA:

                  1.

                  poduzme mjere koje su potrebne kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2020. ne bude veća od 4,7 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,75 % BDP-a, čime Mađarska ostvaruje primjereno kretanje prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja;

                  2.

                  iskoristi sve neočekivane prihode za smanjenje deficita; nadoknadi neočekivani manjak prihoda s pomoću kvalitetnih trajnih fiskalnih mjera; osigura da se mjerama konsolidacije proračuna osigura trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast;

                  3.

                  Vijeću do 15. travnja 2020. podnese izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na ovu Preporuku; osigura da izvješće sadržava dovoljno određene i vjerodostojno najavljene mjere, uključujući učinak svake od njih na proračun, u cilju ostvarenja kretanja prilagodbe koje se zahtijeva, kao i ažurirane te detaljne proračunske projekcije za 2020.

         Ova je Preporuka upućena Mađarskoj.
         Sastavljeno u Bruxellesu 5. prosinca 2019.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            M. LINTILÄ

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Preporuka Vijeća od 22. lipnja 2018. u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Mađarskoj (SL C 223, 27.6.2018., str. 1.).

         (3)  Preporuka Vijeća od 4. prosinca 2018. u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Mađarskoj (SL C 460, 21.12.2018., str. 4.).

         (4)  Preporuka Vijeća od 14. lipnja 2019. u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Mađarskoj (SL C 210, 21.6.2019., str. 4.).

         (5)  Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti poravnani s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom. Poništavaju se jednokratne mjere i na prihodovnoj i na rashodovnoj strani.

         (6)  Preporuka Vijeća od 9. srpnja 2019. o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2019 (SL C 301, 5.9.2019., str. 101.).


title: Preporuka Vijeća od 5. prosinca 2019. u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Rumunjskoj2019/C 420/02

text:
               13.12.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 420/4

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 5. prosinca 2019.
      u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Rumunjskoj
      (2019/C 420/02)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 (1) od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika, a posebno njezin članak 10. stavak 2. drugi podstavak,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      budući da:

                  (1)

                  U skladu s člankom 121. Ugovora države članice trebaju promicati zdrave javne financije u srednjoročnom razdoblju koordinacijom ekonomskih politika i multilateralnim nadzorom kako bi se izbjegli prekomjerni državni deficiti.

                  (2)

                  Pakt o stabilnosti i rastu temelji se na cilju zdravih državnih financija kao sredstvu jačanja uvjeta za stabilnost cijena i snažan održiv rast koji dovodi do otvaranja novih radnih mjesta.

                  (3)

                  Vijeće je u lipnju 2017. i u lipnju 2018. u skladu s člankom 121. stavkom 4. Ugovora utvrdilo da je u Rumunjskoj u 2016. odnosno 2017. zabilježeno značajno odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja ili od kretanja prilagodbe prema ostvarenju tog cilja. S obzirom na ta utvrđena značajna odstupanja Vijeće je 16. lipnja 2017. (2) i 22. lipnja 2018. (3) izdalo preporuke kojima je Rumunjskoj preporučilo da poduzme potrebne mjere za rješavanje tih odstupanja. Vijeće je zatim utvrdilo da Rumunjska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na te preporuke te je izdalo revidirane preporuke 5. prosinca 2017. (4) odnosno 4. prosinca 2018. (5) Vijeće je zatim utvrdilo da Rumunjska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor ni na te revidirane preporuke.

                  (4)

                  Vijeće je 14. lipnja 2019. utvrdilo da je 2018. u Rumunjskoj ponovno zabilježeno značajno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Na toj osnovi Vijeće je izdalo preporuku (6) da Rumunjska poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (7) ne premaši 4,5 % u 2019. i 5,1 % u 2020., što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. i 0,75 % BDP-a u 2020. Vijeće je također Rumunjskoj preporučilo da sve neočekivane prihode iskoristi za smanjenje deficita i da bi mjerama konsolidacije proračuna trebalo osigurati trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast. Vijeće je odredilo 15. listopada 2019. kao rok u kojem Rumunjska mora podnijeti izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na Preporuku od 14. lipnja 2019.

                  (5)

                  Vijeće je 9. srpnja 2019. izdalo Preporuku (8) u kojoj je Rumunjskoj preporučilo da u 2019. i 2020. osigura usklađenost s Preporukom Vijeća od 14. lipnja 2019. u cilju ispravljanja značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja.

                  (6)

                  Komisija je 25. rujna 2019. u Rumunjskoj provela misiju pojačanog nadzora u svrhu izravnog nadzora u skladu s člankom -11. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Nakon što je rumunjskim tijelima dostavila svoje privremene nalaze na očitovanje, Komisija je 20. studenoga 2019. o svojim nalazima izvijestila Vijeće. Ti su nalazi objavljeni.

                  (7)

                  Rumunjska tijela 15. listopada 2019. podnijela su izvješće o učinkovitom djelovanju poduzetom kao odgovor na Preporuku Vijeća od 14. lipnja 2019. S obzirom na informacije koje su rumunjska tijela dostavila u svojem izvješću te ukupnu ocjenu na temelju Komisijine jesenske prognoze 2019., Vijeće je 5. prosinca 2019. zaključilo da Rumunjska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 14. lipnja 2019.

                  (8)

                  S obzirom na izostanak učinkovitog djelovanja Rumunjske i njezino kumulirano veliko odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja, primjereno je Rumunjskoj uputiti revidiranu preporuku na temelju članka 121. stavka 4. Ugovora o odgovarajućim mjerama koje treba poduzeti.

                  (9)

                  Na temelju Komisijine jesenske prognoze 2019. predviđa se pogoršanje strukturnog salda Rumunjske za 0,8 % BDP-a u 2019. i za daljnjih 0,8 % BDP-a u 2020. Kao rezultat toga, procjenjuje se da će strukturni deficit odstupati za 2,5 % BDP-a i za 3,4 % BDP-a od njezina srednjoročnog proračunskog cilja strukturnog deficita koji iznosi 1,0 % BDP-a u 2019. odnosno u 2020.

                  (10)

                  Kako bi se ispravila kumulirana odstupanja i kako bi Rumunjska ponovno ostvarila primjereno kretanje prilagodbe nakon prethodnih odstupanja, preporučenu godišnju strukturnu prilagodbu od 0,75 % BDP-a za 2020., koju je Vijeće preporučilo 14. lipnja 2019., trebalo bi dopuniti dodatnim naporom. S obzirom na razmjer kumuliranih odstupanja od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja čini se primjerenim dodatan napor od 0,25 % BDP-a. Tim dodatnim naporom ubrzat će se prilagodba prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja, a pritom se neće dovesti u pitanje gospodarski rast.

                  (11)

                  U Komisijinoj jesenskoj prognozi 2019. predviđa se deficit opće države od 3,6 % u 2019. i 4,4 % u 2020., što je iznad referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđene Ugovorom. Čini se da je potrebna strukturna prilagodba primjerena i kako bi se osiguralo da Rumunjska u 2020. poštuje referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom.

                  (12)

                  Na temelju Komisijine jesenske prognoze 2019. poboljšanje strukturnog salda za 1,0 % BDP-a u 2020. koje se zahtijeva odgovara stopi nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda koja nije veća od 4,4 %.

                  (13)

                  U Komisijinoj jesenskoj prognozi 2019. predviđa se pogoršanje strukturnog salda Rumunjske za 0,8 % BDP-a u 2020. Stoga strukturno poboljšanje od 1,0 % BDP-a znači da je potrebno donijeti mjere s ukupnim strukturnim učinkom od 1,8 % BDP-a, u usporedbi s aktualnim osnovnim scenarijem iz Komisijine jesenske prognoze 2019.

                  (14)

                  Budući da Rumunjska nije djelovala na temelju prethodnih preporuka za ispravljanje uočenog značajnog odstupanja i da postoji rizik od premašivanja referentne vrijednosti utvrđene Ugovorom, potrebno je hitno djelovati kako bi se u Rumunjskoj ponovno počela provoditi razborita fiskalna politika.

                  (15)

                  Radi ostvarenja preporučenih proračunskih ciljeva, ključno je da Rumunjska donese i strogo provede potrebne mjere te pomno prati kretanja tekućih rashoda.

                  (16)

                  Zahtjevi navedeni u ovoj Preporuci zamjenjuju odgovarajuće elemente iz Preporuke Vijeća od 14. lipnja 2019.

                  (17)

                  Rumunjska bi trebala Vijeću do 15. travnja 2020. podnijeti izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na na ovu Preporuku, po mogućnosti u okviru svojeg Programa konvergencije koji se dostavlja na temelju članka 7. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

                  (18)

                  Primjereno je objaviti ovu Preporuku,

            PREPORUČUJE DA RUMUNJSKA:

                  1.

                  poduzme mjere koje su potrebne kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2020. ne bude veća od 4,4 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1,0 % BDP-a, čime Rumunjska ostvaruje primjereno kretanje prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja;

                  2.

                  iskoristi sve neočekivane prihode za smanjenje deficita; osigura da se mjerama konsolidacije proračuna osigura trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast;

                  3.

                  Vijeću do 15. travnja 2020. podnese izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na ovu Preporuku; osigura da izvješće sadržava dovoljno određene i vjerodostojno najavljene mjere, uključujući učinak svake od njih na proračun, u cilju ostvarenja kretanja prilagodbe koje se zahtijeva, kao i ažurirane te detaljne proračunske projekcije za 2020.

         Ova je Preporuka upućena Rumunjskoj.
         Sastavljeno u Bruxellesu 5. prosinca 2019.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            M. LINTILÄ

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Preporuka Vijeća od 16. lipnja 2017. s ciljem ispravljanja uočenog znatnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju u Rumunjskoj (SL C 216, 6.7.2017., str. 1.).

         (3)  Preporuka Vijeća od 22. lipnja 2018. s ciljem ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Rumunjskoj (SL C 223, 27.6.2018., str. 3.).

         (4)  Preporuka Vijeća od 5. prosinca 2017. s ciljem ispravljanja uočenog znatnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju u Rumunjskoj (SL C 439, 20.12.2017., str. 1.).

         (5)  Preporuka Vijeća od 4. prosinca 2018. u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Rumunjskoj (SL C 460, 21.12.2018., str. 1.).

         (6)  Preporuka Vijeća od 14. lipnja 2019. s ciljem ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Rumunjskoj (SL C 210, 21.6.2019., str. 1.).

         (7)  Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti poravnani s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom. Poništavaju se jednokratne mjere i na prihodovnoj i na rashodovnoj strani.

         (8)  Preporuka Vijeća od 9. srpnja 2019. o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2019. (SL C 301, 5.9.2019., str. 135.).


title: Preporuka Europske središnje banke od 14. veljače 2019. Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Banque centrale du Luxembourg (ESB/2019/6)

text:
               20.2.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 67/1

      PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
      od 14. veljače 2019.
      Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Banque centrale du Luxembourg
      (ESB/2019/6)
      (2019/C 67/01)
      UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 27.1.
      budući da:

                  (1)

                  Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije.

                  (2)

                  Mandat sadašnjeg vanjskog revizora središnje banke Banque centrale du Luxembourg, Deloitte Audit sarl, prestao je nakon revizije za financijsku godinu 2018. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijske godine 2019.

                  (3)

                  Središnja banka Banque centrale du Luxembourg izabrala je Ernst & Young S.A. kao svog vanjskog revizora za financijske godine od 2019. do 2023.,

            DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
      Preporučuje se da se Ernest & Young S.A. imenuje za vanjskog revizora Banque centrale du Luxembourg za financijske godine od 2019. do 2023.

         Sastavljeno u Frankfurtu na Majni, 14. veljače, 2019.

               Predsjednik ESB-a

            Mario DRAGHI


               5.4.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 129/49

      P8_TA(2018)0059
      Ukidanje izvora prihoda za džihadiste: suzbijanje financiranja terorizma
      Preporuka Europskog parlamenta od 1. ožujka 2018. Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o ukidanju izvora prihoda za džihadiste: suzbijanje financiranja terorizma 2017/2203(INI))
      (2019/C 129/07)

         Europski parlament,

                  —

                  uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o suzbijanju financiranja terorizma iz 1999.,

                  —

                  uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 27. listopada 2016. o stanju u sjevernom Iraku/Mosulu (1) i svoju Rezoluciju od 30. travnja 2015. o uništavanju kulturnih lokaliteta koje je počinila skupina ISIS/Daesh (2),

                  —

                  uzimajući u obzir Globalnu strategiju EU-a za vanjsku i sigurnosnu politiku,

                  —

                  uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1210/2003 od 7. srpnja 2003. o određenim posebnim ograničenjima gospodarskih i financijskih odnosa s Irakom i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2465/96 (3),

                  —

                  uzimajući u obzir Globalnu protuterorističku strategiju Ujedinjenih naroda i rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 1267 (1999), 1373 (2001), 1989 (2011), 2133 (2014), 2199 (2015), 2253 (2015) i 2368 (2017),

                  —

                  uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (4),

                  —

                  uzimajući u obzir Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive (EU) 2015/849 o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma i o izmjeni Direktive 2009/101/EZ (COM(2016)0450),

                  —

                  uzimajući u obzir Deklaraciju iz Maname o suzbijanju financiranja terorizma od 9. studenoga 2014.,

                  —

                  uzimajući u obzir najbolje prakse Stručne skupine za financijsko djelovanje (FATF) u vezi s ciljanim financijskim sankcijama povezanima s terorizmom i financiranjem terorizma,

                  —

                  uzimajući u obzir izjavu Stručne skupine za financijsko djelovanje (FATF) od 24. listopada 2014. o suzbijanju financiranja terorističke organizacije Islamske države Iraka i Levanta te izvješće FATF-a iz veljače 2015. o financiranju ISIL-a,

                  —

                  uzimajući u obzir 11. izvješće o stanju sigurnosne unije, koje je Komisija objavila 18. listopada 2017.,

                  —

                  uzimajući u obzir dodatak Globalnog foruma za borbu protiv terorizma (GCTF) iz rujna 2015. Alžirskom memorandumu o dobrim praksama u vezi sa sprječavanjem terorističkih otmica radi otkupnine i uskraćivanjem njihovih koristi,

                  —

                  uzimajući u obzir izjavu skupine G7 iz Taormine od 26. svibnja 2017. o borbi protiv terorizma i nasilnog ekstremizma,

                  —

                  uzimajući u obzir novoosnovani Posebni odbor za terorizam,

                  —

                  uzimajući u obzir članak 16. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

                  —

                  uzimajući u obzir članke 7. i 8. Povelje Europske unije o zaštiti osobnih podataka,

                  —

                  uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2015/827 od 28. svibnja 2015. o izmjeni Uredbe (EU) br. 36/2012 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Siriji (5),

                  —

                  uzimajući u obzir Akcijski plan Komisije za jačanje borbe protiv financiranja terorizma iz veljače 2016.,

                  —

                  uzimajući u obzir izvješće Europola o stanju i trendovima u pogledu terorizma u EU-u 2017. (TE-SAT),

                  —

                  uzimajući u obzir izvješće Komisije od 26. lipnja 2017. upućeno Europskom parlamentu i Vijeću o procjeni rizika od pranja novca i financiranja terorizma koji utječu na unutarnje tržište i odnose se na prekogranične aktivnosti (COM(2017)0340),

                  —

                  uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2017/541 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o suzbijanju terorizma i zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/475/PUP i o izmjeni Odluke Vijeća 2005/671/PUP (6),

                  —

                  uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (7),

                  —

                  uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2017. o uvozu kulturnih dobara (COM(2017)0375),

                  —

                  uzimajući u obzir 9. izvješće o stanju sigurnosne unije, koje je Komisija objavila 27. srpnja 2017.,

                  —

                  uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. listopada 2017. Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću naslovljenu „Jedanaesto izvješće o napretku prema uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije” (COM(2017)0608),

                  —

                  uzimajući u obzir članak 113. Poslovnika,

                  —

                  uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A8-0035/2018),

                  A.

                  budući da je jedan od ključnih elemenata borbe protiv terorizma ukidanje izvora njegova financiranja, uključujući kroz skrivene kanale prevare i utaje poreza, pranja novca i poreznih oaza;

                  B.

                  budući da određeno financiranje može potjecati iz europskih zemalja i biti namijenjeno za terorističke organizacije izvan Europe, dok ostalo financiranje potječe izvan Europe te je namijenjeno financiranju radikalizacije i stvarnih terorističkih napada; budući da su vanjska i unutarnja dimenzija borbe protiv terorizma međusobno povezane te budući da bi ukidanje izvora financiranja terorizma trebalo biti dio šire strategije EU-a koja obuhvaća dimenzije vanjske i unutarnje sigurnosti;

                  C.

                  budući da su se suvremene komunikacijske mreže, a posebno skupno financiranje, pokazali jeftinim i učinkovitim načinom prikupljanja sredstava za financiranje terorističkih aktivnosti ili upravljanje džihadističkom mrežom; budući da su terorističke skupine uspjele prikupiti dodatna sredstva za svoje aktivnosti s pomoću mrežne krađe identiteta (phishing), krađe identiteta ili kupnje ukradenih podataka o kreditnim karticama na internetskim forumima;

                  D.

                  budući da se spomenuto financiranje može koristiti na tri načina: za terorističke napade koji iziskuju znatna sredstva; za druge napade za koje je potrebna manja količina sredstava, iako su njihove posljedice jednako brutalne; te za financiranje propagande koja može potaknuti individualni terorizam za koji je potrebno vrlo malo planiranja ili novca; budući da odgovor mora biti djelotvoran u svim tim slučajevima;

                  E.

                  budući da primatelj može preusmjeriti financijska sredstva zakonitog podrijetla prema trećim stranama, pojedincima, skupinama, poduzećima ili tijelima povezanima s terorističkim aktivnostima;

                  F.

                  budući da, ako se uzme u obzir da je terorizam globalni zločin, i djelotvoran odgovor na njega mora biti globalan i sveobuhvatan, pri čemu je od temeljne važnosti međunarodna koordinacija između financijskih institucija, policijskih i pravosudnih tijela te razmjena relevantnih informacija o fizičkim i pravnim osobama te sumnjivim aktivnostima, uzimajući u obzir da zaštita osobnih podataka i poštovanje privatnosti spadaju u važna temeljna prava;

                  G.

                  budući da se zbog curenja podataka proteklih godina znatno podigla razina svijesti o vezi između pranja novca i utaje poreza s jedne strane i organiziranog kriminala i financiranja terorizma s druge strane te budući da su ta pitanja postala jedna od glavnih tema međunarodne politike; budući da su mediji nedavno izvještavali o velikim prijevarama u području PDV-a i trošarina povezanim s organiziranim kriminalom, uključujući terorizmom (8), što je potvrdila i Europska komisija;

                  H.

                  budući da su gotovo sve jurisdikcije država članica kriminalizirale financiranje terorizma kao zasebno kazneno djelo;

                  I.

                  budući da su financijski podaci važan instrument za prikupljanje obavještajnih podataka kojima je moguće analizirati terorističke mreže i načine kako bolje onemogućiti njihovo djelovanje; budući da postoji trajna potreba za adekvatnom provedbom zakonodavstva kako bi se spriječilo pranje novca i financiranje terorizma; budući da su potrebne sveobuhvatne i preventivne strategije temeljene na razmjeni osnovnih informacija i poboljšanoj suradnji financijsko-obavještajnih jedinica, obavještajnih agencija i policijskih službi uključenih u borbu protiv financiranja terorizma; budući da te informacije trebaju obuhvaćati nove trendove u području međunarodnih financija kao što su Bitmap, SWIFT kodovi, kriptovaluta i njihovi odgovarajući regulatorni mehanizmi; budući da globalno suzbijanje financiranja terorizma mora obuhvaćati globalna načela transparentnosti u pogledu stvarnih krajnjih vlasnika poslovnih subjekata, trustova i sličnih pravnih aranžmana kako bi se rasvijetlila financijska netransparentnost kojom se olakšava pranje novca stečenog kriminalnim aktivnostima i financiranje terorističkih organizacija i subjekata;

                  J.

                  budući da je potrebna formalizirana europska platforma u okviru postojećih struktura, koja zasad postoji na neslužbenoj razini, kojom bi se centraliziralo prikupljanje informacija koje su trenutačno raspršene među 28 država članica te s pomoću koje bi države članice mogle pružati informacije o svojim razinama uključenosti i napretka u pogledu borbe protiv financiranja terorizma; budući da bi ta razmjena informacija trebala biti proaktivna;

                  K.

                  budući da je više međunarodnih neprofitnih organizacija, dobrotvornih organizacija, drugih zaklada, mreža i privatnih donatora, koji su tvrdili ili tvrde da imaju društvene ili kulturne ciljeve, postavilo temelje za financiranje ISIS-a/Daiša, Al-Qaide i ostalih džihadističkih organizacija te služe kao pokriće za zlouporabu; budući da je stoga od presudne važnosti nadzirati i prikupljati obavještajne podatke o tim organizacijama, njihovim osnivačima, aktivnostima i vezama s akterima u EU-u, koje su često vrlo rasprostranjene; budući da je potrebno blokirati njihovu potporu širenju džihadističkog radikalizmima u Africi, Bliskom istoku, Aziji i Europi; budući da je to širenje na granicama EU-a te u našim susjednim i partnerskim zemljama osobito alarmatno; budući da je za borbu protiv globalnog terorizma ključno da Vijeće za suradnju zemalja Perzijskog zaljeva (GCC) i njegove države članice u cijelosti provedu preporuke FATF-a u tim područjima;

                  L.

                  budući da je globalna mreža za prikupljanje sredstava za Al-Qaidu izgrađena na temelju donacija dobrotvornim i nevladinim organizacijama, koje s donatorima komuniciraju preko društvenih mreža i internetskih foruma; budući da su se ti korisnički računi upotrebljavali za traženje donacija za džihad; budući da su terorističke organizacije posljednjih godina razvile nekoliko aplikacija za pametne telefone kako bi ostvarile što veći doseg i potaknule donacije pristaša, a većina njih nalazi se u zemljama Perzijskog zaljeva;

                  M.

                  budući da su mikrodržave i države sa slabim rezultatima u pogledu vladavine prava posebno ranjive i da im prijeti opasnost da postanu žarišne točke za financiranje terorizma;

                  N.

                  budući se prema obavještajnim podacima čini da institucije i pojedinci u regiji Perzijskog zaljeva pružaju financijsku i logističku potporu ISIS-u/Daišu i drugim radikalnim skupinama; budući da se bez te potpore mnoge terorističke skupine ne bi mogle same financirati;

                  O.

                  budući da su ISIS/Daiš i Al-Qaida postali financijski neovisni; budući da ISIS/Daiš i Al-Qaida pokušavaju preusmjeriti svoj novac u Siriju i Irak izvozom nafte, ulaganjem u poduzeća te preko dostavljača novca i profesionalnih dobavljača kao i nezakonitim prijenosom sredstava, novca i profesionalnih usluga; budući da ISIS/Daiš i Al-Qaida koriste kupovinu poduzeća i različitih oblika imovine za pranje novca stečenog kriminalnim aktivnostima; budući da ISIS/Daiš i Al-Qaida također peru novac stečen prodajom ukradenih antikviteta te krijumčarenih umjetnina i artefakata u inozemstvu, uključujući na tržištima u državama članicama; budući da su, među ostalim, nezakonita trgovina robom, oružjem, naftom, drogom, cigaretama i kulturnim predmetima te trgovina ljudima, ropstvo, iskorištavanje djece, reketarenje i iznuda postali načini na koji terorističke skupine prikupljaju financijska sredstva; budući da sve veća povezanost organiziranog kriminala i terorističkih skupna predstavlja rastuću sigurnosnu prijetnju za Uniju; budući da bi spomenuti izvori mogli omogućiti ISIS-u/Daišu i Al-Qaidi da nastave financirati buduća zločinačka djela i nakon što izgube teritorije u Siriji i Iraku;

                  P.

                  budući da je međunarodna zabrana otkupnine uvedena zahvaljujući nizu međunarodnih obveza koje se temelje na rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a i nacionalnim zakonima; budući da zabrani UN-a u praksi nedostaje podrška ključnih potpisnika kojima je prioritet hitno spašavanje života, a ne ispunjenje obveze borbe protiv terorizma, čime omogućuju financiranje terorističkih organizacija;

                  1.

                  upućuje sljedeće preporuke Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku:

                              (a)

                              poziva države članice i Komisiju da ukidanje izvora financiranja terorističkih mreža počnu smatrati ključnim prioritetom jer je to učinkovit instrument za sprječavanje učinkovitosti tih mreža; smatra da su preventivne strategije utemeljene na razmjeni najboljih praksi i sumnjivih i relevantnih informacija među obavještajnim službama ključne u borbi protiv financiranja terorizma i općenito protiv terorističkih napada; stoga poziva obavještajne službe država članica da poboljšaju koordinaciju i suradnju osnivanjem stalne europske antiterorističke obavještajne platforme, unutar okvira postojećih struktura (npr. Europol) kako bi se izbjeglo stvaranje još jedne agencije, u cilju proaktivne razmjene informacija o financijskoj potpori terorističkih mreža; smatra da bi se takvom platformom uspostavila zajednička baza podataka koja sadrži podatke o fizičkim i pravnim osobama te sumnjivim aktivnostima; naglašava da bi se visokovrijedni podaci neke nacionalne sigurnosne službe trebali prenijeti odmah nakon evidentiranja u središnjem sustavu te da bi trebalo biti dozvoljeno da ti podaci sadrže informacije o državljanima trećih zemalja, posebno uzimajući u obzir moguće učinke na temelja prava te posebice pravo na zaštitu osobnih podataka i načelo ograničenja svrhe; ističe da spomenuta baza podataka, među ostalim, treba obuhvaćati i banke, financijske institucije te europske i izvaneuropske poslovne subjekte, kao i treće zemlje čije je djelovanje u borbi protiv financiranja terorizma nedovoljno; poziva Komisiju da čim prije sastavi takav popis na osnovi vlastitih kriterija i analize u skladu s Direktivom (EU) 2015/849; ponavlja da osobe odgovorne za izravno ili neizravno izvršenje, organizaciju i podržavanje terorističkih činova moraju odgovarati za svoje postupke;

                              (b)

                              poziva europske zemlje, države članice EU-a i treće zemlje, da financiraju programe kojima se potiče razmjena dobrih praksi među njihovim obavještajnim službama, uključujući o istragama i analizi metoda koje teroristi i terorističke organizacije primjenjuju radi prikupljanja i prenošenja sredstava u terorističke svrhe; preporučuje uvođenje tromjesečnih procjena javne prijetnje kojima se kombiniraju obavještajni podaci i informacije koje je prikupio Europol i Centar EU-a za analizu obavještajnih podataka (INTCEN); poziva države članice da obavještajnim službama osiguraju dovoljno financijskih sredstava i osoblja;

                              (c)

                              naglašava, kao što je to učinila i Stručna skupina za financijsko djelovanje, koja je izradila strategiju za borbu protiv financiranja terorizma, da je iznimno važno poboljšati i ubrzati razmjenu informacija unutar financijsko-obavještajnih jedinica, između financijsko-obavještajnih jedinica i sigurnosnih službi te između policijskih i obavještajnih službi unutar njihovih jurisdikcija, među različitim jurisdikcijama, kao i u privatnom sektoru, osobito bankovnom;

                              (d)

                              pozdravlja suradnju GCC-a s FATF-om; poziva Komisiju i ESVD da aktivno potaknu partnere EU-a, osobito GCC i njegove države članice, da u cijelosti provedu preporuke FATF-a u pogledu otklanjanja nedostataka u područjima sprječavanja pranja novca i borbe protiv financiranja terorizma te da pruže tehničku pomoć za ostvarivanje napretka u tim područjima;

                              (e)

                              poziva Visoku predstavnicu da pruži potporu naporima FATF-a i da pruži prednost suzbijanju financiranja terorizma, osobito identificiranju država članica UN-a sa strateškim nedostacima u pogledu sprječavanja pranja novca i borbe protiv financiranja terorizma te suradnji s njima;

                              (f)

                              poziva na jačanje suradnje između Europola i ključnih strateških partnera EU-a koji imaju ključnu ulogu u borbi protiv terorizma u cijelom svijetu; smatra da bi bliža suradnja omogućila bolje sprječavanje, otkrivanje i pružanje odgovora u pogledu centara za financiranje terorizma; poziva države članice da bolje iskoriste neslužbenu mrežu europskih financijsko-obavještajnih jedinica (FIU.net), na temelju rada Europola, provođenjem Pete direktive o sprečavanju pranja novca i usvajanjem regulatornih mjera za rješavanje ostalih pitanja koja proizlaze iz različitih statusa i ovlasti financijsko-obavještajnih jedinica, osobito radi olakšavanja koordinacije i razmjene informacija među financijsko-obavještajnim jedinicama te među tim jedinicama i policije u cilju razmjene tih informacija s europskom antiterorističkom obavještajnom platformom;

                              (g)

                              podsjeća da su od iznimne važnosti ojačani politički dijalog, povećana financijska pomoć i potpora za izgradnju protuterorističkog kapaciteta partnera EU-a koji su najizloženiji u borbi protiv terorizma;

                              (h)

                              poziva države članice EU-a da u većoj mjeri prate sumnjive organizacije koje se bave takvim aktivnostima, što uključuje nezakonitu trgovinu, krijumčarenje, krivotvorenje i prijevarne prakse s pomoću osnivanja zajedničkih istražnih timova s Europolom i da policijskim službama olakšaju pristup sumnjivim transakcijama, vodeći računa o načelu proporcionalnosti i pravu na privatnost; poziva države članice da u tu svrhu pruže više obuke i povećaju specijalizaciju istražitelja; poziva Komisiju da pruži potporu i prikladna sredstva za razvoj programa osposobljavanja namijenjenih policijskim službama i pravosudnim tijelima u državama članicama;

                              (i)

                              poziva države članice i Komisiju da pruže godišnje izvješće o postignutom napretku i poduzetim mjerama u pogledu borbe protiv financiranja terorizma te osobito napora uloženih u onemogućavanje financiranja ISIS-a/Daiša i Al-Qaide; podsjeća da pojedine države članice ulažu više napora od drugih u borbu protiv financiranja terorizma te bi stoga najbolje rješenje bilo povećati razmjenu informacija, osobito onih koje se odnose na učinkovitost već uspostavljenih mjera;

                              (j)

                              pozdravlja prijedlog Komisije da se uspostavi registar bankovnih računa i da se financijsko-obavještajnim jedinicama i drugim nadležnim tijelima uključenim u suzbijanje pranja novca i financiranje terorizma olakša pristup tim registrima; napominje da će Komisija uskoro predložiti inicijativu da se policijskim službama omogući veći pristup registrima; ističe da je pri razmjeni informacija o bankovnim računima potrebno poštovati pravila o policijskoj i pravosudnoj suradnji, a posebno u kontekstu kaznenih postupaka; u tom pogledu poziva države članice koje to još nisu učinile da čim prije u svoje nacionalno zakonodavstvo prenesu Direktivu 2014/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o Europskom istražnom nalogu u kaznenim stvarima;

                              (k)

                              poziva države članice da poduzmu potrebne zakonodavne mjere kako bi se zajamčilo da banke pomno prate debitne kartice s unaprijed uplaćenim sredstvima i tako osigurale da se sredstva na njih prenose isključivo bankovnim prijenosima i s računa koji je moguće identificirati; naglašava važnost lanca pripisivanja kojime se obavještajnim službama omogućuje da utvrde kada postoji ozbiljan rizik da se neka transakcija upotrebi za terorizam ili neko drugo ozbiljno kazneno djelo; nadalje poziva države članice da donesu potrebne odredbe kojima bi svim osobama koje se nalaze na njihovu državnom području bilo u potpunosti omogućeno otvaranje bankovnog računa;

                              (l)

                              naglašava potrebu za ukidanjem svih vrsta poreznih oaza koje omogućavaju pranje novca, izbjegavanje plaćanja poreza i utaju poreza, koji mogu imati ulogu u financiranju terorističkih mreža; u tom kontekstu poziva države članice da se bore protiv utaje poreza te potiče Komisiju da predloži i provede mjere za pomno praćenje financijskih tokova i poreznih oaza;

                              (m)

                              prima na znanje uspješnu suradnju sa SAD-om i ostalim partnerima te korisnost informacija dobivenih zahvaljujući sporazumu između EU-a i SAD-a o razmjeni informacija iz Programa SAD-a za praćenje financiranja terorizma; poziva Komisiju da predloži da se za to područje uvede samostalan europski sustav kojim bi se dopunio sadašnji okvir i ispravili postojeći propusti, osobito kad je riječ o jedinstvenom području plaćanja u eurima, kako bi se postigla ravnoteža između sigurnosti i individualnih sloboda; podsjeća da bi se na taj unutareuropski sustav primjenjivali europski standardi o privatnosti podataka;

                              (n)

                              poziva Visoku predstavnicu i države članice da u suradnji s koordinatorom EU-a za borbu protiv terorizma izrade popis osoba i tijela koji djeluju u režimima s niskom razinom transparentnosti i visokim stopama sumnjivih financijskih aktivnosti ako postoje dokazi da relevantna tijela nisu poduzela potrebne radnje, osobito ako su povezana s džihadističkim radikalizmom; poziva Visoku predstavnicu i države članice da pri određivanju svojeg odnosa s nekom državom uzmu u obzir njezinu uključenost u financiranje terorizma;

                              (o)

                              poziva Vijeće EU-a da osnaži uvođenje selektivnih sankcija i drugih restriktivnih mjera protiv svih osoba i tijela koja na bilo koji način ISIS-u/Daišu, Al-Qaidi i ostalim džihadističkim skupinama stavljaju na raspolaganje gospodarske resurse; poziva na zamrzavanje sredstava i druge financijske imovine ili ekonomskih sredstava tih pojedinaca, skupina, poduzeća i subjekata (uključujući sredstva koja potječu od imovine u vlasništvu ili pod kontrolom, izravnom ili neizravnom, tih pojedinaca ili osoba koje djeluju u njihovo ime ili prema njihovim uputama); pozdravlja uspostavu odbora Vijeća sigurnosti UN-a nadležnog za nadzor primjene sankcija; napominje da su prema rezoluciji Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 2253 (2015) sve države članice obvezne brzo djelovati kada je riječ o blokiranju sredstava i financijske imovine ISIS-a/Daiša, Al Qaide i povezanih pojedinaca, skupina, poduzeća i subjekata; poziva Visoku predstavnicu da pruži potporu pozivu koji je Vijeće sigurnosti UN-a uputilo državama članicama UN-a da snažno i odlučno djeluju kako bi pojedincima i subjektima uvrštenima na popis sankcija za ISIS/Daiš i Al Qaidu ukinule dotok sredstava te ostale financijske imovine i gospodarskih resursa;

                              (p)

                              poziva države članice EU-a da uvedu sustav nadzora i kliringa kako bi zajamčile da vjerske i obrazovne ustanove, institucije, centri, dobrotvorne organizacije, kulturne udruge ili slična tijela za koja se sumnja da su povezana s terorističkim skupinama, detaljno izvještavaju o izvoru i raspodjeli svojih sredstava, kako izvan tako i unutar EU-a, te poziva da se sve transakcije onih koji šalju sredstva evidentiraju u središnjoj bazi podataka uspostavljenoj uz sva odgovarajuća jamstva; traži da se, kada je riječ o dobrotvornim organizacijama, uvede obvezna prethodna kontrola podrijetla novca i njegova odredišta, ako postoji osnovana sumnja na povezanost s terorizmom, kako bi se izbjegla raspodjela sredstava u terorističke svrhe, bilo iz zle namjere ili nemara; zahtijeva da se sve mjere provode u okviru posebnih programa protiv islamofobije kako bi se spriječio porast zločina iz mržnje i napadi na muslimane kao i svaki rasistički i ksenofobni napad na temelju religije ili etničke pripadnosti;

                              (q)

                              poziva države članice da pruže bolji nadzor i reguliraju tradicionalne načine prijenosa novca (kao što su, među ostalim, hawala ili kineski sustav fei ch’ien) ili neslužbene sustave za prijenos vrijednosti, osobito u okviru trenutačnog postupka usvajanja uredbe o kontrolama gotovine koja se unosi u Uniju ili iznosi iz Unije (2016/0413(COD)) uvođenjem obveze prema kojoj agenti koji izvršavaju takve transakcije moraju relevantnim tijelima prijaviti svaku operaciju koja se izvrši korištenjem tog sustava, ističući i priopćujući pritom skupinama zahvaćenima tim mjerama da cilj nije progon tradicionalnih obiteljskih prijenosa sredstava, nego nezakonite trgovine koja uključuje organizirani kriminal, terorizam ili ilegalnu industrijsku/komercijalnu zaradu; imajući navedeno u vidu, poziva na sljedeće:

                                          i.

                                          svi posrednici i/ili osobe koje sudjeluju u spomenutoj aktivnosti (nadzornici ili akteri promjene, posrednici i pregovarači, koordinatori, osobe koje prikupljaju ili prenose sredstva) trebaju se registrirati pri nadležnim nacionalnim tijelima;

                                          ii.

                                          sve transakcije se trebaju prijaviti i dokumentirati na način kojim se olakšava prijenos informacija kada se on zatraži;

                                          iii.

                                          valja uvesti odvraćajuće kazne za posrednike i/ili osobe koje sudjeluju u neprijavljenim aktivnostima;

                              (r)

                              poziva Komisiju da predloži zakonodavne odredbe za bolji nadzor svih elektroničkih financijskih transakcija i poduzeća koja izdaju virtualnu valutu, uključujući posrednike, radi sprječavanja prijenosa sredstava korisnicima koji nisu u potpunosti identificirani, kao što može biti slučaj s korisnicima javnih mreža ili anonimnih internetskih preglednika; u tom pogledu naglašava da se razmjena kriptovaluta za gotovinu i obrnuto treba obvezno odvijati preko bankovnog računa koji je moguće identificirati; poziva Komisiju da provede procjenu posljedica koje aktivnosti povezane s internetskim igrama, virtualne valute, kriptovalute, tehnologija lanca blokova i financijske tehnologije imaju na financiranje terorizma; nadalje poziva Komisiju da razmotri moguće mjere, uključujući zakonodavne, za stvaranje regulatornog okvira za te aktivnosti kako bi se ograničili alati za financiranje terorizma;

                              (s)

                              poziva Komisiju i države članice da poboljšaju svoje praćenje u pogledu regulacije i kontrole nedopuštene trgovine zlatom, dragim kamenjem i plemenitim metalima kako se ta roba ne bi upotrebljavala za financiranje terorističkih aktivnosti; poziva na uspostavu kriterija koje su dogovorile i koje primjenjuju države članice; poziva Komisiju i države članice da zabrane i sankcioniraju sav komercijalni promet (izvoz i uvoz) s područjem koje kontroliraju džihadisti, uz iznimku humanitarne pomoći koja je potrebna podjarmljenom stanovništvu; poziva na progon i sankcioniranje nepromišljenosti i zle namjere svih osoba (fizičkih ili pravnih) koje sudjeluju u navedenom trgovanju u bilo kojem njegovu obliku (kupnji, prodaji, distribuciji, posredovanju ili nečem drugom); prima na znanje posebne rizike financiranja terorizma s pomoću usluga za prijenos novca ili vrijednosti; poziva države članice da razviju bolje partnerstvo i suradnju između agenata za usluge za prijenosa novca ili vrijednosti i europskih sigurnosnih službi te da izdaju smjernice za utvrđivanje i otklanjanje bilo kojih prepreka koje sprječavaju razmjenu informacija o sumnjivim prijenosima novca;

                              (t)

                              pozdravlja Prijedlog uredbe o uvozu kulturnih dobara i naglašava njezinu važnost za suzbijanje nezakonitog uvoza tih dobara radi financiranja terorizma; poziva Komisiju da uvede certifikat sljedivosti za umjetnine i antikvitete koji uđu na tržište EU-a, posebno za predmete koji dolaze s teritorija ili područja koje kontroliraju bilo koji naoružani nedržavni subjekti, kao i organizacije, skupine i pojedinci uvršteni na teroristički popis EU-a; poziva Komisiju da pojača suradnju s međunarodnim organizacijama kao što su Ujedinjeni narodi, UNESCO, Interpol, Svjetska carinska organizacija i Međunarodno vijeće muzeja kako bi se intenzivirala borba protiv nezakonite trgovine kulturnim dobrima koja se koristi za financiranje terorizma; poziva države članice na osnivanje policijskih jedinica specijaliziranih za promet kulturnim dobrima te da zajamče njihovu usklađenost među državama članicama; poziva države članice da uvedu obvezu u skladu s kojom poduzeća koja trguju umjetninama moraju prijaviti sve sumnjive transakcije te da vlasnicima poduzeća koja se bave trgovinom umjetnina i antikviteta i koji su upleteni u trgovinu takvom robom nametnu učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće sankcije, uključujući, po potrebi, kaznene sankcije, za financiranje terorizma iz nemara; poziva Komisiju da ojača potporu naporima trećih zemalja, osobito susjednih zemalja, da suzbiju kriminal i krijumčarenje kao izvor financiranja terorizma;

                              (u)

                              poziva Komisiju da predloži mjere za povećanje transparentnosti podrijetla, prijevoza i posredovanja u pogledu sirovina, osobito petrokemikalija, radi osnaživanja sljedivosti i zaustavljanja nenamjernog financiranja terorističkih organizacija;

                              (v)

                              poziva Komisiju da razmotri mogućnost reforme relevantnih uredbi i direktiva kako bi financijska tijela bila primorana zatražiti informacije o razlogu izvršenja sumnjivih transakcija niskih i viših iznosa u cilju nadzora nad isplatama otkupnina terorističkim organizacijama; poziva države članice da poduzmu preventivne mjere namijenjene gospodarskim subjektima u rizičnim područjima kako bi im pomogle u obavljanju njihovih djelatnosti;

                              (w)

                              poziva ESVD da imenuje specijalista za financijsko obavještavanje u novoj misiji ZSOP-a u Iraku kako bi se iračkoj vladi pomoglo da spriječi da se imovina ISIS-a/Daiša i Al Qaide iznese iz zemlje te da pruži pomoć iračkim vlastima u razvoju programa borbe protiv pranja novca;

                              (x)

                              poziva Komisiju i države članice da kroz dijalog o borbi protiv terorizma s trećim državama partnerima svoje napore usmjere na policijsku i pravosudnu suradnju te na razmjenu podataka i dobrih praksi kako bi se na svjetskoj razini ojačala usklađenost u borbi protiv financiranja terorizma;

                              (y)

                              pozdravlja uspostavu mreže protuterorističkih stručnjaka u okviru izaslanstava EU-a; poziva na osnaživanje te mreže i na njezino širenje na više regija te osobito na Rog Afrike i Jugoistočnu Aziju; ističe važnost uključivanja protuterorističkih ciljeva u mandate misija i operacija EU-a u okviru ZSOP-a, posebno u Libiji, Sahelu, Rogu Afrike i na Bliskom istoku; poziva ESVD da imenuje specijalista za financijsko obavještavanje u misijama ZSOP-a u zemljama u kojima bi mogla postojati teroristička utočišta i u regiji Sahela te da na učinkovit način uspostavi blisku suradnju s lokalnim vladama u dotičnim područjima;

                              (z)

                              poziva Komisiju i države članice da pojačaju svoje djelovanje kako bi potaknule treće države partnere da potpišu i ratificiraju Međunarodnu konvenciju o suzbijanju financiranja terorizma iz 1999. u kojoj su utvrđena određena načela i orme za iskorjenjivanje financiranja terorizma te da ih učinkovito provode;

                              (aa)

                              naglašava da su rješavanje i ublažavanje socioekonomskih nedaća, poticanje održivih država i osiguranje poštovanja ljudskih prava ključni za smanjenje područja za jačanje ISIS-a/Daiša, Al Qaide i ostalih džihadističkih skupina, uključujući u pogledu njihova kapaciteta za financijsku autonomiju;

                              (ab)

                              poziva Visoku predstavnicu i ESVD da povećaju suradnju sa zemljama u kojima se nalaze sredstva od prometa drogom, trgovine ljudima ili trgovine robom te zemljama iz kojih potječu ilegalne cigarete, u cilju zaplijene tih sredstava;

                              (ac)

                              potiče Visoku predstavnicu i ESVD da predvode inicijative na međunarodnim forumima radi poboljšanja transparentnosti korporativnog vlasništva, osobito s pomoću stvaranja javnog registra pravnih subjekata, uključujući poduzeća, trustove i zaklade, te središnjeg registra bankovnih računa, financijskih instrumenata, nekretnina, ugovora o životnom osiguranju i ostale relevantne imovine koja bi se mogla zloupotrijebiti za pranje novca i financiranje terorizma;

                              (ad)

                              poziva Vijeće i Komisiju da uspostave i provedu godišnji referentni mehanizam izvješćivanja Parlamenta o mjerama koje su države članice i Komisija poduzele protiv financiranja terorizma;

                              (ae)

                              potiče Visoku predstavnicu i ESVD da pruže potporu nacionalnim naporima naših inozemnih partnera u suzbijanju financijskih tokova od privatnih pojedinaca prema organizacijama za koje se utvrdi da pružaju pomoć i resurse teroristima;

                              (af)

                              potiče države članice da brzo usvoje prijedloge Europske komisije o reformi PDV-a kako bi se spriječilo kriminalne organizacije da iskorištavaju nedostatke europskog sustava PDV-a radi financiranja terorizma i ostalih kriminalnih aktivnosti;

                              (ag)

                              pozdravlja Prijedlog uredbe Komisije o uzajamnom priznavanju naloga za zamrzavanje i oduzimanje;

                              (ah)

                              potvrđuje stajalište da borba protiv ISIS-a/Daiša, Al Qaide i ostalih džihadističkih skupina, kao i njihov financijski, vojni ili ideološki poraz, mora ostati u samom vrhu prioriteta u području sigurnosti i obrane; poziva ESVD da iskoristi svoju diplomatsku suradnju s regionalnim državama kako bi naglasio taj zajednički interes za EU i regionalne aktere;

                  2.

                  nalaže svojem predsjedniku da ovu preporuku proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te državama članicama.

         (1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0422.

         (2)  SL C 346, 21.9.2016., str. 55.

         (3)  SL L 169, 8.7.2003., str. 6.

         (4)  SL L 141, 5.6.2015., str. 73.

         (5)  SL L 132, 29.5.2015., str. 1.

         (6)  SL L 88, 31.3.2017., str. 6.

         (7)  SL L 119, 4.5.2016., str. 89.

         (8)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-3441_en.htm;https://www.euractiv.com/section/economy-jobs/news/eu-targets-terror-financing-with-vat-fraud-crackdown/