               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.5.2020.
            COM(2020) 519 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2020.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2020.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta i time označila početak Europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Nizozemska jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

               (2)Izvješće za Nizozemsku
                  3
                za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Nizozemske u smislu preporuka za Nizozemsku koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019.
                  4
               , mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Nizozemske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Nizozemskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, visoka razina privatnog duga i velik suficit tekućeg računa izvori su neravnoteža koje imaju prekogranični učinak.

               (3)Svjetska zdravstvena organizacija službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti COVID-19. Pandemija je ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača i negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta, dohotke radnika i poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski udar čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Europskoj uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju
                  5
                u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih dionika na nacionalnoj razini i na razini Unije.

               (4)Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi biti predmet demokratskog nadzora i neovisnog sudskog preispitivanja.

               (5)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu
                  6
               . Ta klauzula olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97. Komisija je u Komunikaciji Vijeću iznijela stajalište da trenutni uvjeti dopuštaju aktivaciju te klauzule zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada prouzročenog pandemijom bolesti COVID-19. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio donijeti i odluku o usvajanju revidirane fiskalne putanje. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne obustavljaju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, nego se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

               (6)Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi uvođenja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na radnom mjestu u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija, izvlačeći pouke iz krize, trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za povratak na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju.

               (7)Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju jedinstveno tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodnog kretanja robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje jedinstvenog tržišta moraju se ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvu potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije, uz poboljšane strategije nabave, diversificirane lance opskrbe i strateške rezerve osnovne medicinske opreme. Ključni su to elementi za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

               (8)Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire
                  7
                kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za ublažavanje izvanrednih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Te će izmjene osigurati dodatnu fleksibilnost, ali i znatno jednostavnije i povezanije procedure. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020.–2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Nizozemska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim građanima i sektorima.

               (9)Nizozemska je 28. travnja 2020. dostavila Nacionalni program reformi za 2020., a 29. travnja 2020. Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, programi su ocijenjeni istodobno.

               (10)Na Nizozemsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu.

               (11)Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo od suficita od 1,7 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 0,1 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se suficit u 2023. smanjiti i iznositi 0,0 % BDP-a. Nakon smanjenja na 48,6 % BDP-a u 2019., prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-u dodatno smanjiti na 46,3 %. Međutim, više se ne čini da je makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije realističan, a u Programu se ne uzimaju u obzir ni brojne mjere koje je Nizozemska najavila kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19. Proljetni memorandum o proračunu
                  8
                sadržava ažurirane proračunske projekcije. Na temelju tog memoranduma vlada planira da će se ukupni saldo pogoršati na deficit od 11,8 % BDP-a u 2020. te se očekuje da će udio duga opće države u BDP-u porasti na 65,2 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost izazvana pandemijom bolesti COVID-19.

               (12)Nizozemska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020. i Proljetnom memorandumu o proračunu vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 2,7 % BDP-a. Mjere uključuju jačanje usluga zdravstvene skrbi, hitnu financijsku pomoć za sektore u poteškoćama te potporu dohotku za samozaposlene osobe i zaposlenike. Osim toga, Nizozemska je najavila donošenje mjera koje će pridonijeti potpori likvidnosti poduzeća bez izravnog učinka na proračun. Te mjere uključuju odgodu plaćanja poreza na dobit (od 4,6 % do 5,9 % BDP-a) i kreditna jamstva (1,8 % BDP-a). Mjere koje je Nizozemska poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije o koordiniranom gospodarskom odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19. Puna provedba tih mjera uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, pridonijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

               (13)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika u Nizozemskoj, ukupni saldo opće države iznositi –6,3 % BDP-a u 2020. te –3,5 % u 2021. Razlika između Komisijine prognoze i prognoze iz Proljetnog memoranduma o proračunu od 5,5 postotnih bodova nastala je zbog različitog izračuna odgoda plaćanja poreza (od 4,6 % do 5,9 % BDP-a), koje se u Komisijinoj prognozi ne prikazuju kao da u 2020. smanjuju prihode. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 62,1 % u 2020. i 57,6 % u 2021.

               (14)Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Nizozemska u 2020. predvidjela da će premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/1997 nije ispunjen.

               (15)Pandemija bolesti COVID-19 naglo je prekinula uzastopni šestogodišnji gospodarski rast u Nizozemskoj. Ove će se godine nizozemsko gospodarstvo suočiti s najvećim padom od Drugog svjetskog rata. Očekuje se da će se ove godine sve komponente potražnje, osim javne potrošnje, naglo smanjiti te se predviđa da će se najniža razina gospodarske aktivnosti doseći u drugom tromjesečju. Gospodarstvo će se u 2021. vjerojatno oporavljati znatno brže od trenda rasta, što će biti rezultat postupne normalizacije gospodarske aktivnosti te oporavka domaće potražnje i globalne trgovine od naglog pada. Međutim, očekuje se da će razine aktivnosti biti ispod razina iz 2019. Prema Komisijinoj prognozi očekuje se da će se nezaposlenost u 2020. povećati na 5,9 %, prije svega zbog obveze prekida poslovanja i naglog ukupnog pada gospodarske aktivnosti, ali će se potom oporaviti na 5,3 % u 2021. Mjere zaštite radnih mjesta, osobito privremena hitna prijelazna mjera za održivost zapošljavanja i dodatna potpora dohotku za samozaposlene osobe, trebale bi pomoći u smanjenju gubitka radnih mjesta. Međutim, očekuje se da će se stanje na tržištu rada sljedećih mjeseci još više pogoršati jer su poduzeća u snažno pogođenim sektorima morala otpuštati radnu snagu, osobito radnike s fleksibilnim ugovorima i ugovorima na određeno vrijeme.

               (16). Kao odgovor na nagli gospodarski pad i smanjenje potražnje u određenim sektorima nizozemska vlada donijela je sveobuhvatan paket hitnih mjera kako bi se izbjegla strukturna šteta za gospodarstvo. Taj snažan odgovor politika usmjeren je na područja koja su najviše pogođena krizom, a usredotočen je na zaštitu radnih mjesta i kupovnu moć kućanstava, izravnu financijsku kompenzaciju za teško pogođene industrije te odgodu plaćanja poreza i kreditna jamstva za potporu dotoka kredita u privatni sektor, čime se sprječava da privremeni problemi s likvidnošću prijeđu u nesolventnost. Isto tako, automatski stabilizatori trebali bi pomoći u ublažavanju jačine pada. Nizozemska središnja banka smanjila je i sustavne zaštitne slojeve kapitala za najveće banke te odgađa mjeru uvođenja donje granice pondera rizika za hipoteke, čime se oslobađa kapital banaka i bankama omogućuje da znatno prošire kreditiranje kućanstava i poduzeća.

               (17)Nizozemski zdravstveni sustav ostvaruje relativno dobre rezultate u smislu doprinosa općem zdravlju stanovništva i osiguravanja dostupnosti zdravstvenih usluga. Kao dio neposrednog odgovora na krizu Nizozemska je uspostavila strategiju kontrole koja uključuje opće javnozdravstvene mjere te je donijela prilagođene mjere za financiranje zdravstva. Međutim, pojavom bolesti COVID-19 otpornost zdravstvenog sustava stavljena je na kušnju te su u prvi plan izišli već postojeći problemi. Rješavanjem postojećeg nedostatka radne snage, posebno medicinskih sestara i osoblja u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, koristilo bi povećanju kapaciteta radne snage. Opće upravljanje zdravstvenim sustavima i njihova sposobnost pružanja integriranih usluga u cijelom sustavu skrbi mogli bi se poboljšati daljnjim jačanjem upravljanja podacima i povećanjem primjene alata e-zdravstva. Pandemija bolesti COVID-19 pokazala je da je za daljnje jačanje otpornosti zdravstvenog sustava i njegove pripremljenosti za krizne situacije potrebno riješiti takve strukturne izazove.

               (18)Iako se u 2019. i početkom 2020. stanje na tržištu rada nastavilo se poboljšavati i općenito je dobro funkcioniralo, uslijed krize uzrokovane bolešću COVID-19 gospodarski se rast smanjio te se očekuje znatno povećanje nezaposlenosti. Poduzet je niz nezabilježenih gospodarskih mjera radi zaštite radnih mjesta i sredstava za život ljudi te smanjenja negativnog utjecaja na samozaposlene osobe, mala i srednja poduzeća te velika poduzeća. Kako bi sačuvali zaposlenike, poslodavci koji očekuju da će zbog krize izgubiti najmanje 20 % prihoda mogu zatražiti doplatu (do 90 % svojih rashoda za plaće, ovisno o gubitku prometa), s pomoću koje će svojim zaposlenicima moći tri mjeseca isplaćivati plaće. Samozaposlene osobe imat će pravo na ubrzani postupak koji će im omogućiti da zatraže dodatnu dohodovnu potporu do iznosa minimalne socijalne plaće, čime će im se pomoći da tri mjeseca plaćaju troškove života.

               (19)Ublažavanje učinka krize na zaposlenost i društvo za najpogođenije osobe trebalo bi biti dio strategije oporavka. Unatoč paketu mjera poduzetih za očuvanje radnih mjesta, osobe u nepovoljnijem položaju na tržištu rada i/ili u ranjivoj socijalnoj situaciji teže su pogođene. Povećala se nezaposlenost, posebno osoba s fleksibilnim ugovorima o radu, kao što su mladi, radnici zaposleni preko agencije za privremeno zapošljavanje i osobe migrantskog podrijetla. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 iznijela je na vidjelo i znatne izazove u smislu pristupa odgovarajućoj socijalnoj zaštiti za samozaposlene osobe koje su često nedovoljno osigurane (ili uopće nisu osigurane) za slučaj bolesti, invaliditeta, nezaposlenosti i starosti.

               (20)Potpora za likvidnost poduzećima putem zajmova i jamstava, s naglaskom na mala i srednja poduzeća, od iznimne je važnosti. Posrednici tu potporu moraju učinkovito i brzo raspodijeliti poduzećima i pritom održati njihovu otpornost. Dopuštanjem odgode plaćanja poreza i socijalnih doprinosa te ubrzanjem ugovornih plaćanja javnih tijela može se pridonijeti i poboljšanju novčanog toka malih i srednjih poduzeća. Novoosnovanim i rastućim poduzećima mogla bi biti potrebna posebna potpora, primjerice u obliku vlasničkih udjela javnih institucija i poticaja za fondove poduzetničkoga kapitala, kako bi povećala ulaganja u ta poduzeća. To bi moglo pomoći da se izbjegne rasprodaja strateški važnih europskih poduzeća. Koliko je dopušteno te u skladu s uvjetima utvrđenima u privremenom okviru za državne potpore
                  9
               , potrebno je osigurati vlasničku ili kvazivlasničku potporu za sva poduzeća
                  10
               , a ne samo za ona koja odgovaraju Komisijinoj definiciji
                  11
                malih i srednjih poduzeća. Pojedincima i poduzećima trebalo bi osigurati kontinuirani pristup učinkovitim digitalnim javnim uslugama.

               (21)Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Ciljanim mjerama politike, uključujući ulaganja u sektore s najvećim izgledima za povećanje potencijalnog rasta šireg gospodarstva, može se pomoći u rješavanju izazova pojačanih novom krizom. Konkretno, ulaganjima u istraživanje i razvoj, koja su uključena u politiku za glavne sektore i inovacije temeljenu na ciljevima
                  12
               , te u ljudski kapital može se poduprijeti dugoročni rast produktivnosti i zadržati snažan inovacijski kapacitet. To se posebno odnosi na novoosnovana poduzeća, rastuća poduzeća i inovativne MSP-ove, koji su ključni za povećanje konkurentnosti i otvaranje radnih mjesta. Ulaganjima u inicijative iz nizozemskog Klimatskog sporazuma i Nacionalnog energetskog i klimatskog plana za borbu protiv klimatskih promjena te promicanjem energetske tranzicije može se dati ključan doprinos širim društvenim ciljevima, uključujući potrebu osiguravanja održivog i resursno učinkovitoga gospodarskog rasta. Osim toga, iako je Nizozemska predvodnica u dekarbonizaciji prometnog sektora, uporaba obnovljive energije u prometu ispod je prosjeka EU-a. Naposljetku, potrebno je ulagati u nove stambene nekretnine kako bi se ublažio njihov trenutačni nedostatak. Nizozemska bi izradom programa za korištenje sredstava iz Fonda za pravednu tranziciju u razdoblju 2021.–2027. mogla lakše odgovoriti na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Nizozemsku. To bi Nizozemskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

               (22)Radi inovativnosti nizozemskoga gospodarstva te održivog i uključivog rasta produktivnosti ključne su tehničke i digitalne vještine i kvalificirani stručnjaci. Ulaganje u osnovne i/ili digitalne vještine, obrazovanje i osposobljavanje, uključujući mogućnosti usavršavanja i prekvalifikacije za sve, također je ključno za poboljšanje pristupa tržištu rada, posebno radi jačanja zapošljivosti osoba na marginama tržišta rada (uključujući osobe migrantskog podrijetla i osobe s invaliditetom), uz istodobno poticanje jednakih mogućnosti i aktivnog uključivanja.

               (23)Iako je Nizozemska poduzela mjere protiv agresivnog poreznog planiranja provedbom prethodno dogovorenih međunarodnih i europskih inicijativa, visoki iznosi plaćanja dividendi, naknada za autorska prava i kamata koja se izvršavaju preko Nizozemske upućuju na zaključak da poduzeća iskorištavaju porezne propise Nizozemske kako bi provodila agresivno porezno planiranje. Velik udio izravnih stranih ulaganja drže „subjekti posebne namjene”. Zbog nepostojanja poreza po odbitku na izlazna plaćanja (tj. plaćanja rezidenata EU-a rezidentima trećih zemalja) naknada za autorska prava i kamata koje rezidenti EU-a plaćaju rezidentima trećih zemalja može doći do toga da ta plaćanja uopće ne budu oporezovana ako ne podliježu ni porezu u državi primatelja plaćanja. Nedavno donesena reforma o uvjetovanom porezu po odbitku na plaćanja naknada za autorska prava i kamata u slučaju zlouporabe ili u slučaju plaćanja u države s niskim porezima, koja će se provoditi od 1. siječnja 2021., pozitivan je korak prema smanjenju agresivnog poreznog planiranja. Učinkovitost te reforme treba pomno pratiti.

               (24)Više nizozemskih financijskih institucija nedavno je sudjelovalo u aferama pranja novca. Ti slučajevi naglašavaju potrebu da se, unatoč nedavnim naporima, dodatno pojača nadzor financijskih institucija te da se slučajevi pranja novca istraže i kazneno gone. Osim financijskog sektora, otvorenost nizozemskoga gospodarstva izravnim stranim ulaganjima i složene pravne strukture također mogu donijeti znatne rizike od pranja novca. Zbog neusklađenosti niske razine prijavljivanja neuobičajenih transakcija od strane pružatelja usluga trusta i trgovačkih društava te poreznih savjetnika i njihove visokorizične izloženosti potrebno je provoditi odgovarajući nadzor. S obzirom na veliku prisutnost složenih pravnih struktura, dobro funkcioniranje registra stvarnog vlasništva ključno je za izbjegavanje zlouporabe takvih subjekata, ali registar još nije uspostavljen.

               (25)Iako se ove preporuke prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za Nizozemsku iz 2019. koje je Vijeće usvojilo 9. srpnja 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za uklanjanje srednjoročnih i dugoročnih strukturnih nedostataka. Te su preporuke i dalje relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom godišnjeg ciklusa europskog semestra sljedeće godine. Isto vrijedi i za preporuke koje se odnose na investicijske politike. O tim potonjim preporukama trebalo bi voditi računa pri izradi strateških programa financiranja kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i pri izradi mjera ublažavanja i strategija izlaska iz aktualne krize.

               (26)Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može pridonijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja. Osigura li punu provedbu preporuka navedenih u nastavku, Nizozemska će pridonijeti napretku u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji zajamči konkurentna održivost.

               (27)Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka bolesti COVID-19. Nizozemska bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje i s politikama drugih država članica europodručja.

               (28)Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Nizozemske i objavila je u Izvješću za Nizozemsku za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020. i Nacionalni program reformi za 2020. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Nizozemskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Nizozemskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (29)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje
                  13
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (30)Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. U ovim se preporukama vodilo računa o tome da je potrebna pomoć u borbi protiv pandemije i olakšanju gospodarskog oporavka prvi korak u pravcu korekcije neravnoteža. Preporuke koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci 3.

               PREPORUČUJE da Nizozemska u 2020. i 2021. poduzme djelovanje kojemu je cilj:

               1.U skladu s općom klauzulom o odstupanju, poduzeti sve potrebne mjere i učinkovito odgovoriti na pandemiju, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Ojačati otpornost zdravstvenog sustava, među ostalim uklanjanjem trenutačnog nedostatka zdravstvenih radnika i povećanjem primjene odgovarajućih alata e-zdravstva.

               2.Ublažiti učinak krize na zapošljavanje i društvo te promicati odgovarajuću socijalnu zaštitu samozaposlenih.

               3.Dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u razvoj digitalnih vještina, održivu infrastrukturu, čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije te u istraživanja i inovacije temeljene na ciljevima.

               4.Poduzeti korake za potpuno uklanjanje značajki poreznog sustava kojima se olakšava agresivno porezno planiranje, osobito u pogledu izlaznih plaćanja, i to provedbom donesenih mjera i osiguravanjem njegove učinkovitosti. Osigurati učinkovit nadzor i provedbu okvira za sprečavanje pranja novca.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 518 final.

                     (4)

                        SL C 301, 5.9.2019., str. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Uredba (EU) br. 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.) i Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

                     (8)

                        Memorandum o proračunu 2020. (Voorjaarsnota 2020), koji je ministar financija F. Hoekstra 25. travnja 2020. predao na reviziju Drugom domu.

                     (9)

                        SL C 91I, 20.3.2020., str. 1–9.

                     (10)

                        Uključujući novoosnovana i rastuća poduzeća s konkurentnim poslovnim modelima, ali na čije novčane tokove negativno utječe pandemija bolesti COVID-19.

                     (11)

                        COM(2020) 150 final.

                     (12)

                        Cilj je tog novog pristupa politike dodatno potaknuti ulaganja u istraživanje i razvoj kako bi se postigli dugoročni ciljevi u smislu ključnih društvenih izazova podijeljenih u četiri „cilja”: i.  energetska tranzicija i održivost; ii.  poljoprivreda, voda i hrana; iii.  zdravstvo i skrb i iv. sigurnost. Ta se politika smatra ključnim prioritetom za jačanje konkurentnosti i rješavanje društvenih izazova (Ministarstvo gospodarstva (EZK) (2018.), Kamerbrief: Naar Missiegedreven Innovatiebeleid met Impact, Rijksoverheid, Haag.)

                     (13)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.5.2020.
            COM(2020) 502 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Bugarske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Bugarske za 2020.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Bugarske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Bugarske za 2020.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta i time označila početak Europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Bugarska jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Bugarsku
                  3
                za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Bugarske u smislu preporuka za Bugarsku koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019.
                  4
               , mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Bugarske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je u svojoj analizi zaključila da u Bugarskoj više ne postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Posljednjih godina slabe točke u financijskom sektoru prate visoka zaduženost i neprihodonosni krediti u korporativnom sektoru. Više nema utvrđenih neravnoteža jer su se zahvaljujući dosljednim mjerama politike i povoljnom makroekonomskom okruženju rizici i slabe točke dodatno smanjili.

               (3)Svjetska zdravstvena organizacija službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti COVID-19. Pandemija je ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača i negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta, dohotke radnika i poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski udar čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Europskoj uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju
                  5
                u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih dionika na nacionalnoj razini i na razini Unije.

               (4)Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi biti predmet demokratskog nadzora i neovisnog sudskog preispitivanja.

               (5)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu
                  6
               . Ta klauzula olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97. Komisija je u Komunikaciji Vijeću iznijela stajalište da trenutni uvjeti dopuštaju aktivaciju te klauzule zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada prouzročenog pandemijom bolesti COVID-19. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio donijeti i odluku o usvajanju revidirane fiskalne putanje. Općom klauzulom o odstupanju ne obustavljaju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, nego se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

               (6)Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi uvođenja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na radnom mjestu u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija, izvlačeći pouke iz krize, trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za povratak na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju.

               (7)Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju jedinstveno tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodnog kretanja robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje jedinstvenog tržišta moraju se ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da je zdravstvenom sustavu potrebna pripravnost za krizne situacije, uz poboljšane strategije nabave, diversificirane lance opskrbe i strateške rezerve osnovne medicinske opreme. Ključni su to elementi za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

               (8)Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire
                  7
                kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za ublažavanje izvanrednih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Te će izmjene osigurati dodatnu fleksibilnost, ali i znatno jednostavnije i povezanije procedure. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020.–2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Bugarska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim građanima i sektorima.

               (9)Socioekonomske posljedice pandemije vjerojatno će biti neravnomjerno raspoređene u bugarskim regijama zbog različitih uzoraka specijalizacije, posebno u regijama koje se znatno oslanjaju izravno poslovanje s potrošačima. To uključuje znatan rizik od povećanja regionalnih razlika u Bugarskoj i nastavka već uočenog trenda povećanja nejednakosti između glavnog grada i ostatka zemlje te između urbanih i ruralnih područja. Među ostalim zbog rizika od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, na postojeću je situaciju nužno odgovoriti ciljanim politikama.

               (10)Bugarska je 30. travnja 2020. dostavila Nacionalni program reformi za 2020. i Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, programi su ocijenjeni istodobno.

               (11)Na Bugarsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu.

               (12)Vlada u svojem Programu konvergencije za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 2,1 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 3,1 % BDP-a u 2020. Nakon smanjenja na 20,4 % BDP-a u 2019., prema Programu konvergencije za 2020. očekuje se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-u porasti na 25,8 %. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost izazvana pandemijom bolesti COVID-19.

               (13)Bugarska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i poduzećima. Prema Programu konvergencije za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 1,3 % BDP-a. Mjere uključuju veću potrošnju na zdravstvenu zaštitu i socijalne usluge te program potpore zapošljavanju u sektorima u poteškoćama. Osim toga, Bugarska je donijela mjere koje će pridonijeti potpori likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, koje se u Programu konvergencije za 2020. procjenjuju na 0,6 % BDP-a. Te mjere uključuju jamstva Bugarske razvojne banke u državnom vlasništvu i odgode plaćanja poreza na dobit. Mjere koje je Bugarska poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije o koordiniranom gospodarskom odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19. Puna provedba tih mjera uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, pridonijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

               (14)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2020. predviđa se da će ne bude li promjene politika u Bugarskoj deficit opće države iznositi 2,8 % BDP-a u 2020. te 1,8 % u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. i 2021. ostati ispod 60 %.

               (15)Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Bugarska u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Na temelju ocjene svih relevantnih čimbenika u izvješću je zaključeno da je kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/1997 ispunjen.

               (16)Bugarska je 13. ožujka 2020. proglasila izvanredno stanje od 13. ožujka 2020. do 13. travnja 2020., koje je naknadno produljeno do 13. svibnja 2020, a potom do 14. lipnja 2020. Parlament je 6. travnja 2020. usvojio prijedlog Vlade o izmjenama državnog proračuna za 2020. U novom je proračunu predviđen deficit od 3,5 milijardi BGN (2,9 % BDP-a) zbog većih rashoda za krizne mjere i očekivanog smanjenja prihoda za 2,4 milijarde BGN. Predviđa se peterostruko povećanje gornje granice novog duga koji Vlada može izdati, s 2,2 milijarde BGN na 10 milijardi BGN.  Kako bi pružila potporu zdravstvenom sustavu i odgovorila na socioekonomske posljedice pandemije, Bugarska je u okviru više operativnih programa koji se financiraju iz europskih strukturnih i investicijskih fondova u razdoblju 2014.–2020. mobilizirala financijski paket u ukupnoj vrijednosti od više od 870 milijuna BGN.

               (17)Bugarska je na krizu odgovorila uvođenjem mjere potpore za zapošljavanje na temelju koje se država obvezuje plaćati 60 % dohotka radnika i povezanih doprinosa za socijalno osiguranje u razdoblju do tri mjeseca, pod uvjetom da poslodavac plati razliku i obveže se zadržati radnike u radnom odnosu. Uvjete za korištenje te mjere ispunjuju poduzeća izravno pogođena ograničenjima nametnutima zbog izvanrednog stanja. Uvjete ispunjuju i poduzeća iz drugih sektora koja mogu dokazati da su u ožujku 2020. imala pad prihoda od 20 % u odnosu na ožujak 2019.

               (18)Kapital Bugarske razvojne banke povećan je radi potpore likvidnosti gospodarstva. Iznos od 500 milijuna BGN dodijeljen je bankama za portfeljna jamstva kako bi se poduzećima osigurali fleksibilniji uvjeti poslovnih kredita, a iznos od 200 milijuna BGN za jamstva za beskamatne kredite u iznosu do 4 500 BGN za osobe na prisilnom neplaćenom dopustu ili samozaposlene osobe. Bugarska razvojna banka provest će i program jamstava u iznosu od 100 milijuna EUR za kreditiranje malih i srednjih poduzeća, koji će se financirati putem operativnog programa „Inovacije i konkurentnost” u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj. Upravitelj bugarskog Fonda za financijske instrumente preispitao je portfelj fonda i prilagođava njegove instrumente za potporu poduzetništvu trenutačnoj gospodarskoj situaciji. Kako bi se smanjili negativni učinci ograničenja na građane i poduzetnike, Bugarska narodna banka uvela je paket mjera u vrijednosti od 9,3 milijarde BGN, čiji je cilj održavanje otpornosti bankarskog sustava i povećanje njegove fleksibilnosti.

               (19)Bugarsko je gospodarstvo teško pogođeno krizom, koja je utjecala i na uslužni i na proizvodni sektor. Negativan učinak dodatno su pogoršali pad potražnje i ponude te poremećaji u globalnim lancima vrijednosti. Mjere koje Vlada poduzima u izvanrednoj situaciji mogu pomoći u ublažavanju posljedica krize, ali ključno je da ih brzo i učinkovito provede kako bi se očuvala radna mjesta i poboljšala likvidnost poduzeća, posebno malih i srednjih poduzeća, i osoba koje obavljaju samostalnu djelatnost. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. U skladu sa Smjernicama Komisije Bugarska je ukinula zabrane izvoza osobne zaštitne opreme i uspostavila „zelene trake” za brze kontrole na graničnim prijelazima.

               (20)Bolest COVID-19 dodatno je opteretila bugarski zdravstveni sustav, koji već karakteriziraju problemi ograničenog pristupa zbog niske razine javnog financiranja, ograničene pokrivenosti zdravstvenim osiguranjem, malog broja medicinskih sestara/tehničara i neravnomjerne geografske raspoređenosti zdravstvenih radnika. Stoga ima prostora za jačanje opće otpornosti, pristupačnosti i kapaciteta bugarskog zdravstvenog sustava. Bolnice bi rasteretilo kada bi se zdravstvena zaštita (opća i specijalistička) više pružala u ambulantnom okruženju i uz primjenu telekonzultacija, a testiranje i liječenje trebali bi biti dostupni svima, neovisno o statusu zdravstvenog osiguranja. U cijeloj državi treba osigurati pravilan pristup zdravstvenim djelatnicima i njihovim uslugama. Integracija primarne i dugotrajne skrbi te skrbi u zajednici ključna je za starije osobe i najranjivije skupine.

               (21)Prema Komisijinoj prognozi očekuje se da će nezaposlenost narasti na 7,0 % u 2020. i smanjiti se na 5,8 % u 2021. Od početka izvanrednog stanja nezaposlenost je brzo rasla u ugostiteljskom sektoru, velikim gradovima i među osobama sa osnovnim i srednjim obrazovanjem. Vlada je poduzela mjere za zaštitu radnih mjesta, primjerice programe skraćenog radnog vremena, koje bi trebalo brzo provesti i dodatno poboljšati. Trenutačna situacija nalaže da se u suradnji sa socijalnim partnerima pruži sveobuhvatna potpora poslodavcima i radnicima, uključujući samozaposlene osobe, kako bi se spriječio daljnji gubitak radnih mjesta. Potrebno je ojačati kapacitete i mjere koje provodi nacionalna agencija za zapošljavanje kako bi se smanjili negativni učinci na tržište rada. Za vraćanje ljudi na posao bit će potrebno uložiti dodatne napore u aktivaciju, usavršavanje i prekvalifikaciju te istodobno pripremiti radnu snagu za izazove i mogućnosti digitalizacije. Kriza bi mogla znatno utjecati i na neformalno zaposlene radnike, koji imaju ograničen pristup zdravstvenim uslugama i socijalnoj zaštiti. Ciljanim mjerama politike moglo bi se spriječiti daljnje osiromašenje nezaštićenih radnika i najranjivijih skupina te poboljšati njihove životne uvjete tijekom oporavka.

               (22)Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 puno jače utječe na ranjive skupine i pogoršava postojeće socijalne probleme. Udio osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti bio je visok i prije krize, posebno među djecom, starijim osobama, osobama s invaliditetom i Romima, a socijalni transferi imali su ograničen učinak na smanjenje siromaštva. Dohodovna nejednakost bila je među najvišima u EU-u, a porezni sustavi i sustavi naknada imali su jedan od najslabijih učinaka na njezino smanjenje. Kriza zahtijeva uvođenje mjera kojima će se ispraviti nedostaci utvrđeni prethodnih godina, posebno u sustavu minimalnog dohotka, koji je među najmanje adekvatnim sustavima u EU-u za pomoć korisnicima da izađu iz siromaštva. I dalje su aktualni problemi osiguravanja socijalne zaštite svih građana, uključujući radnike s nestandardnim ugovorima, samozaposlene osobe i kućanstva s niskim dohotkom, osiguravanja potpore dohotku, hrane i odgovarajućih socijalnih usluga te pružanja hitnog smještaja i potpore beskućnicima. Reforma socijalnih usluga pridonijela bi stabilizaciji sustava, a bolja suradnja među zdravstvenim i socijalnim službama omogućila bi pružanje veće pomoći osobama koje se ne mogu brinuti o sebi i osobama s invaliditetom. Mnogim romskim kućanstvima, koja su i prije krize živjela u velikom siromaštvu, potrebne su usluge mirenja te osnovne usluge i potpora.

               (23)Bolje obrazovanje i osposobljavanje te kvalificiranija radna snaga uvelike bi pridonijeli oporavku i ostvarenju uključivog i održivog rasta u srednjoročnom razdoblju. Bugarska treba dodatno poboljšati kvalitetu, uključivost i relevantnost obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada. Bugarska je među državama članicama u kojima socioekonomski status uvelike utječe na ishode učenja. I dalje ima poteškoća s uključivanjem Roma u obrazovanje, a stopa ranog napuštanja školovanja posebno je visoka među Romima i u ruralnim područjima. Ukupna razina digitalnih vještina niska je u dobnoj skupini od 16 do 74 godine, kao i u skupini mladih u dobi od 16 do 19 godina. Poboljšanjem digitalnih vještina, primjerice kvalifikacijama i nastavnim planovima s većim naglaskom na digitalnim vještinama, olakšala bi se prilagodba promjenama na tržištu rada uzrokovanima digitalizacijom i potrebi za digitalnim radom na daljinu. S druge strane, čak 11 % učenika nema računalo ni/odnosno pristup internetu, a 2 000 učitelja nema računalo. Trenutačni razmjeri učenja na daljinu stoga bi mogli pogoršati već velike nejednakosti u obrazovanju i osposobljavanju: poboljšanje digitalnog znanja svih učenika i njihova pristupa odgovarajućoj tehničkoj infrastrukturi imalo bi pozitivan dugotrajan učinak na njihov pristup obrazovanju, posebno kad je riječ o ranjivim skupinama, uključujući Rome, i tako pridonijelo smanjenju visoke stope napuštanja školovanja u tim skupinama.

               (24)Kriza je istaknula stratešku važnost učinkovite javne uprave i digitalne uprave koja dobro funkcionira, uključujući e-zdravstvo i e-nabavu. EU je podržao reforme u tom području, ali se one presporo provode, što je negativno utjecalo na učinkovitost javnog sektora tijekom razdoblja ograničenja kretanja. Bugarska, dakle, zaostaje u pružanju e-usluga i građane i poduzeća treba poticati da ih koriste. Treba također u potpunosti riješiti pitanja kibersigurnosti i sigurnosti kritične infrastrukture. Učinkovita javna uprava bit će ključna za osiguravanje pravodobne i učinkovite provedbe mjera oporavka. Suradnja i koordinacija na svim razinama uprave, među ostalim u području javnih ugovora, koncesija i nadzora tržišta, i dalje su posebno važni. Veća predvidljivost i stabilnost regulative, učinkovita kontrola nad provedbom politika i smanjenje administrativnog opterećenja poboljšali bi poslovno okruženje i potaknuli ulaganja, što bi ubrzalo oporavak.

               (25)Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Kriza je dodatno naglasila važnost digitalizacije i inovacija, u kojima Bugarska, a posebno mala i srednja poduzeća, ostvaruju rezultate znatno ispod prosjeka EU-a. Važan aspekt tog problema jest spektar koji se planira dodijeliti u pionirskim pojasevima za 5G, koji nije dovoljan za pravodobno i učinkovito pružanje 5G usluga. Još nisu riješeni poznati problemi u sustavu istraživanja i visokog obrazovanja, kao što su rascjepkanost, niska razina financiranja i ograničen prijenos znanja i tehnologije. Osim toga, među svim gospodarstvima u EU-u Bugarska upotrebljava najviše resursa i energije te proizvodi najviše emisija stakleničkih plinova, a prema bugarskom nacionalnom energetskom i klimatskom planu za lakši prelazak na klimatsku neutralnost potrebna su znatna ulaganja.

               (26)Nastojanja da se riješe problemi visokog energetskog intenziteta, prekomjernog oslanjanja na fosilna goriva i neučinkovite uporabe energije i resursa u Bugarskoj u početnoj su fazi. U nacionalnom energetskom i klimatskom planu naglašava se obveza dekarbonizacije gospodarstva do 2050. u kontekstu europskog zelenog plana, ali se navodi i namjera da se Bugarska nastavi oslanjati na domaće izvore lignita do 2050. i nakon toga. Pokrivenost i kvaliteta prometne infrastrukture u Bugarskoj i dalje su ispod prosjeka EU-a, a transeuropska prometna mreža još nije dovršena. Mreža multimodalnih platformi, neke željezničke i cestovne dionice te europski sustavi upravljanja željezničkim prometom i inteligentni prometni sustavi i dalje su nedovoljno razvijeni. Potrebno je riješiti znatne probleme zaštite okoliša jer utječu na održivi rast i stvaraju dodatne zdravstvene rizike tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19. Bugarska je među državama članicama s najvećim brojem smrtnih slučajeva povezanih s onečišćenjem, a gospodarenje otpadom te usklađenost s obvezama prikupljanja i pročišćavanja komunalnih otpadnih voda predstavljaju izazov. Bugarska bi izradom programa za korištenje sredstava iz Fonda za pravednu tranziciju u razdoblju 2021.–2027. mogla lakše odgovoriti na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Bugarsku
                  8
               . To bi Bugarskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

               (27)Pravilno funkcioniranje okvira za nesolventnost važno je za oporavak realnog gospodarstva od krize uzrokovane bolešću COVID-19, koja bi mogla dovesti do znatnog porasta stečajeva.  Takav bi okvir ubrzao i sanaciju neprihodonosnih kredita, čime bi se spriječila njihova daljnja akumulacija. Osim toga, neučinkovit okvir za nesolventnost rezultira sporim i skupim stečajnim postupcima. U lipnju 2019. donesen je plan za uklanjanje nedostataka utvrđenih u okviru za nesolventnost. Bugarska je započela njegovu provedbu i priprema daljnje korake, uključujući izmjene zakonodavstva i aktivnosti izgradnje kapaciteta.

               (28)Bugarska je 2019. donijela nekoliko zakona radi prenošenja četvrte i pete Direktive o sprečavanju pranja novca, koji se još nisu počeli provoditi. Nedavno dovršena nacionalna procjena rizika upućuje na slabosti koje je potrebno hitno ublažiti kako bi se spriječilo pranje novca i financiranje terorizma. Još nisu pravilno procijenjeni rizici programa ulaganja i virtualne imovine povezani s državljanstvom. Mjere treba osmisliti i provesti tako da obvezani subjekti učinkovito primjenjuju okvir za sprječavanje pranja novca. Učinkovitost provedbe i izvršenja okvira za sprječavanje pranja novca dosad je bila ograničena, a financijske se informacije nedovoljno upotrebljavaju.

               (29)Iako se ove preporuke prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za Bugarsku iz 2019. koje je Vijeće usvojilo 9. srpnja 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za uklanjanje srednjoročnih i dugoročnih strukturnih nedostataka. Te su preporuke i dalje relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom godišnjeg ciklusa europskog semestra sljedeće godine. Isto vrijedi i za preporuke koje se odnose na investicijske politike. O tim potonjim preporukama trebalo bi voditi računa pri izradi strateških programa financiranja kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i pri izradi mjera ublažavanja i strategija izlaska iz aktualne krize.

               (30)Bugarske su banke općenito profitabilne i dobro kapitalizirane. Unatoč određenom smanjenju posljednjih godina, udio neprihodonosnih kredita i dalje je među najvišima u EU-u (7,2 % u trećem tromjesečju 2019.), posebno u nefinancijskim društvima i domaćim bankama, zbog čega je važno ulagati daljnje napore u promicanje funkcionalnog sekundarnog tržišta neprihodonosnih kredita. Izdvajanje rezervacija za neprihodonosne kredite u padu je od kraja 2018. i u nekim slučajevima popraćeno nedovoljnim izdvajanjem rezervacija za postojeće neprihodonosne kredite s velikim prekoračenjem dospijeća plaćanja. Sveobuhvatnom procjenom koju je provela Europska središnja banka otkrivena je potreba za povećanjem kapitala u dvije banke. Dokapitalizacija se dovršava. Banke bi uz osiguravanje više likvidnih sredstava radi ublažavanja učinka krize uzrokovane bolešću COVID-19 i obnove gospodarskog rasta trebale provoditi procjene kreditnog rizika, razborite kreditne standarde i prakse vrednovanja te točno izvješćivati o svim pogoršanjima kvalitete imovine.

               (31)Komisija u kontekstu mehanizma suradnje i provjere prati napredak Bugarske u području reforme pravosuđa i borbe protiv korupcije. U posljednjem izvješću u okviru mehanizma suradnje i provjere iz listopada 2019. navodi se da je Bugarska postigla dovoljan napredak da ispuni obveze koje je preuzela u trenutku pristupanja EU-u. Bugarska je provela opsežnu reformu pravnog okvira za borbu protiv korupcije, no za izgradnju javnog povjerenja potrebno je povećati broj pravomoćnih presuda u slučajevima korupcije na visokoj razini. Prisutan je i niz drugih izazova, kao što su osiguravanje učinkovitosti kaznenih istraga, uravnoteženje radnog opterećenja među sudovima i poboljšanje učinkovitosti lokalnih ureda državnog odvjetništva. Ta se pitanja prate u okviru mehanizma suradnje i provjere. Komisija u okviru tog mehanizma nastavlja pratiti reformu pravosuđa i borbu protiv korupcije u Bugarskoj. Ta područja stoga nisu obuhvaćena preporukama za Bugarsku, ali su važna za razvoj pozitivnog socioekonomskog okruženja u toj zemlji.

               (32)Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može pridonijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja. Osigura li punu provedbu preporuka navedenih u nastavku, Bugarska će pridonijeti napretku u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji zajamči konkurentna održivost.

               (33)Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Bugarske i objavila je u Izvješću za Bugarsku za 2020. Ocijenila je i Program konvergencije za 2020. i Nacionalni program reformi za 2020. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Bugarskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Bugarskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (34)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje
                  9
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Bugarska u 2020. i 2021. poduzme djelovanje kojemu je cilj:

               1.U skladu s općom klauzulom o odstupanju, poduzeti sve potrebne mjere i učinkovito odgovoriti na pandemiju, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Mobilizirati odgovarajuća financijska sredstva za jačanje otpornosti, dostupnosti i kapaciteta zdravstvenog sustava te osigurati uravnoteženu geografsku raspoređenost zdravstvenih radnika.

               2.Svim građanima osigurati odgovarajuću socijalnu zaštitu i osnovne usluge te ojačati aktivne politike tržišta rada. Poboljšati pristup radu na daljinu te promicati digitalne vještine i jednak pristup obrazovanju. Poboljšati adekvatnost potpore minimalnom dohotku.

               3.Pojednostavniti i ubrzati postupke za pružanje učinkovite potpore malim i srednjim poduzećima i samozaposlenim osobama, osiguravajući im pritom kontinuirani pristup financiranju i fleksibilnim uvjetima plaćanja. Dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, posebno u čistu i učinkovitu proizvodnju i korištenje energije i resursa, okolišnu infrastrukturu i održivi promet kako bi pridonijela postupnoj dekarbonizaciji gospodarstva, među ostalim u rudarskim regijama.

               4.Smanjiti administrativno opterećenje poduzeća poboljšanjem učinkovitosti javne uprave i jačanjem digitalne uprave. Osigurati učinkovito funkcioniranje okvira za nesolventnost. Uložiti veće napore u provedbu odgovarajućih procjena rizika, smanjenje rizika, učinkovit nadzor i provedbu okvira za sprječavanje pranja novca.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 501 final.

                     (4)

                        SL C 301, 5.9.2019., str. 117–122.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Uredba (EU) br. 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.) i Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

                     (8)

                        SWD(2020) 501 final.

                     (9)

                        U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.5.2020.
            COM(2020) 503 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Češke za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke za 2020.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Češke za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke za 2020.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta i time označila početak Europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Češka navodi kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Češku
                  2
                za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Češke u smislu preporuka za Češku koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019.
                  3
               , mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Češke u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Svjetska zdravstvena organizacija službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti COVID-19. Pandemija je ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača i negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta, dohotke radnika i poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski udar čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Europskoj uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju
                  4
                u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih dionika na nacionalnoj razini i na razini Unije.

               (4)Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi biti predmet demokratskog nadzora i neovisnog sudskog preispitivanja.

               (5)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu
                  5
               . Ta klauzula olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97. Komisija je u Komunikaciji Vijeću iznijela stajalište da trenutni uvjeti dopuštaju aktivaciju te klauzule zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada prouzročenog pandemijom bolesti COVID-19. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio donijeti i odluku o usvajanju revidirane fiskalne putanje. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne obustavljaju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, nego se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

               (6)Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi uvođenja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na radnom mjestu u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija, izvlačeći pouke iz krize, trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za povratak na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju.

               (7)Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju jedinstveno tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodnog kretanja robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje jedinstvenog tržišta moraju se ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvu potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije, uz poboljšane strategije nabave, diversificirane lance opskrbe i strateške rezerve osnovne medicinske opreme. Ključni su to elementi za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

               (8)Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire
                  6
                kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za ublažavanje izvanrednih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Te će izmjene osigurati dodatnu fleksibilnost, ali i znatno jednostavnije i povezanije procedure. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020.–2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Češka se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim građanima i sektorima.

               (9)Socioekonomske posljedice pandemije vjerojatno će se nejednako osjetiti u češkim regijama zbog različitih obrazaca specijalizacije. Zato u aktualnoj situaciji postoji znatan rizik od povećanja regionalnih i teritorijalnih razlika u Češkoj ili pojave novih teritorijalnih razlika na podregionalnoj razini, što bi pogoršalo već uočeni trend produbljivanja razlika između regija Karlovarský i Ústecký i ostatka zemlje. Među ostalim zbog rizika od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, na postojeću je situaciju nužno odgovoriti ciljanim politikama.

               (10)Češka je 7. svibnja 2020. dostavila Nacionalni program reformi za 2020., a 30. travnja 2020. Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, programi su ocijenjeni istodobno.

               (11)Na Češku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu.

               (12)Vlada u svojem Programu konvergencije za 2020. planira da će se ukupni saldo od suficita od 0,3 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 5,1 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 4,1 % BDP-a. Nakon smanjenja na 30,8 % BDP-a u 2019., prema Programu konvergencije za 2020. očekuje se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-u porasti na 37 %. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost izazvana pandemijom bolesti COVID-19.

               (13)Češka je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i sektorima. Prema Programu konvergencije za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 4 % BDP-a. Mjere uključuju kompenzacijske porezne bonuse i oslobođenje od obveza doprinosa za socijalno i zdravstveno osiguranje tijekom šest mjeseci za samozaposlene osobe (1 % BDP-a), program skraćenog radnog vremena (1 % BDP-a), oslobođenje od obveza plaćanja predujmova poreza na dohodak i poreza na dobit koje dospijevaju u lipnju 2020. (0,8 % BDP-a) i mjere u području zdravstva (0,7 % BDP-a). Osim toga, Češka je donijela mjere koje će pridonijeti potpori likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka. Te mjere prvenstveno uključuju programe jamstava za zajmove MSP-ovima i velikim poduzećima. Međutim, u Programu konvergencije nisu kvantificirane nepredviđene obveze povezane s tim novim mjerama. Većina mjera navedenih u Programu uključena je i u Komisijinu proljetnu prognozu 2020. Nije moglo biti uključeno nekoliko mjera koje se nisu mogle kvantificirati ili se odnose na razdoblje nakon zadnjeg dana prognoze. Mjere koje je Češka poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije o koordiniranom gospodarskom odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19. Puna provedba tih mjera, uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, pridonijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

               (14)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2020. predviđa se da će ne bude li promjene politika u Češkoj ukupni saldo opće države iznositi –6,7 % BDP-a u 2020. te –4,0 % u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u ostati ispod 60 % u 2020. i u 2021.

               (15)Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Češka u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/1997 nije ispunjen.

               (16)Radi suzbijanja posljedica pandemije bolesti COVID-19 Češka je proglasila izvanredno stanje od 12. ožujka 2020. do 17. svibnja 2020.; zatvorila je škole, ograničila javna događanja i rad trgovina te znatno ograničila okupljanja građana. Od 15. ožujka 2020. do 17. svibnja 2020. djelomično su bile zatvorene i kopnene granice. Zbog toga češki radnici nisu mogli neometano odlaziti na rad u inozemstvo, a ni strani radnici dolaziti na rad u Češku, što je stvorilo lokalni manjak radne snage, posebno u proizvodnji i sezonskim radovima, te utjecalo na ključne lance opskrbe. Kako bi pomogla kućanstvima i poduzećima da prebrode krizu, vlada je najavila paket poticajnih mjera koji uključuje izravne potpore i državna jamstva. Iako te mjere mogu donijeti privremeno olakšanje, očekuje se da će gospodarstvo u 2020. ipak biti teško pogođeno jer je vanjska potražnja pala, a mjere ograničenja kretanja narušavaju gospodarsku aktivnost. Realni BDP trebao bi se postupno oporaviti u 2021., ali se tijekom razdoblja prognoze vjerojatno neće vratiti na vrijednosti iz 2019. Očekuju se znatne posljedice za određene sektore, kao što su promet, ugostiteljstvo i turizam. Nezaposlenost će porasti, ali taj rast neće biti tako drastičan zahvaljujući prethodno niskim stopama nezaposlenosti, paketu poticajnih mjera i malom udjelu ugovora o radu na određeno vrijeme. Radi pružanje potpore likvidnosti nadležna tijela uvela su niz programa državnih jamstava za poduzeća svih veličina. Uvedena je i odgoda otplate potrošačkih i hipotekarnih kredita za tri ili šest mjeseci za kućanstva i poduzeća pogođena krizom. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Češka narodna banka donijela je i razne mjere za ublažavanje posljedica krize za financijski sektor.

               (17)Pravovremeno poduzimanje mjera za ublažavanje zdravstvenih posljedica pandemije bolesti COVID-19 pridonijelo je usporavanju širenja virusa u Češkoj. Poduzete su mjere za poboljšanje opskrbe medicinskom opremom i stavljanje na raspolaganje potrebne infrastrukture, a time i pripremu zdravstvenog sustava za suočavanje s povećanim opterećenjem. Zdravstveno stanje češkog stanovništva posljednjih se godina znatno poboljšalo i približava se prosjeku EU-a. Međutim, postoje znatne regionalne razlike u očekivanom životnom vijeku, koje su djelomično uvjetovane socioekonomskim čimbenicima i ponašanjem. Iako je ukupna razina samoprijavljenih nezadovoljenih potreba za zdravstvenom skrbi među najnižima u EU-u, i dalje postoje regionalne razlike u raspodjeli zdravstvenih resursa i osoblja, koji su pod povećanim opterećenjem. Očekuje se da će u narednim godinama velik broj zdravstvenih radnika otići u mirovinu. Kako bi se ublažile posljedice pandemije bolesti COVID-19, bit će potrebno poboljšati otpornost i pripravnost zdravstvenog sustava za krize te istodobno omogućiti jednak pristup sveobuhvatnijoj primarnoj i integriranoj zdravstvenoj zaštiti radi smanjenja broja hospitalizacija koje se mogu izbjeći. Time bi se također poboljšala prevencija i ublažili drugi zdravstveni problemi. Unatoč postojanju nacionalne strategije za e-zdravstvo za razdoblje 2016.–2020. rješenja u području e-zdravstva i dalje su ograničena.

               (18)Tijekom 2019. i početkom 2020. češko tržište rada bilo je stabilno i većina je pokazatelja bila pozitivna. Stopa zaposlenosti stabilno je rasla, a nezaposlenost je bila na nezapamćeno niskoj razini. Međutim, u Komisijinoj se prognozi predviđa da će stopa nezaposlenosti u 2020. porasti na 5,0 %, a zatim se neznatno smanjiti na 4,2 % u 2021. Vlada je promptno reagirala na izbijanje pandemije bolesti COVID-19 uvođenjem brojnih mjera za zaštitu prihoda i radnih mjesta, posebno usmjerenih na poduzeća i samozaposlene osobe. Međutim, neke ranjive skupine na tržištu rada (radnici s ugovorima o radu na određeno vrijeme, radnici zaposleni preko agencija za privremeno zapošljavanje) nisu u potpunosti zaštićene predloženim mjerama. Zatvaranje ustanova za skrb o djeci i škola tijekom razdoblja primjene mjera ograničenja kretanja moglo bi posebno pogoditi žene na kojima je velik teret obveza skrbi. Promicanje ulaganja u skrb o djeci i dugotrajnu skrb u kombinaciji s fleksibilnim radnim uvjetima, kao što je rad na daljinu, trebalo bi olakšati izlazak iz krize. Ciljane aktivne politike tržišta rada i omogućavanje stjecanja vještina, uz savjetovanje sa socijalnim partnerima, doprinose zadržavanju zaposlenika, ali i olakšavaju promjenu radnog mjesta. Aktivnosti informiranja i savjetovanja koje provode javne službe za zapošljavanje mogu olakšati uspješan povratak na tržište rada, posebno kad je riječ o ranjivim skupinama. Kad bi pristup socijalnoj zaštiti bio lakši i brži, izbjegle bi se deložacije i zamke siromaštva. Na obrazovne ishode i dalje snažno utječu socioekonomske nejednakosti i niska ulaganja. Omogućavanje jednakog pristupa uključivom kvalitetnom obrazovanju i osposobljavanju, među ostalim u digitalnom kontekstu, može pridonijeti poboljšanju razine vještina i širenju digitalnog učenja. Osobito je važno poticati stjecanje digitalnih vještina, među ostalim potporom i trajnim osposobljavanjem nastavnika i predavača. Javna potrošnja po učeniku na svim razinama obrazovanja i dalje je relativno niska. Manjak kvalificiranih učitelja i nastavnika pokazuje da treba povećati privlačnost te struke, posebno za talentirane mlade ljude.

               (19)Češka je među zemljama na koje bi tehnološke promjene mogle posebno utjecati i kojima su potrebna znatna ulaganja u tom području. Digitalnu transformaciju treba poduprijeti ciljanim ulaganjima u pametna rješenja i vještine, među ostalim u industrijskom i uslužnom sektoru. Ostvaren je cilj potpune pokrivenosti fiksnim širokopojasnim mrežama, ali je mobilni širokopojasni pristup i dalje relativno skup. Kašnjenja u razvoju infrastrukture mogla bi posebno utjecati na ranjive skupine i strukturno slabe regije u kojima je veći rizik od izoliranosti. To bi moglo negativno utjecati i na praćenje i kontrolu pandemije. Kako bi se zadovoljile potrebe u pogledu povezivosti, treba ulagati u mreže vrlo velikog kapaciteta (fiksne i mobilne) te u odgovarajuće mjere na strani potražnje. Za postizanje tog cilja bit će ključna pravodobna dodjela radiofrekvencijskih pojaseva za 5G mreže pod predvidljivim uvjetima koji pogoduju ulaganjima.  Širenje usluga ultrabrzih širokopojasnih mreža ograničeno je zbog niske potražnje koja je rezultat više varijabli, kao što su cijena pretplate te kupovna moć stanovništva, dob i obrazovanje. Nadležna tijela predano rade na razvoju i integraciji novih digitalnih tehnologija, no taj je proces otežan zbog trajno niskih razina vještina. Češka nastoji poticati rješenja koja se temelje na umjetnoj inteligenciji, ali još uvijek zaostaje za državama EU-a koje prednjače u istraživanju i patentiranju u tom području.

               (20)Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Prema nacionalnom energetskom i klimatskom planu Češke za uspješnu energetsku i klimatsku tranziciju i postizanje klimatske neutralnosti potrebna su znatna ulaganja. Posebno je bitno ulagati u promicanje obnovljivih izvora energije, energetsku učinkovitost, infrastrukturu i dijelove sustava prijenosa. Posljedice klimatskih promjena već su vidljive u obliku suša i poplava, koje nanose znatne gospodarske gubitke. Onečišćenje zraka također je trajan problem. Istodobno su porezi na onečišćenje vrlo niski. Ugljen i dalje dominira energetskim sektorom i važan je pokretač gospodarske aktivnosti u trima češkim regijama. Ograničeni razvojni kapaciteti promotora projekata te ograničena savjetodavna potpora koju pružaju nadležna tijela i dalje su velika prepreka razvoju stabilnog portfelja projekata za provedbu usporedne klimatske i digitalne tranzicije u tim regijama. Općenito se očekuje da će postupni prestanak korištenja ugljena kao energenta imati znatne socioekonomske posljedice i čini se da nema mnogo interesa za ulaganja u tehnologije s nultim i niskim emisijama stakleničkih plinova. Proizvodnja energije iz obnovljivih izvora ispod je prosjeka EU-a. Za daljnji razvoj tog sektora potrebni su dodatni financijski poticaji i odgovarajući pravni i institucijski okvir. Čini se da je informiranost o širim koristima energetske učinkovitosti slaba. Prelazak na elektromobilnost prilično je spor, a cestovni promet postaje jedan od sektora s najvećom potrošnjom energije. Porezi na promet niski su i ne temelje se na emisijama ugljikova dioksida. Infrastruktura za punjenje električnih vozila još je rudimentarna. Učinkovitost gospodarenja otpadom i dalje je umjerena u odnosu na ambicioznije ciljeve. Nedostaje sveobuhvatna strategija za razvoj potencijala za kružno gospodarstvo. Češka bi izradom programa za korištenje sredstava iz Fonda za pravednu tranziciju u razdoblju 2021.–2027. mogla lakše odgovoriti na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Češku
                  7
               . To bi Češkoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

               (21)Pristup konvencionalnom financiranju iznad je prosjeka EU-a, ali je rizično financiranje manje razvijeno. I dalje je oskudno financiranje visokorizičnih domaćih poduzeća, posebno u idejnoj i kasnijoj fazi razvoja. Iako su neke inovativne inicijative uspjele doći na tržište, financiranje poduzetničkim i vlasničkim kapitalom i dalje je na vrlo niskim razinama. Istraživanje i inovacije u Češkoj otežani su i potrebna je sustavna reforma tog sektora. Unatoč kontinuiranom rastu privatnih ulaganja u istraživanje i razvoj, velika poduzeća, uglavnom u stranom vlasništvu, znatno više od malih i srednjih domaćih poduzeća ulažu u nematerijalnu imovinu, kao što su istraživanje i razvoj. Industrije srednje visoke i visoke tehnologije suočavaju se s manjkom vještina zbog malog broja diplomiranih studenata znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) i neodgovarajućeg poslijediplomskog usavršavanja. Istodobno, promicanje i potpora poduzetništvu i dalje su niski, što koči rast produktivnosti. Zbog velike fragmentiranosti istraživačkog sektora nedostatna sredstva za istraživanje i razvoj raspršuju se na previše područja. Otežana je suradnja javnog i privatnog sektora zbog postojeće prakse ocjenjivanja karijere istraživača. Bliskija suradnja akademske zajednice i poslovnog sektora, posebno preko supsidijarnih poduzeća, mogla bi ubrzati prijenos tehnologije i širenje inovacija.

               (22)Mjere ograničenja kretanja uvedene radi suzbijanja pandemije bolesti COVID-19 opteretile su lance opskrbe i onemogućile poslovanje mnogih poduzeća, dok istovremeno nedostaju rezerve likvidnosti. Najteže su pogođeni automobilski i uslužni sektor. Za nadzor tržišta nadležno je previše tijela, a njihova suradnja i koordinacija nisu optimalne. Broj prijava za službene programe državnih jamstava za poduzeća brzo je premašio ponudu. Ima prostora za poboljšanje koordinacije i ubrzanje procesa pružanja potpore poduzećima. Prema mišljenju nekih dionika mjere koje su nadležna tijela donijela radi ublažavanja posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19 birokratske su i sporo se provode u realnom gospodarstvu. Potrebno je bolje analizirati podatke koji su nužni za donošenje brzih, utemeljenih i najboljih odluka o ciljanim strategijama i mjerama gospodarskog oporavka. Poslovni sektor općenito smatra da su česte izmjene zakonodavstva i složeni administrativni postupci prepreke ulaganjima. Administrativno opterećenje poseban je problem za novoosnovana poduzeća u smislu ishođenja dozvola i odobrenja. Velika su prepreka dugotrajni i složeni postupci za dobivanje građevinskih dozvola. Predloženi novi propisi o građenju dočekani su kritikama. Češka je jedna od najmanje razvijenih država članica u smislu korištenja digitalnih javnih usluga. Broj korisnika usluga e-uprave i dalje je znatno ispod prosjeka EU-a. Češka provodi svoj plan za e-upravu. Od 2020. Češka ima novi „digitalni ustav”, koji građanima daje pravo korištenja gotovo svih javnih usluga u elektroničkom obliku najkasnije od 2025. Međutim, samo oko 10 % općina nudi internetska rješenja. Parlament raspravlja o izmjeni poreznog zakona kojom bi se povećala digitalizacija poreznog sustava jer je stopa elektroničke prijave određenih vrsta poreza i dalje prilično niska.

               (23)Iako se ove preporuke prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za Češku iz 2019. koje je Vijeće usvojilo 9. srpnja 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za uklanjanje srednjoročnih i dugoročnih strukturnih nedostataka. Te su preporuke i dalje relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom godišnjeg ciklusa europskog semestra sljedeće godine. Isto vrijedi i za preporuke koje se odnose na investicijske politike. O tim potonjim preporukama trebalo bi voditi računa pri izradi strateških programa financiranja kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i pri izradi mjera ublažavanja i strategija izlaska iz aktualne krize.

               (24)Funkcioniranje javnog sektora i učinkovitost vlade u Češkoj ispod su prosjeka EU-a. Prema međunarodnim pokazateljima Češka bilježi relativno dobre rezultate kad je riječ o pristupu informacijama tijela javne vlasti u postupku donošenja odluka. Manje je uspješna u području profesionalnosti državne službe, transparentnosti vlade i kontrole korupcije. Poboljšanjem strateškog planiranja i koordinacije među ministarstvima te smanjenjem fragmentiranosti lokalne samouprave povećala bi se učinkovitost javne uprave. Poboljšao se okvir za javnu nabavu, ali možda će biti potrebne dodatne prilagodbe. Unatoč neznatnim poboljšanjima, korupcija i dalje otežava poslovanje i može dodatno kočiti gospodarsku aktivnost. Još nije doneseno nekoliko predviđenih mjera za suzbijanje korupcije, primjerice zakon o lobiranju i zakon o zaštiti zviždača.

               (25)Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može pridonijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja. Osigura li punu provedbu preporuka navedenih u nastavku, Češka će pridonijeti napretku u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji zajamči konkurentna održivost.

               (26)Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Češke i objavila je u Izvješću za Češku za 2020. Ocijenila je i Program konvergencije za 2020. i Nacionalni program reformi za 2020. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Češkoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Češkoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (27)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje
                  8
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Češka u 2020. i 2021. poduzme djelovanje kojemu je cilj:

               1.U skladu s općom klauzulom o odstupanju, poduzeti sve potrebne mjere i učinkovito odgovoriti na pandemiju, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Osigurati otpornost zdravstvenog sustava, povećati dostupnost zdravstvenih radnika, ojačati primarnu zaštitu i integraciju zaštite te uvesti usluge e-zdravstva.

               2.Poduprijeti zapošljavanje aktivnim politikama tržišta rada, omogućavanjem stjecanja vještina, među ostalim digitalnih, i omogućavanjem pristupa digitalnom učenju.

               3.Poduprijeti mala i srednja poduzeća većom primjenom financijskih instrumenata u svrhu potpore likvidnosti, smanjenja administrativnog opterećenja i poboljšanja e-uprave. Dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, posebno digitalnu infrastrukturu i digitalne tehnologije visokog kapaciteta, čistu i učinkovitu proizvodnju i korištenje energije te održivu prometnu infrastrukturu, među ostalim u rudarskim regijama. Inovativnim poduzećima osigurati pristup financiranju i poboljšati suradnju privatnog i javnog sektora u području istraživanja i razvoja.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 502 final.

                     (3)

                        SL C 301, 5.9.2019., str. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) ( SL L 99, 31.3.2020., str. 5.) i Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

                     (7)

                        SWD(2020) 502 final.

                     (8)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.