               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.5.2017.
            COM(2017) 509 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2017.i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Francuske za 2017.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2017.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Francuske za 2017.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) Europskog parlamenta i Vijeća br. 1176/2011 od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta
                  5
               , čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  6
               , u kojemu je utvrdila da je Francuska država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 9. i 10. ožujka 2017., a Vijeće donijelo 21. ožujka 2017.
                  7

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Francuska bi trebala osigurati punu i pravovremenu provedbu Preporuke za europodručje koja je navedena u preporukama 1. do 4. u nastavku.

               (3)Izvješće za Francusku za 2017.
                  8
                objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Francuske u odnosu na provedbu preporuka za Francusku koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Francuske u ostvarenju svojih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, koji su također objavljeni 22. veljače 2017.
                  9
                Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Francuskoj postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Konkretno, u Francuskoj je u kontekstu sporog rasta produktivnosti konkurentnost slaba, a javni dug je visok i raste. Izuzetno je važan rizik od štetnih učinaka na francusko gospodarstvo, a s obzirom na njezinu veličinu, i od negativnih prelijevanja na ekonomsku i monetarnu uniju.

               (4)Francuska je 28. travnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017. i svoj Program stabilnosti za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno zakonodavstvom kojim se uređuju europski strukturni i investicijski fondovi
                  10
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka po državama članicama, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje relevantne programe u okviru strukturnih i investicijskih fondova. Komisija je dostavila dodatne smjernice o primjeni tih odredbi
                  11
               .

               (6)Na Francusku se trenutačno primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. U skladu s preporukom Vijeća od 10. ožujka 2015. vlada u svojem Programu stabilnosti za 2017. planira smanjiti prekomjerni deficit do 2017., tako da ukupni deficit bude na razini 2,8 % BDP-a. Planira se daljnje smanjenje ukupnog deficita na 1,3 % BDP-a u 2020. Planirano je da se do 2019. ostvari srednjoročni proračunski cilj – strukturni deficit od 0,4 % BDP-a. Međutim, procjenjuje se da će ponovno izračunani
                  12
                strukturni saldo u 2020. iznositi –1,2 % BDP-a i stoga se srednjoročni cilj neće ostvariti tijekom trajanja programa. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 95,9 % BDP-a u 2018. na 93,1 % BDP-a u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije vjerojatan je. Istodobno nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za potporu planiranim ciljevima u pogledu deficita od 2018. nadalje.

               (7)Vijeće je 10. ožujka 2015. preporučilo Francuskoj da do 2017. okonča stanje prekomjernog deficita i u 2017. ostvari deficit opće države od 2,8 % BDP-a, u skladu s poboljšanjem strukturnog salda od 0,9 % BDP-a. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. predviđa se da će ukupni deficit u 2017. dosegnuti 3,0 % % BDP-a, što je više od ciljnog deficita koji je preporučilo Vijeće. Ako se politike ne promijene, predviđa se da će u 2018. ukupni deficit iznositi 3,2 % BDP-a, što je iznad referentne vrijednost iz Ugovora i upućuje na rizike za trajno smanjenje prekomjernog deficita. Nadalje, predviđa se da se preporučeni fiskalni napor neće poduzeti u razdoblju primjene postupka u slučaju prekomjernog deficita jer se francuska strategija konsolidacije uglavnom oslanja na poboljšanje cikličkih uvjeta i održanje niske razine kamatnih stopa, što nije pod kontrolom nadležnih tijela.

               (8)Ako pravovremeno i trajno smanji prekomjerni deficit, na Francusku bi se u 2018. primjenjivali preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo o dugu. S obzirom na njezinu fiskalnu situaciju i osobito razinu njezina duga, očekuje se da se Francuska 2018. dodatno prilagodi prema ostvarenju svojeg srednjoročnog proračunskog cilja, a to je strukturni deficit od 0,4 BDP-a. Prema zajednički dogovorenoj matrici prilagodbe u okviru Pakta o stabilnosti i rastu prilagodba je zahtjev za nominalnu stopu rasta neto primarnih državnih rashoda
                  13
                koja 2018. ne premašuje 1,2 %. To bi odgovaralo godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Ne promijene li se politike, postoji rizik znatnog odstupanja od tog zahtjeva u 2018. Prisutan je i rizik da Francuska u 2018. neće ispuniti zahtjeve prijelaznog pravila o dugu jer se umjesto minimalne linearne strukturne prilagodbe od 0,4 % BDP-a predviđa pogoršanje strukturnog salda za 0,5 % BDP-a. Općenito, Vijeće smatra da Francuska treba biti spremna poduzeti dodatne mjere kako bi se u 2017. osigurala usklađenost s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu te da će od 2018. biti potrebno još takvih mjera. Kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1466/97, procjenom proračunskih planova i rezultata trebao bi se uzeti u obzir proračunski saldo države članice s obzirom na cikličke uvjete. Kako se navodi u Komunikaciji Komisije uz ove preporuke po državama članicama, ocjenom nacrta proračunskog plana za 2018. i naknadnom procjenom proračunskih rezultata za 2018. treba uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike koji pridonosi jačanju oporavka koji je u tijeku i osigurava održivost javnih financija Francuske. U tom kontekstu i s obzirom na cikličku situaciju u Francuskoj, Komisija namjerava primijeniti odgovarajuću razinu diskrecije.

               (9)Razina javnih rashoda u Francuskoj jedna je od najvećih u EU-u. Predviđa se da će u 2017. udio rashoda u BDP-u dosegnuti 56,2 %, što je 9,7 postotnih bodova više nego u EU-u. Francuska je primjenjivala strategiju konsolidacije rashoda koja se uglavnom oslanjala na smanjenje kamatnih stopa i javnih ulaganja. Nije međutim izvjesno da će u srednjoročnom razdoblju kamatne stope ostati niske, pa bi smanjenje produktivnih ulaganja moglo štetno utjecati na budući gospodarski potencijal. S druge strane, analizama rashoda utvrđeno je nekoliko mogućnosti za povećanje učinkovitosti, koje nisu provedene u djelo. Analizama rashoda utvrđeno je tek manje od 2 % ukupnog iznosa planiranih ušteda na rashodima od 50 milijardi EUR u razdoblju 2015. – 2017. To je međutim samo djelomično stvarno provedeno u proračunu za 2016., a mjere iz Zakona o proračunu 2017. odnose se na uštede utvrđene analizom rashoda iz 2015. Uštede utvrđene analizama mogle bi se znatno povećati povećanjem broja područja rashoda obuhvaćenih analizom i provedbom višegodišnje strategije kojom bi se utvrđene uštede pretvorile u konkretne proračunske mjere.

               (10)Visoki doprinosi za socijalno osiguranje u kombinaciji s visokim razinama oporezivanja poduzeća mogu odvratiti privatna ulaganja i zaustaviti rast poduzeća i nova zapošljavanja. Nastavljena je provedba mjera politike za smanjenje troškova rada, a u travnju 2016. započela je druga faza smanjenja doprinosa za socijalno osiguranje na teret poslodavaca koja je bila planirana paktom o solidarnosti i odgovornosti. Vlada je osim toga za 2017. povećala porezne odbitke za konkurentnost i zapošljavanje sa 6 % na 7 %. Francuska je tim mjerama za smanjenje poreznog klina za rad od 2013. poboljšala svoju konkurentnost, ali još nisu nadoknađeni akumulirani gubici iz prošlosti. Francuska je u 2015., unatoč silaznom trendu, imala najveće doprinose u EU-u za socijalno osiguranje na prosječnu plaću na teret poslodavca iskazane kao udio u ukupnim troškovima rada koje snose poslodavci. Nedavno provedene evaluacije tih mjera naglašen je njihov pozitivan učinak na zapošljavanje i profitnu maržu, ali su za cjelovitu procjenu njihova učinka na plaće, ulaganja, zapošljavanje i profitnu maržu poduzeća potrebne dodatne evaluacije. Nedavne evaluacije upućuju i na to da bi se konsolidacijom svih programa za smanjenje troškova rada i njihovom transformacijom u trajna smanjenja doprinosa za socijalno osiguranje ostvarili optimalni učinci na zapošljavanje i ulaganja.

               (11)U 2016. efektivna prosječna stopa poreza na dobit iznosila je 38,4 % i bila je najviša u EU-u, a i drugi su porezi na proizvodnju vrlo visoki. Da bi preokrenula taj trend, Francuska je najavila mjere za smanjenje zakonske stope poreza na dobit na 28 % u 2020. Istovremeno, potrošnja se i dalje manje oporezuje nego u ostalim državama članicama EU-a. Francuska je u 2014. po poreznim prihodima od potrošnje iskazanima u postotku ukupnih poreznih prihoda bila na 27. mjestu u EU-u. Sustav PDV-a odlikuje se standardnom stopom srednje razine i niskim sniženim stopama koje se primjenjuju na široku osnovicu. Složenost poreznog sustava prepreka je neometanom funkcioniranju poslovnog okruženja. U Francuskoj je porezno opterećenje veliko, brojne su porezne olakšice i snižene stope i mnogo je postupaka oporezivanja, zbog čega rastu troškovi izvršenja poreznih obveza i nesigurnost. Ukupni porezni rashodi u Francuskoj prilično su visoki i iznose više od 3 % BDP-a. Visoki su i administrativni troškovi naplate poreza za porezna tijela i veći su od prosjeka EU-a.

               (12)Stopa nezaposlenosti u 2016. smanjena je na 10,1 %. Najveća je stopa nezaposlenosti mladih i nekvalificiranih osoba te osoba koje nisu rođene u EU-u. U tijeku su reforme upravljanja koje su ključne za usklađenje mogućnosti za osposobljavanje s prilikama za zapošljavanje i potrebama gospodarstva. Istovremeno, osobe koje traže posao, radnici nižih kvalifikacija te zaposleni u malim i srednjim poduzećima teško ostvaruju pristup izobrazbi. Kako bi se osiguralo njihovo sudjelovanje u izobrazbi i relevantnost izobrazbe trebalo bi ojačati postojeće mjere i preraspodijeliti sredstva. Mladima, a među njima onima s najnižim kvalifikacijama, još uvijek je otežan ulazak na tržište rada. U tom se kontekstu mjerama potpore osposobljavanju za sada postižu pozitivni rezultati. No dostupno početno strukovno obrazovanje i osposobljavanje, osobito ako se stječu u školama i nekim tercijarnim sektorima, nisu u dovoljnoj mjeri usklađeni s prilikama za zapošljavanje. Štoviše, učenici u nepovoljnom položaju češće se usmjeravaju prema početnom strukovnom obrazovanju i većinom rano napuštaju školovanje, čime se doprinosi izraženoj nejednakosti u obrazovanju. Utjecaj socioekonomskog položaja na rezultate učenika najveći je u usporedbi s ostalim članicama OECD-a.

               (13)U 2016. bilo je zaposleno samo 54,5 % osoba koje nisu rođene u EU-u. Stopa zaposlenosti žena (45,4 %) bila je među najnižima u Europi. Razlika u zaposlenosti osoba koje nisu rođene u EU-u i osoba rođenih u Francuskoj povećana je u 2016. na 17,5 postotnih bodova (23,7 postotnih bodova za žene). Nedovoljna zaposlenost osoba koje nisu rođene u EU-u utječe na pad ukupne stope zaposlenosti i predstavlja kroničnu neiskorištenost radne snage. I druga generacija useljenika suočava se s negativnim ishodima zapošljavanja koji se ne mogu objasniti razlikom u godinama, obrazovanju i vještinama. Štoviše, razlika u ishodima obrazovanja dugotrajna je jer druga generacija useljenika samo donekle ostvaruje bolje rezultate. Za rješavanje tog pitanja potrebna je sveobuhvatna strategija i posebno ciljane mjere za stjecanje jezičnih vještina, osposobljavanje i izobrazbu, savjetovanje o zapošljavanju i ostale ciljane aktivne politike tržišta rada. Djelotvoran pristup uslugama ključan je za promicanje sudjelovanja na tržištu rada, kao i mjere protiv diskriminirajućih postupaka koji utječu na zapošljavanje osoba koje nisu rođene u EU-u i drugu generaciju useljenika.

               (14)Indeksacija minimalne plaće prisutna je u Francuskoj od 2013. Rast minimalne plaće sporiji je od referentnih plaća zbog niske inflacije i usporenog rasta plaća. U odnosu na medijalnu plaću minimalna je plaća visoka, a trošak rada za minimalnu plaću smanjen je oslobođenjima od plaćanja doprinosa za socijalno osiguranje. Povećanjem minimalne plaće potiče se povećanje plaća za većinu kategorija radnika i riskira stvaranje uzlazne kompresije plaća. Iako je indeksacija minimalne plaće važna za očuvanje kupovne moći radnika, postojeći mehanizam indeksacije mogao bi pridonijeti odgodi potrebnog ukupnog usklađivanja plaća. Osim toga, u trenutačnom kontekstu visoke nezaposlenosti postoji rizik da trošak rada za minimalnu plaću koči zapošljavanje niskokvalificiranih radnika. Skupina neovisnih stručnjaka svake godine ocjenjuje minimalnu plaću u Francuskoj i iznosi neobvezujuća mišljenja o njezinu kretanju. Njihovo se mišljenje o njezinim ad hoc povećanjima do sada uvijek poštovalo i bilo je važno za nadzor primjene takvih ad hoc povećanja.

               (15)Francuska je u srpnju 2016. zakonom o radu, socijalnom dijalogu i stručnom usavršavanju uvela mjere usmjerene na jačanje kapaciteta poduzeća za prilagodbu ekonomskim ciklusima te na smanjenje segmentacije tržišta rada. Zakonom su pojednostavnjena pravila o otpuštanju radnika zbog ekonomskih razloga, prošireno je područje primjene većine ugovora na razini poduzeća i povećana je učinkovitost kolektivnih pregovora. Dugotrajno visoke razine nezaposlenosti stvaraju pritisak na održivost sustava naknada za nezaposlenost. Stoga su socijalni partneri u ožujku 2017. postigli dogovor o novoj konvenciji o sustavu naknada za nezaposlenost koju bi francuska vlada trebala potvrditi i čiji je cilj smanjenje godišnjeg deficita za 1,2 milijarde EUR.

               (16)Iako je Francuska poboljšala ukupnu prikladnost svojih propisa, poslovno okruženje i dalje je na sredini ljestvice u usporedbi s najvažnijim konkurentima. Konkretno, unatoč stalnim pokušajima pojednostavnjenja, poduzeća su još uvijek izložena velikom regulatornom opterećenju i čestim izmjenama propisa. To je jedna od glavnih prepreka privatnim ulaganjima. Francuska je programom pojednostavnjenja poduzela korake za smanjenje administrativnog opterećenja za poduzeća, ali brojne mjere donesene prije 2016. još nisu provedene. Istovremeno, učinak praga i dalje utječe na razvoj poduzeća i njihove gospodarske i tržišne rezultate. Povećane socijalne i fiskalne obveze za poduzeća koja zapošljavaju više od određenog broja radnika moglo bi ta poduzeća odvratiti od širenja do veličine koja bi im omogućila izvoz i inovacije. Taj učinak praga mogao bi utjecati na produktivnost poduzeća, njihovu konkurentnost i internacionalizaciju poslovanja. Prema empirijskim dokazima, pragovi od 10 i 50 zaposlenih za poslodavce su posebno skupi, a francusko je gospodarstvo obilježeno nerazmjerno niskim udjelom poduzeća iznad tih pragova, što upućuje na povezanost tih dviju pojava.

               (17)Tržišno natjecanje u uslužnim djelatnostima poboljšano je u nekoliko sektora, ali u nekim gospodarski važnim djelatnostima, kao što su računovodstvo i knjigovodstvo, arhitektura, usluge njege u kući, usluge smještaja i usluživanja hrane, usluge prijevoza taksijem i najma privatnih vozila, tržišno natjecanje još je na niskoj razini ili su prisutne regulatorne prepreke. U tim su uslužnim djelatnostima prisutne prepreke, posebno prekomjerni regulatorni zahtjevi, kojima se ograničuje ulazak novih poduzeća na tržište ili učinkovita tržišna utakmica. Uklanjanjem tih prepreka postojećim i novim poduzećima omogućila bi se primjena novih tehnologija i digitalni razvoj radi povećanja njihove konkurentnosti i/ili ulaska na tržišta, što bi zbog nižih cijena i bolje kvalitete usluga bilo korisno za potrošače. Stoga je Komisija u okviru paketa mjera za uklanjanje prepreka na tržištima usluga
                  14
                u siječnju 2017. pokrenula postupak međusobnog ocjenjivanja kojim je pozvala države članice EU-a da ocijene postojeće prepreke kojima se ograničuje pristup nekim profesijama.

               (18)Inovativnost u Francuskoj nije na razini europskih predvodnika u inovacijama. Stanje je vrlo složeno, a ukupna koordinacija je problematična. Razlika između iznosa dodijeljene državne potpore i osrednjih rezultata koje Francuska postiže u inovacijama otvara pitanja učinkovitosti mehanizama potpore. Konkretno, suradnja državnih istraživačkih centara i poduzeća nije optimalna i onemogućuje ekonomske rezultate sustava za inovacije.

               (19)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Francuske, koju je objavila u Izvješću za Francusku za 2017. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Francuskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Francuskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja u EU-u na način da se na razini EU-a pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (20)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje
                  15
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (21)Uzimajući u obzir Komisijino detaljno preispitivanje i ovu ocjenu, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku,

               PREPORUČUJE da Francuska 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Osigurati postupanje usklađeno s preporukom Vijeća od 10. ožujka 2015. u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. Nastaviti s provedbom fiskalne politike u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, što znači da bi se 2018. trebao poduzeti velik fiskalni napor. Pri poduzimanju mjera politike potrebno je razmotriti kako postići smjer fiskalne politike koji pridonosi jačanju oporavka koji je u tijeku i osigurava održivost javnih financija Francuske. Provesti sveobuhvatnu analizu stavki rashoda radi povećanja učinkovitosti koje će dovesti do ušteda na rashodima.

               2.Konsolidirati mjere za smanjenje troškova rada radi njihove što veće učinkovitosti na proračunski neutralan način te da bi se pojačali njihovi učinci na zapošljavanje i ulaganja. Proširiti ukupnu poreznu osnovicu i poduzeti dodatne mjere kako bi se postiglo planirano smanjenje zakonske stope poreza na dobit.

               3.Unaprijediti pristup tržištu rada osobama koje traže posao, a posebno radnicima nižih kvalifikacija i osobama migrantskog podrijetla, među ostalim i revizijom sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja. Osigurati usklađenost promjena minimalne plaće sa zapošljavanjem i konkurentnosti.

               4.Dodatno smanjiti regulatorno opterećenje za poduzeća, među ostalim provedbom programa pojednostavnjenja. Nastaviti uklanjati prepreke tržišnom natjecanju u sektoru uslužnih djelatnosti, među ostalim u području poslovnih usluga i reguliranih profesija. Pojednostavniti i unaprijediti učinkovitost programa javne potpore za inovacije.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 509 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 i P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  SL C92/01, 24.3.2017., str. 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 75 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Članak 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006, SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (13)
                  Neto državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital smanjile su se tijekom četverogodišnjeg razdoblja. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok su jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani netirane.

                     (14)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (15)
                  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.5.2017.
            COM(2017) 526 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2017.i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Švedske za 2017.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2017.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Švedske za 2017.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) Europskog parlamenta i Vijeća br. 1176/2011 od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta
                  5
               , čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  6
               , u kojemu je utvrdila da je Švedska država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Švedsku za 2017.
                  7
                objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Švedske u odnosu na provedbu preporuke za Švedsku koju je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Švedske u ostvarenju svojih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, koji su također objavljeni 22. veljače 2017.
                  8
                U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Švedskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, kontinuirani rast cijena stambenih nekretnina s već precijenjenih početnih razina i kontinuirani rast duga kućanstava predstavljaju rizik od nepravilnog ispravljanja neravnoteža. Iako se čini da su banke adekvatno kapitalizirane, nepravilno ispravljanje neravnoteža moglo bi utjecati i na financijski sektor jer su banke sve izloženije hipotekama kućanstava. U takvim bi slučajevima moglo doći do prelijevanja na susjedne zemlje jer su švedske bankarske grupacije sistemski važne za nordijsko-baltičku regiju. Švedska nadležna tijela vrlo su svjesna sve većih rizika i posljednjih su godina poduzete mjere za ograničavanje rasta hipotekarnog duga i povećanje gradnje stambenih objekata. Međutim, dosad provedene mjere politika nisu bile dovoljne za rješavanje problema preopterećenja u sektoru stambenih nekretnina. Općenito gledano, još postoje nedostaci u području politika koje se odnose na oporezivanje stambenih nekretnina, na makrobonitetni okvir te na uklanjanje uskih grla u području nove stambene ponude i prepreka učinkovitoj uporabi postojećih stambenih objekata.

               (3)Švedska je 28. travnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017. i svoj Program konvergencije za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno zakonodavstvom kojim se uređuju europski strukturni i investicijski fondovi
                  9
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka po državama članicama, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje relevantne programe u okviru strukturnih i investicijskih fondova. Komisija je dostavila dodatne smjernice o primjeni tih odredbi
                  10
               .

               (5)Na Švedsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. U svojem Programu konvergencije za 2017. Vlada u 2017. planira ostvariti suficit od 0,3 % BDP-a te tijekom programskog razdoblja nastaviti ispunjavati srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 1 % BDP-a. Prema Programu konvergencije očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti na  39,5 % u 2017. te se dodatno smanjiti na 31,4 % u 2020. Snažan gospodarski rast i zdrave javne financije trebali bi biti glavni pokretači smanjenja udjela duga opće države u BDP-u. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerojatan je. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2017. predviđa se da će strukturni saldo bilježiti suficit od 0,4 % BDP-a u 2017. i suficit od 0,8 % BDP-a u 2018., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Vijeće na temelju ocjene programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2017. smatra da se očekuje da će Švedska 2017. i 2018. ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (6)Dug kućanstava i dalje raste u odnosu na već visoke početne razine. Taj se dug u 2016. povećao za 7,1 %, čime se približio udjelu od 86 % BDP-a i približno 180 % raspoloživog dohotka, a uzrokovao ga je prije svega veći broj hipotekarnih kredita povezan s kontinuiranim rastom cijena stambenih nekretnina. Raspodjela razina duga postala je sve nejednakija s povećanim udjelom kućanstava s novim hipotekarnim kreditom (16,4 % u 2016.), koji su se zadužili čak do razine od 600 % svojeg raspoloživog dohotka. Vlada je poduzela određene bitne makrobonitetne mjere, uključujući uvođenje u 2016. novog zahtjeva za otplatu novih hipotekarnih kredita, ali je i dalje nejasno hoće li te mjere imati dovoljan učinak u srednjoročnom razdoblju. Vlada je u veljači 2017. pokrenula zakonodavni postupak za povećanje zakonske ovlasti makrobonitetnog tijela kako bi osigurala da u budućnosti ono može pravovremeno uvesti moguće makrobonitetne mjere i upotrijebiti širi raspon alata. Očekuje se da će zakonodavne izmjene stupiti na snagu do veljače 2018. Prilagodbom fiskalnih poticaja, primjerice postupnim ograničavanjem poreznog odbitka za plaćanja hipotekarnih kamata ili povećanjem periodičnih poreza na nepokretnu imovinu, doprinijelo bi se ograničavanju rasta duga kućanstava, ali vlada nije ostvarila napredak u tom smislu.

               (7)U Švedskoj su od sredine 1990.-ih godina brzo i kontinuirano rasle cijene stambenih nekretnina. Te cijene i dalje brzo i kontinuirano rastu, osobito u glavnim urbanim područjima. Među glavnim pokretačima tog rasta velikodušne su porezne olakšice za vlasništvo nad stambenim nekretninama i hipotekarne kredite, prilagodljivi kreditni uvjeti zajedno s relativno niskim stopama otplate hipotekarnih kredita i trenutačan manjak stambene ponude. Taj je manjak povezan sa strukturnim nedostacima na tržištu stambenih nekretnina. Gradnja stambenih objekata i dalje je u porastu, ali ni približno ne udovoljava novim potrebama izgradnje. Vladin plan za tržište stambenih nekretnina od 22 točke usmjeren je na uklanjanje određenih temeljnih uzroka manjka stambenih nekretnina, a uključuje mjere za povećanje količine dostupnog zemljišta za izgradnju, smanjenje građevinskih troškova i skraćivanje rokova za postupke planiranja. Međutim, nekim drugim strukturnim nedostacima, kao što je slabo tržišno natjecanje u građevinskom sektoru, nije posvećena odgovarajuća pozornost. Manjak stambenih nekretnina pogoršan je preprekama koje onemogućuju učinkovitu upotrebu postojećih zaliha stambenih nekretnina. Švedsko strogo regulirano tržište najma nekretnina stvara učinke ograničavanja pristupa (lock-in) i podjele na „uključene/isključene” (insider/outsider), no nisu poduzete značajne mjere politike kako bi se u određivanje najamnina uvelo više fleksibilnosti. Na tržištu stanova u kojima žive njihovi vlasnici relativno visok porez na kapitalne dobitke smanjuje mobilnost vlasnika stanova. Uvedena je privremena reforma pravila za odgodu poreza na kapitalne dobitke pri transakcijama s nepokretnom imovinom, ali imat će vjerojatno ograničen učinak. Nedostatak dostupnih i povoljnih stambenih nekretnina može ograničiti i mobilnost na tržištu rada i učinkovitu integraciju migranata na tržište rada te doprinijeti međugeneracijskoj nejednakosti.

               (8)Švedska je 2016. imala jednu od najviših stopa zaposlenosti u EU-u (81,2 %) te je istovremeno bilježila jednu od najnižih stopa dugotrajne nezaposlenosti. No još uvijek postoje izazovi, primjerice integriranje niskokvalificiranih osoba i migranata iz zemalja izvan EU-a na tržište rada te premošćivanje znatnog jaza u pogledu zaposlenosti žena rođenih izvan EU-a. Švedska je uložila znatan napor u prihvat tražitelja azila i integraciju izbjeglica i drugih imigranata. Moguća su daljnja poboljšanja jer je u 2016. samo trećina sudionika uvodnog programa bila zaposlena ili se obrazovala 90 dana nakon završetka programa te još nedostaju sveobuhvatni pristup i upravljanje u pogledu odgovarajućeg priznavanja kvalifikacija.

               (9)Prema OECD-ovu istraživanju PISA 2015 stjecanje osnovnih vještina petnaestogodišnjaka poboljšalo se nakon više godina lošijih rezultata. Ipak, udio učenika sa slabijim rezultatima i dalje je blizak prosjeku EU-a, a jaz u uspješnosti povezan sa socioekonomskim položajem učenika proširio se. Mjere koje je vlada pokrenula za poboljšanje školskih rezultata i jednakosti zahtijevaju pomno praćenje, zajedno s inicijativama kojima je cilj integrirati novopridošle učenike-migrante u školski sustav.

               (10)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Švedske i objavila je u Izvješću za Švedsku za 2017. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Švedskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Švedskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja u EU-u na način da se na razini EU-a pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (11)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program konvergencije i smatra
                  11
                da se očekuje da će Švedska ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (12)Uzimajući u obzir Komisijino detaljno preispitivanje i ovu ocjenu, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program konvergencije. Njegove su preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene u preporuci 1. u nastavku,

               PREPORUČUJE da Švedska 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Ukloniti rizike povezane s dugom kućanstava, osobito postupnim ograničavanjem poreznog odbitka za plaćanja hipotekarnih kamata ili povećanjem periodičnih poreza na nepokretnu imovinu uz istovremeno ograničavanje kreditiranja pri pretjeranom omjeru duga i dohotka. Promicati ulaganje u stambene nekretnine i poboljšati učinkovitost tržišta stambenih nekretnina, među ostalim uvođenjem veće fleksibilnosti u određivanju cijena najma te revizijom strukture poreza na kapitalne dobitke.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2017) xxx.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 i P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  SWD(2017) 92 final.

                     (8)
                  COM(2017) 90 final.

                     (9)
                  Članak 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.)

                     (10)

                        COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.5.2015.
            COM(2015) 263 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2015.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Latvije za 2015.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2015.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Latvije za 2015.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom će se usredotočiti na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i konkurentnosti.

               (2)Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica, koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Latvije za 2014.

               (4)Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta
                  4
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2015. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  5
               , u kojem Latviju ne smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)Dana 18. prosinca 2014. Europsko vijeće podržalo je prioritete za poticanje ulaganja, ubrzanje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)Dana 26. veljače 2015. Komisija je objavila izvješće za Latviju za 2015.
                  6
                Njime je ocijenjen napredak u vezi s preporukama za Latviju donesenima 8. srpnja 2014.

               (7)Latvija je 17. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. te Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (8)Na Latviju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te ostvaruje korist od primjene klauzule o sistemskoj mirovinskoj reformi kako je potvrdio Eurostat. U Programu stabilnosti Latvija je zatražila privremeno odstupanje od puta prilagodbe prema srednjoročnom cilju jer i dalje provodi veliku strukturnu reformu u zdravstvenom sektoru. Proračunski trošak reforme u zdravstvenom sektoru iznosi 0,2 % BDP-a za 2016. Procjenjuje se da će se reformom zaposlenost povećati za 0,6 %, a BDP za 2,2 % do 2023. Pozitivan učinak na rast i dugoročnu održivost javnih financija ocijenjen je kao uvjerljiv. Međutim, na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015., prognozirani strukturni deficit od 2,2 % BDP-a u 2016. premašuje sigurnosnu granicu u odnosu na referentnu vrijednost iz Ugovora u visini od 3 % BDP-a, koju treba poštovati kako bi se osigurala prihvatljivost za primjenu klauzule o strukturnim reformama. Stoga Vijeće, iako priznaje opravdanost tekuće reforme u zdravstvenom sektoru, ne smatra da Latvija ispunjuje uvjete za traženo privremeno odstupanje za 2016.

               (9)U Programu stabilnosti za 2015. vlada planira uglavnom stabilan ukupni deficit u iznosu od 1,4 % BDP-a u 2016., 1,3 % u 2017. te povećanje na 1,7 % u 2018. Da bi postigla te ciljeve, vlada namjerava dosegnuti strukturni deficit od 1,8 % BDP-a u 2016. i 1,4 % BDP-a od 2017. nadalje. U put iz Programa stabilnosti ugrađeno je odstupanje na temelju klauzule o strukturnim reformama, za koju Latvija naizgled ne ispunjuje uvjete, a dodatni rashodi za obranu planirani u razdoblju 2016. – 2019. razvrstani su kao jednokratni. Prema Programu stabilnosti očekuje se pad udjela državnog duga sa 37 % BDP-a u 2015. na 34 % BDP-a do 2018., uz određene godišnje fluktuacije zbog akumuliranja likvidne imovine u svrhu upravljanja dugom. Makroekonomski je scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze uvjerljiv. Mjere za 2015. uglavnom su provedene u skladu s predviđenim proračunom. Međutim mjere za postizanje planiranog ciljanog deficita od 2016. nadalje nisu dostatno utvrđene. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. te uzimajući u obzir primjenu klauzule o mirovinskoj reformi, Latvija ispunjuje zahtjeve u 2015. Za 2016. postoji rizik od znatnog odstupanja. Strukturni se saldo, uzimajući u obzir dopušteni prostor za mirovinsku reformu, treba poboljšati za 0,3 % BDP-a. Prema Komisijinoj prognozi doći će do pogoršanja od 0,3 % BDP-a, što je također povezano s tim da se rashodi za obranu ne mogu razvrstati kao jednokratni. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015., Vijeće smatra da postoji rizik od toga da Latvija neće ispunjivati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (10)U osnivanju je neovisna nacionalna akreditacijska agencija, a u području višeg obrazovanja razvija se nov model usmjeren na financiranje kvalitete. Unatoč određenom napretku u reformi sustava istraživanja i inovacija, koja je u skladu s okvirom za pametnu specijalizaciju, neprimjereno javno financiranje u fragmentiranom sustavu istraživanja i inovacija dovodi do loših znanstvenih rezultata. Latvija je 2013. u istraživanje i razvoj uložila samo 0,6 % BDP-a, što je treća najniža vrijednost u EU-u. Intenzitet u sektoru javnog istraživanja i razvoja iznosio je 2013. samo 0,43 % BDP-a. Nedostatak inovacija i privatnog ulaganja u sektore s većom dodanom vrijednošću i utemeljene na znanju narušuje konkurentnost.

               (11)Ne dovodeći u pitanje napredak postignut u suzbijanju nezaposlenosti, daljnje su mjere potrebne kako bi se spriječila nezaposlenost mladih i njezine negativne dugoročne posljedice, osobito s obzirom na zabilježeno smanjenje radne snage. Latvija je postigla određeni napredak u reformi strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te segmentu naukovanja, međutim privlačnost sektora i dalje je izazov zbog ograničenog sudjelovanja malih i srednjih poduzeća.

               (12)Iako je znatan dio analitičkog rada i planiranja obavljen, reforme u području socijalne pomoći ne napreduju i nemaju dostatnu potporu u proračunskim planovima. Niska pokrivenost i loša primjerenost naknada za nezaposlenost i socijalnu pomoć smetnja su učinkovitom smanjenju siromaštva, socijalne isključenosti i visoke razine nejednakosti.  U tim uvjetima rashodi za socijalni sektor ne pridonose znatno smanjenju siromaštva. Godine 2014. oko 32,7 % stanovništva Latvije bilo je ugroženo siromaštvom ili socijalnom isključenošću, dok je nejednakost primanja i dalje jedna od najvećih u EU-u. Financiranje i doseg aktivnih politika tržišta rada i dalje su niski u odnosu na druge zemlje EU-a. Visoko porezno opterećenje na niska primanja destimulira formalno zapošljavanje i pridonosi smanjenju potražnje za niskokvalificiranim radnicima, dok oporezivanje u području okoliša i nekretnina ima znatan neiskorišteni potencijal. Niska razina financiranja u javnom zdravstvu i visoka neposredna plaćanja, nedostatna usredotočenost na poticaje za uspješnost i učinkovitost te nedostatak koordinacije u području skrbi otežavaju pristup velikom dijelu stanovništva. Postoji znatan potencijal za povećanje troškovne učinkovitosti i kvalitete sustava te za povezivanje bolničkog financiranja s mehanizmima utemeljenima na uspješnosti.

               (13)Latvija je ostvarila znatan napredak u reformi pravosudnog sustava. Međutim stopa rješavanja građanskih i trgovačkih predmeta i dalje je niska, čime se dodatno opterećuje poslovanje, a u provedbi pravosudne reforme treba ojačati ulogu Sudskog vijeća i predsjednika sudova. Borba protiv utaje poreza i primjereno ubiranje poreza nedostatni su, a razina izbjegavanja poreza još je uvijek visoka. Iako je stečajni zakon donesen, izazovi su i dalje prisutni u pitanjima prikladnosti stečajne politike i učinkovitosti sustava nadzora stečajnih upravitelja. Poslovno okruženje i kvaliteta javnih usluga imali bi koristi od snažnijih mjera protiv sukoba interesa i korupcije, osobito u ranjivim sektorima, primjerice javnoj nabavi, građevinarstvu i zdravstvu. Nije bilo napretka u vezi s prijedlogom Vijeća za tržišno natjecanje o izmjenama zakona o tržišnom natjecanju u cilju povećanja njegove institucionalne i financijske neovisnosti kako bi se protiv javnih tijela mogle poduzimati djelotvorne mjere. Parlament nije donio zakon o javnoj službi. Bit će važno uključiti lokalna tijela vlasti.

               (14)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu latvijske ekonomske politike i objavila je u izvješću za Latviju za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti, Nacionalni program reformi te prateće dokumente povezane s preporukama upućenima Latviji prethodnih godina. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Latviji, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a s obzirom na potrebu za tim da se EU-ovim doprinosom budućim nacionalnim odlukama pridonese jačanju ukupnog ekonomskog upravljanja Europskom unijom. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku.

               (15)Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo latvijski program stabilnosti, a njegovo je mišljenje
                  7
                navedeno u preporuci 1. u nastavku,

               PREPORUČUJE Latviji da u razdoblju 2015. – 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.Osigurati da odstupanja od srednjoročnog cilja u 2015. i 2016. budu ograničena na sistemsku mirovinsku reformu.

               2.Poboljšati strukovno obrazovanje i osposobljavanje, ubrzati reformu obrazovnog programa i povećati broj mjesta za naukovanje. Osigurati da se u novom modelu financiranja sustava višeg obrazovanja nagrađuje kvaliteta. Bolje usmjeriti financiranje istraživanja i poticati privatna ulaganja u inovacije na temelju okvira za pametnu specijalizaciju.

               3.Poduzimati konkretne mjere za reformu u području socijalne pomoći, osiguravajući pritom primjerenost naknada, i poduzimati mjere za jačanje zapošljivosti. Smanjiti porezno opterećenje na niska primanja preusmjerivanjem poreznog tereta na izvore koji manje narušuju rast. Poduzeti mjere za poboljšanje pristupa zdravstvenom sustavu te njegovu troškovnu učinkovitost i kvalitetu te bolničko financiranje povezati s mehanizmima uspješnosti.

               4.Poboljšati učinkovitost pravosudnog sustava povećanjem odgovornosti svih strana (uključujući stečajne upravitelje), stavljanjem na raspolaganje primjerenih sredstava za suzbijanje utaje poreza i jačanjem uloge Sudskog vijeća. Poboljšati propise o javnoj službi radi jačanja okvira za rješavanje sukoba interesa i povezivanje novčanih naknada s odgovornostima.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 263

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069

                     (4)
                  COM(2014) 902

                     (5)
                  COM(2014) 904

                     (6)
                  SWD(2015) 33 završna verzija

                     (7)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.5.2015.
            COM(2015) 257 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Estonije za 2015.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Estonije za 2015.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Estonije za 2015.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Estonije za 2015.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i konkurentnosti.

               (2)Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica. One zajedno čine „integrirane smjernice” i države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku o Nacionalnom programu reformi Estonije za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Estonije za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014. u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013
                  4
                dostavila mišljenje o nacrtu proračunskog plana Estonije za 2015.
                  5
               .

               (4)Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta
                  6
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2015. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  7
               , u kojem Estoniju ne smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, ubrzanje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Estoniju za 2015.
                  8
               . Njime je ocijenjen napredak Estonije u vezi s preporukama po državama članicama donesenima 8. srpnja 2014.

               (7)Estonija nije u roku dostavila Nacionalni program reformi.

               (8)Na Estoniju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Buduća vlada nije u roku dostavila Program stabilnosti. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđa se da će se ukupni suficit zabilježen u 2014. pretvoriti u deficit od 0,2 % BDP-a u 2015. te 0,1 % BDP-a u 2016. Predviđa se da će se udio državnog duga postupno smanjiti sa 10,6 % BDP-a u 2014. na ispod 10 % BDP-a u 2016. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. postoji rizik od određenog odstupanja od srednjoročnog cilja u 2015. jer se predviđa da će strukturni saldo odstupati od srednjoročnog cilja za 0,4 % BDP-a. Odstupanje će biti znatno 2016. kada je potrebno poboljšanje od 0,4 % BDP-a, no predviđa se pogoršanje strukturnog salda od 0,3 % BDP-a. Stoga će u 2015. i 2016. biti potrebne daljnje mjere. Na temelju Komisijine ocjene i uzimajući u obzir njezinu proljetnu prognozu 2015., Vijeće smatra da postoji rizik da Estonija neće poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (9)U trećem tromjesečju 2014. stopa zaposlenosti radno sposobnog stanovništva dostigla je 74,5 %, dok je stopa nezaposlenosti pala na 7,6 %, što je najniža razina od 2009. Udio dugotrajno nezaposlenih znatno je ispod prosjeka EU-a. Međutim, smanjenje radne snage zajedno s niskom produktivnošću rada postaje srednjoročni odnosno dugoročni izazov. Tek je nedavno započela provedba ambiciozne reforme u području radne sposobnosti. Premda su donesene određene mjere povezane s oporezivanjem u cilju povećanja sudjelovanja na tržištu rada, one nisu posebno usmjerene na osobe s niskim primanjima. Razlika u plaćama na temelju spola i dalje je među najvećima u EU-u. Zbog nedostatka ustanova za čuvanje djece mladim je roditeljima, osobito majkama, otežan povratak na tržište rada. Udio studenata koji pohađaju stručnu praksu također je malen. Prisutan je nedostatak studenata koji su diplomirali u području tehnologije ili znanosti. Nejednaka je kvaliteta lokalnih službi nadležnih za zapošljavanje i socijalnih službi.

               (10)Estonska vlada donijela je strategiju cjeloživotnog učenja na početku 2014., a programi kojima će se ona provesti predstavljeni su u ožujku 2015. Provodi se reforma školskih programa u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te je poraslo sudjelovanje u cjeloživotnom učenju. Na početku 2015. donesen je Zakon o obrazovanju odraslih i Zakon o zanimanjima. Privlačnost strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te stručne prakse i dalje je izazov. Poboljšali su se sustavi istraživanja i inovacija te suradnja među poduzećima, visokim obrazovanjem i istraživačkim ustanovama. Međutim, čini se da nedostaje koordinacija u području javne potpore istraživanjima i inovacijama u okviru strategije za istraživanje, razvoj i inovacije te strategije za poduzetništvo i rast te bi se ona trebala više usmjeriti na ograničeni broj područja pametne specijalizacije. I dalje je potrebno bolje usklađivanje sustava visokog obrazovanja, osobito u području znanosti i tehnologije, s potrebama poduzeća i istraživačkih ustanova. Niska su ulaganja u intelektualno vlasništvo, a mali broj poduzeća surađuje s istraživačkim ustanovama.

               (11)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu estonske ekonomske politike i objavila je u izvješću o Estoniji za 2015. Ocijenila je daljnje korake koji su slijedili nakon preporuka upućenih Estoniji u proteklim godinama. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Estoniji, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a s obzirom na potrebu za tim da se EU-ovim doprinosom budućim nacionalnim odlukama pridonese jačanju ukupnog ekonomskog upravljanja Europskom unijom. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 3. u nastavku.

               (12)Vijeće je s obzirom na tu ocjenu preispitalo Program stabilnosti Estonije, a njegovo je mišljenje
                  9
                posebice navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (13)U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Na temelju te analize Vijeće je donijelo preporuke za sve države članice čija je valuta euro. I Estonija bi trebala osigurati potpunu i pravodobnu provedbu tih preporuka,

               OVIME PREPORUČUJE Estoniji da u 2015 i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.Izbjeći odstupanja od srednjoročnog fiskalnog cilja u 2015. i 2016.

               2.Poboljšati sudjelovanje na tržištu rada provođenjem, među ostalim, reforme u području radne sposobnosti. Poboljšati poticaj za rad mjerama usmjerenima na osobe s niskim primanjima. Poduzeti mjere za smanjivanje razlike u plaćama na temelju spola. Osigurati visokokvalitetne socijalne službe i usluge skrbi za djecu na lokalnoj razini.

               3.Povećati sudjelovanje u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju te njihovu važnost za tržište rada, osobito poboljšavanjem dostupnosti stručne prakse. Usmjeriti javnu potporu istraživanjima i inovacijama na ograničeni broj područja pametne specijalizacije.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 257.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  SL L 140, 27.5.2013., str. 11.

                     (5)
                  C(2014) 8802 završna verzija.

                     (6)
                  COM(2014) 902.

                     (7)
                  COM(2014) 904.

                     (8)
                  SWD(2015) 26 završna verzija.

                     (9)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.5.2017.
            COM(2017) 517 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Malte za 2017.i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2017.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Malte za 2017.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2017.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta
                  4
               , čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  5
               , u kojemu je utvrdila da Malta nije država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 9. i 10. ožujka 2017., a Vijeće donijelo 21. ožujka
                  6
               .

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Malta bi trebala osigurati punu i pravovremenu provedbu Preporuke za europodručje koja je navedena u preporuci 2. u nastavku.

               (3)Izvješće za Maltu za 2017.
                  7
                objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Malte u odnosu na provedbu preporuka za Maltu koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Malte u ostvarenju svojih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020
                  8
               .

               (4)Malta je 18. travnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017., a 2. svibnja 2017. dostavila je Program stabilnosti za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno zakonodavstvom kojim se uređuju europski strukturni i investicijski fondovi
                  9
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka po državama članicama, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje relevantne programe u okviru strukturnih i investicijskih fondova. Komisija je dostavila dodatne smjernice o primjeni tih odredbi
                  10
               .

               (6)Na Maltu se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2017. planira održati suficit u nominalnom smislu u razdoblju 2017. – 2020. Srednjoročni proračunski cilj, tj. uravnoteženo stanje proračuna u pogledu BDP-a, i dalje će se ispunjavati s pozitivnom razlikom tijekom programskog razdoblja. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će udio duga opće države u BDP-u i dalje biti ispod referentne vrijednosti od 60 % BDP-a i da će se postupno smanjiti sa 58,3 % BDP-a u 2016. na 47,6 % BDP-a u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerojatan je za 2017., a oprezan za razdoblje 2018. – 2020. Istovremeno postoje rizici za provedbu povezani s izvršenjem proračuna.

               (7)Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Malti da u 2017. ostvari godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Stvarni podaci upućuju na to da je Malta već 2016. ostvarila svoj srednjoročni proračunski cilj. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. predviđa se da će se suficit strukturnog salda povećati sa 0,4 % BDP-a u 2017. na 0,7 % BDP-a u 2018., što je i dalje iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Općenito, Vijeće smatra da se predviđa da će Malta 2017. i 2018. ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (8)Neovisno o ostvarivanju srednjoročnog proračunskog cilja tri godine prije ciljanog razdoblja, rast rashoda premašio je rast potencijalnog outputa. Ako se trend nastavi, predstavljat će izazov za održivost javnih financija, posebno u slučaju neočekivanih šokova za prihode. Tijela su provela analizu rashoda u nekim područjima javne potrošnje kao što su zdravstvo, obrazovanje te osposobljavanje i socijalna sigurnost, koja su posebno važna kad je riječ o održivosti. Pravovremena i učinkovita provedba s time povezanih preporuka utjecat će na učinkovitost u postizanju njihova cilja. Nadalje, zbog očekivanih troškova povezanih sa starenjem stanovništva, kao što su troškovi zdravstvene zaštite, dugotrajne skrbi i mirovina, javne financije Malte i dalje se suočavaju s dugoročnim rizicima za održivost. Znatnom porastu predviđenih rashoda povezanih sa starenjem stanovništva uglavnom su uzrok rashodi za mirovine, za koje se prema izvješću o starenju stanovništva iz 2015. očekuje da će se do 2060. povećati za 3,2 postotna boda BDP-a. Neke od nedavno uvedenih mjera vjerojatno će doprinijeti ostvarenju ušteda. Međutim ta ušteda vjerojatno neće biti dostatna da bi se nadoknadili sve veći pritisci na rashode i znatno povećala dugoročna održivost. Stoga bi mogle biti potrebne daljnje mjere.

               (9)Malta je predložila nekoliko mjera kako bi se suočila s dvostrukim izazovom mirovinskog sustava, tj. istovremeno osigurala održivost sustava i adekvatna mirovinska primanja. Očekuje se da će se mjerama uvedenima u proračun za 2017. umjereno smanjiti rizik od siromaštva za starije osobe i donekle povećati neto stopa zamjene zajamčene minimalne mirovine. Općenito, pokazatelji adekvatnosti mirovina i dalje upućuju na to da postoji znatan prostor za poboljšanje, među ostalim u pogledu smanjenja velikih razlika u obuhvaćenosti između muškaraca i žena.

               (10)Zagušenje cestovnog prometa postalo je prepreka poduzećima, a povezani vanjski (gospodarski i okolišni) troškovi procijenjeni su na 274 milijuna eura godišnje i očekuje se da će se povećati. Nadalje, emisije stakleničkih plinova iz prometa i dalje se povećava te Malta vjerojatno neće ostvariti ciljane vrijednosti emisije za 2020. Malta je donijela ambicioznu nacionalnu prometnu strategiju zajedno s Obzorom 2050. i operativnim glavnim prometnim planom do 2025. U njih su uključeni razni skupovi mjera za racionalizaciju uporabe privatnih vozila, promicanje alternativnih rješenja za mobilnost i učinkovitiju uporabu multimodalnih i kolektivnih prometnih sustava. Iako se predviđa da će se tim mjerama postići znatna poboljšanja, i dalje se predviđa da će do 2030. zagušenje rasti, a emisija stakleničkih plinova iz prometa samo će se neznatno smanjiti.

               (11)Financijski sustav privlači znatan broj stranih institucija zahvaljujući, među ostalim čimbenicima, povoljnom poreznom okruženju. Malta je jedina država članica EU-a koja primjenjuje sustav potpune imputacije oporezivanja društava, a nudi i program povrata poreznih odbitaka. Ima široku mrežu sporazuma o dvostrukom oporezivanju i atraktivan status porezne rezidentnosti za pojedince. Međutim izazov predstavlja nadzor poduzeća usmjerenih na međunarodna tržišta. Većina aktivnosti financijskog sektora provodi se izvan Malte. Sposobnost relativno malog nadzornog tijela da nadgleda veliki sustav, posebno u sektoru osiguranja, ali i bankarstva, podložna je pritisku. Nadležno tijelo Malte za financijske usluge, u suradnji s ESB-om, nedavno je zatražilo povlačenje odobrenja za pružanje bankovnih usluga malog pružatelja usluga internetskog bankarstva koji prikuplja depozite i izvan Malte.

               (12)Unatoč napretku u pogledu učinkovitosti pravosudnog sustava i dalje su potrebna dodatna poboljšanja. Iako je vlada predložila nove mjere o drugoj prilici i insolventnosti, dugotrajni stečajni postupci i postupci otpusta duga negativno utječu na kvalitetu poslovnog okruženja na Malti. Nadalje, u okviru za otpust duga ne predviđa se vremensko ograničenje, pa mu nedostaje pravne sigurnosti. Kako bi se ispravili ti nedostatci, iznesen je nacrt izmjene Zakona o trgovačkim društvima, u kojem se uvode znatne izmjene pravnog stečajnog okvira, kao što je mogućnost posredovanja, a trenutačno ga razmatra nacionalni parlament. Učinak tih izmjena s obzirom na njihovo završno područje primjene i formulaciju potrebno je analizirati.

               (13)Nedostatak radne snage pojavljuje se u raznim područjima, a prilagodba ponude vještina potrebama tržišta rada i dalje je nepotpuna. Znatan udio malteške radne snage još uvijek je niskokvalificiran. Iako se razina obrazovanja povećava, stopa ranog napuštanja školovanja i dalje je visoka, a razina osnovnih vještina među mladima ostala je niska. Povećava se pristup cjeloživotnom učenju u koje su uključeni poslodavci i sudjelovanje u njemu, uključujući za niskokvalificirane radnike, ali s obzirom na to da je riječ o većem izazovu, potrebno je uložiti trajne napore. Očekuje se da će znatna ulaganja u sustav obrazovanja i osposobljavanja polučiti rezultate, osobito ako se u budućnosti mjere nastave primjenjivati ili poboljšaju, posebno s pomoću nedavno uspostavljenog Nacionalnog vijeća za vještine. Stopa zaposlenosti u stalnom je porastu, a stopa nezaposlenosti pala je ispod 5 %. Međutim sudjelovanje na tržištu rada i dalje je među najnižima u EU-u, posebno za starije i niskokvalificirane žene, što upućuje i na još uvijek prisutan rizik od socijalne isključenosti za one koji ne posjeduju vještine potrebne za prilagodbu brzim promjenama u gospodarstvu. Stoga je potrebno održati postojeća ulaganja u okviru politike i pomno pratiti daljnja kretanja.

               (14)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Malte i objavila je u Izvješću za Maltu za 2017. Ocijenila je i Program stabilnosti, Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Malti prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku na Malti nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja u EU-u na način da se na razini EU-a pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (15)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje
                  11
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

               PREPORUČUJE da Malta 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Proširiti opseg analiza rashoda koje su u tijeku na širi javni sektor i uvesti model javne potrošnje na temelju uspješnosti.

               2.Osigurati da nadležne financijske institucije na Malti provode učinkovit nadzor poduzeća usmjerenih na međunarodno tržište u suradnji s nadzornim tijelima zemalja u kojima ta poduzeća posluju.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 517.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 i P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01

                     (7)
                  SWD(2017) 83 final.

                     (8)
                  COM(2017) 90 final.

                     (9)
                  Članak 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006, SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

                     (10)

                        COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.5.2015.
            COM(2015) 264 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Litve za 2015.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Litve za 2015.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Litve za 2015.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Litve za 2015.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Dana 26. ožujka 2010. Europsko vijeće složilo se s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na proširenoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na ključna područja u kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

               (2)Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica. One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice bile su pozvane uzeti ih u obzir u okviru svojih nacionalnih ekonomskih politika i politika zapošljavanja.

               (3)Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku o Nacionalnom programu reformi Litve za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Litve za 2014.

               (4)Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta
                  4
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2015. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  5
               , u kojem Litvu ne smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)Dana 18. prosinca 2014. Europsko vijeće podržalo je prioritete za poticanje ulaganja, ubrzanje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)Dana 26. veljače 2015. Komisija je objavila izvješće za Litvu za 2015.
                  6
                Njime je ocijenjen napredak Litve u vezi s preporukama za Litvu donesenima 8. srpnja 2014.

               (7)Litva je 13. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015., a 30. travnja 2015. Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (8)Na Litvu se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. U Programu stabilnosti Litva je zatražila primjenu klauzule o mirovinskoj reformi. Proračunski trošak mirovinske reforme Litva procjenjuje na 0,1 % BDP-a za 2016. Podložno potvrdi Eurostata o tome da mirovinska reforma ispunjuje potrebne uvjete te uzimajući u obzir očuvanje primjerene sigurnosne granice u odnosu na referentnu vrijednost deficita, Vijeće smatra da bi Litva u 2016. mogla imati koristi od zatraženog privremenog odstupanja od zahtijevanog puta prilagodbe prema srednjoročnom cilju. U Programu stabilnosti za 2015. vlada planira dosegnuti ukupni deficit u iznosu od 1,2 % BDP-a u 2015. te ga do 2018. pretvoriti u suficit od 0,7 % BDP-a. Vlada namjerava održati srednjoročni proračunski cilj – strukturni deficit od 1 % BDP-a – tijekom cijelog programskog razdoblja. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti 42,2 % u 2015., a zatim se smanjiti na 33,7 % u 2018. Makroekonomski je scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze uvjerljiv. Međutim mjere za postizanje planiranog ciljanog deficita od 2016. nadalje nisu dostatno utvrđene. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2015. postoji rizik od odstupanja od zahtijevane prilagodbe u cilju postizanja srednjoročnog cilja 2015. zbog prekomjernog rasta neto rashoda od 0,3 % BDP-a iznad referentne vrijednosti. U razdoblju 2015. – 2016. i strukturni saldo i rast rashoda znatno odstupaju od zahtijevanog puta prilagodbe, uz upućivanje na rizik od znatnog odstupanja 2016. Stoga će tijekom obiju godina biti potrebne daljne mjere. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015., Vijeće smatra da postoji rizik od toga da Litva neće biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Osim toga, unatoč nedavnom napretku, trenutačni se fiskalni okvir treba nastaviti poboljšavati jačanjem njegove obvezujuće naravi i osiguranjem potpune dosljednosti u odnosu na fiskalne odredbe EU-a. Porezni prihodi Litve uglavnom ovise o neizravnom oporezivanju i oporezivanju rada, dok je prihod od oporezivanja povezanog s okolišem i oporezivanja bogatstva relativno nizak. Litva je i dalje suočena s izazovima u području porezne discipline, osobito u vezi s PDV-om.

               (9)Litva je suočena sa znatnim smanjenjem radno sposobnog stanovništva, na što utječu demografska kretanja, migracije i loš učinak zdravstvenog sustava. Postojano niska razina sudjelovanja u cjeloživotnom učenju nije poticajna za jačanje ljudskog kapitala, poboljšanje zapošljivosti ili povećanje produktivnosti. U školama se bilježi iznadprosječan udio učenika s lošim rezultatima u osnovnim vještinama, što upućuje na potrebu za modernizacijom učiteljskog obrazovanja i promicanjem kontinuiranog profesionalnog razvoja. Ponuda u segmentu obrazovanja i osposobljavanja nije uvijek relevantna za tržište rada. Udio učenika u programima strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u okviru sekundarnog obrazovanja je nizak. Litva poduzima mjere za poboljšanje i proširenje naukovanja i praktičnog učenja, ali broj i kvaliteta takvih programa još su uvijek nedostatni. Broj bolničkih kreveta u odnosu na broj stanovnika i dalje je relativno visok u odnosu na EU, što upućuje na to da bi u pružanju zdravstvenih usluga mogle postojati neravnoteže. Istodobno je ukupno javno ulaganje u zdravstveni sektor nisko. Navodno visoka učestalost neformalnih plaćanja zdravstvenih usluga i zabrinutost u vezi s korupcijom u postupcima javne nabave za medicinske proizvode pokazatelj su potrebe za poboljšanjem upravljanja u zdravstvenom sustavu.

               (10)Donesene mjere mirovinske reforme nisu dostatne da bi se riješilo pitanje srednjoročne održivosti mirovinskog sustava. Zakonska dob za umirovljenje postupno se povećava do 2026., ali mirovinski sustav ne uzima u obzir pokazatelje očekivanog trajanja života. Osim toga nejasna su pravila indeksacije mirovina. Niska stopa sudjelovanja u dobrovoljnim mirovinskim programima i nedostatak strukovnog mirovinskog osiguranja pridonose riziku od neprimjerenosti mirovina u budućnosti. Vlada namjerava provesti sveobuhvatnu reformu mirovinskog sustava kao dio „novog socijalnog modela”. Međutim ta strategija zasad nije dovršena niti donesena te se najprije mora zaključiti savjetovanje sa socijalnim partnerima. Litva je uvela mjere financijske potpore za starije osobe te financijske poticaje za zapošljavanje starijih radnika. Još uvijek međutim nedostaje sveobuhvatna strategija aktivnog starenja.

               (11)Više od 30 % stanovništva Litve ugroženo je siromaštvom. Reforma novčane socijalne pomoći, u kombinaciji s učinkom poboljšane ekonomije, dovela je do znatnog smanjenja rashoda i primatelja socijalne pomoći. Međutim aktivne mjere tržišta rada i druge usluge za potporu korisnicima i dalje su ograničene.

               (12)Litva je ostvarila znatan napredak u reformiranju poduzeća u državnom vlasništvu te je donijela propise kako bi se osigurao trajan učinak reformi. Vlada je dovršila razdvajanje komercijalnih i nekomercijalnih aktivnosti, koje se sad objavljuju u godišnjim izvješćima. Od preostalih poduzeća u državnom vlasništvu zahtijeva se da do kraja rujna 2015. imenuju neovisne članove uprave.

               (13)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu litavske ekonomske politike i objavila je u izvješću za Litvu za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti, Nacionalni program reformi te prateće dokumente povezane s preporukama upućenima Litvi prethodnih godina. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Litvi, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a s obzirom na potrebu za tim da se EU-ovim doprinosom budućim nacionalnim odlukama pridonese jačanju ukupnog ekonomskog upravljanja Europskom unijom. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 3. u nastavku.

               (14)Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo litavski program stabilnosti, a njegovo je mišljenje
                  7
                navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (15)Komisija je u kontekstu europskog semestra provela i analizu ekonomske politike europodručja kao cjeline. Na temelju te analize Vijeće je izdalo preporuke upućene pojedinim državama članicama čija je valuta euro. Litva bi trebala osigurati potpunu i pravodobnu provedbu tih preporuka.

               OVIME PREPORUČUJE Litvi da u razdoblju 2015. – 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.Izbjeći odstupanje od srednjoročnog cilja 2015. i osigurati da odstupanje 2016. bude ograničeno na sistemsku mirovinsku reformu. Proširiti poreznu osnovicu i poboljšati poreznu disciplinu.

               2.Suočiti se s izazovima povezanima sa smanjenjem radno sposobnog stanovništva poboljšavajući relevantnost obrazovanja u odnosu na potrebe tržišta rada, šireći stjecanje osnovnih vještina i poboljšavajući učinkovitost zdravstvenog sustava; smanjiti porezno opterećenje zaposlenika s niskim primanjima preusmjerivanjem poreznog tereta na izvore koji manje narušuju rast.

               3.Donijeti sveobuhvatnu reformu mirovinskog sustava kojom se rješava izazov primjerenosti mirovina. Poboljšati pokrivenost i primjerenost naknade za nezaposlenost i novčane socijalne pomoći te poboljšati zapošljivost osoba u potrazi za poslom.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 264

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  COM(2014) 902

                     (5)
                  COM(2014) 904

                     (6)
                  SWD(2015) 34 završna verzija

                     (7)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.