title: Preporuka Vijeća od 29. studenoga 2021. o pristupima kombiniranog učenja za visokokvalitetno i uključivo osnovnoškolsko i srednjoškolsko obrazovanje 2021/C 504/03

text:
               14.12.2021

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 504/21

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 29. studenoga 2021.
      o pristupima kombiniranog učenja za visokokvalitetno i uključivo osnovnoškolsko i srednjoškolsko obrazovanje
      (2021/C 504/03)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 165. i 166.,
      uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
      BUDUĆI DA:

                  1.

                  Pandemija bolesti COVID-19 pogodila je i na dosad nezabilježen način opteretila sustave obrazovanja i osposobljavanja u cijeloj Uniji i diljem svijeta. Društvena ograničenja dovela su do velikih promjena u poučavanju i učenju te komunikaciji i suradnji unutar zajednica za obrazovanje i osposobljavanje (1). To je utjecalo na učenike, njihove obitelji, učitelje, nastavnike, voditelje osposobljavanja i ravnatelje ustanova, kao i na stručnjake u zajednicama koji podupiru obrazovanje, poput socijalnih radnika, psihologa i drugih stručnjaka iz područja savjetovanja, zdravstvenih radnika i nastavnog osoblja u području kulture. Države članice uspjele su brzo pripremiti rješenja i potporu za učenje na daljinu, što je u brojnim slučajevima značilo služenje digitalnom tehnologijom. Stečeno je korisno iskustvo u vezi s novim mogućnostima za obrazovanje i osposobljavanje, uključujući znatno unaprjeđenje digitalnih vještina i kompetencija učitelja i nastavnika te bližu povezanost škola i šire zajednice. Međutim, mnoge države članice suočile su se s nedostacima u sustavu jer u njemu nije bilo dovoljno spremnosti ni resursa za prelazak na drukčiji pristup poučavanju i učenju, zbog čega su istaknute i povećane postojeće nejednakosti, nedostaci i potrebe (2). Sustavi obrazovanja i osposobljavanja trebaju se posvetiti rješavanju tih pitanja i povećati svoju otpornost kako bi se u budućnosti mogli lakše nositi s promjenjivim okolnostima te im se prilagoditi.

                  2.

                  U Zaključcima Vijeća o suzbijanju krize u području obrazovanja i osposobljavanja uzrokovane bolešću COVID-19 države članice pozivaju se da „nastave aktivnosti izravnog učenja i poučavanja” te usto osiguraju „mogućnosti za učenje na daljinu te digitalno i kombinirano učenje”, posvećujući pritom „dodatnu pozornost osiguravanju jednakih mogućnosti”. Nadalje, u Zaključcima Vijeća o digitalnom obrazovanju u europskim društvima znanja (3) Komisija je pozvana da „u bliskoj suradnji s državama članicama i na osnovi dokaza poduzme daljnje korake” na temelju prethodno spomenutih zaključaka, „kojima se na razini Unije nastoji uspostaviti zajedničko razumijevanje pristupa za učinkovite, uključive i poticajne procese učenja na daljinu”.

                  3.

                  U Akcijskom planu za digitalno obrazovanje za razdoblje od 2021. do 2027. iznosi se vizija Europske komisije za visokokvalitetno, uključivo i dostupno digitalno obrazovanje u Europi. Taj akcijski plan poziv je na jačanje suradnje na europskoj razini kako bi se izvukle pouke iz pandemije bolesti COVID-19, a sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagodili digitalnom dobu. U njemu se ističe potencijal tehnologije za olakšavanje dostupnijeg, fleksibilnijeg i personaliziranijeg učenja usmjerenog na osobu koja uči. Akcijskim planom žele se ukloniti nejednakosti u obrazovanju i osposobljavanju kada je riječ o nedostatnim digitalnim vještinama i kompetencijama, nedostatnom pristupu odgovarajućim alatima i nedovoljno pouzdanoj mrežnoj povezivosti. U njemu se naglašava potreba za jačanjem digitalnih kapaciteta u sustavima obrazovanja i osposobljavanja.

                  4.

                  Poticanje razvoja kompetencija jedan je od ciljeva europskog prostora obrazovanja u okviru kojeg bi se mogao iskoristiti „pun potencijal obrazovanja i kulture kao pokretača otvaranja novih radnih mjesta, postizanja socijalne pravednosti i aktivnog građanstva, ali i sredstva za doživljavanje europskog identiteta u svoj njegovoj raznolikosti” (4). U Rezoluciji Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021. – 2030.) (5) kao glavni cilj europske suradnje u području obrazovanja i osposobljavanja navodi se podupiranje daljnjeg razvoja sustavâ obrazovanja i osposobljavanja u državama članicama čiji je cilj osigurati osobno, društveno i profesionalno zadovoljstvo svih građana i građanki, uz istodobno promicanje demokratskih vrijednosti, jednakosti, socijalne kohezije, aktivnog građanstva i međukulturnog dijaloga, kao i održivo gospodarsko blagostanje, zelenu i digitalnu tranziciju te zapošljivost.

                  5.

                  U skladu s prvim načelom europskog stupa socijalnih prava (6) svi imaju pravo na kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje kako bi održali i stekli vještine s pomoću kojih mogu u cijelosti sudjelovati u društvu i uspješno se kretati na tržištu rada. Prema 11. načelu stupa djeca iz ugroženih sredina imaju pravo na posebne poticajne mjere za ostvarivanje jednakih mogućnosti. Učinkovita provedba tih načela uvelike ovisi o odlučnosti i djelovanju država članica. Mjere na razini EU-a mogu biti dopuna nacionalnim mjerama, a Komisija je svoj doprinos predstavila u Akcijskom planu za provedbu europskog stupa socijalnih prava (7).

                  6.

                  U Programu vještina za Europu (8) definiraju se mjere za pomoć pojedincima i poduzećima da razviju brojnije i bolje vještine te da ih primijene, i to jačanjem održive konkurentnosti i izgradnjom otpornosti za odgovor na krize, na temelju iskustava stečenih tijekom pandemije bolesti COVID-19, a predlaže se i poticanje obrazovanja u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) u aktivnostima istraživanja i inovacija.

                  7.

                  U Preporuci Vijeća o uspostavi europskog jamstva za djecu (9) države članice pozivaju se da djeci kojoj je potrebna pomoć (tj. izložena su riziku od siromaštva ili društvene isključenosti) zajamče djelotvoran i besplatan pristup obrazovanju i školskim aktivnostima. U strategiji EU-a o pravima djeteta (10) poziva se na izgradnju uključivog i kvalitetnog obrazovanja.

                  8.

                  U vrlo povezanom svijetu koji se brzo mijenja svaka osoba treba imati širok raspon kompetencija i treba ih kontinuirano razvijati tijekom cijelog života. Ključne kompetencije definirane u Europskom referentnom okviru o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (11) usmjerene su na postavljanje temelja za postizanje ravnopravnijih i demokratskijih društava. One odgovaraju na potrebu za uključivim i održivim razvojem, socijalnom kohezijom i daljnjim razvojem demokratske kulture.

                  9.

                  U Preporuci Vijeća o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (12) navodi se da se razvoj kompetencija olakšava promicanjem različitih pristupa učenju i okružja učenja, uključujući odgovarajuću upotrebu digitalnih tehnologija, pružanjem potpore nastavnom osoblju i drugim dionicima koji podupiru procese učenja, uključujući obitelji, podupiranjem i daljnjim razvojem procjene i vrednovanja ključnih kompetencija stečenih u različitim okruženjima i jačanjem suradnje unutar obrazovanja i između obrazovnog okruženja te okruženja osposobljavanja i učenja na svim razinama i u različitim područjima.

                  10.

                  U Preporuci Vijeća o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (SOO) za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost (13) predlaže se modernizirana politička vizija EU-a za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, koja uključuje njegovu digitalizaciju i primjenu kombiniranog učenja. U Deklaraciji iz Osnabrücka o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju kao pokretaču oporavka i pravednog prelaska na digitalno i zeleno gospodarstvo navodi se da digitalno učenje može imati važnu i komplementarnu ulogu (14).

                  11.

                  U Zaključcima Vijeća o europskim učiteljima i nastavnicima budućnosti (15) prepoznaje se da su učitelji, nastavnici i ravnatelji škola neizostavna pokretačka snaga obrazovanja i osposobljavanja i trebali bi biti uključeni u osmišljavanje politika u području obrazovanja i osposobljavanja te imati autonomiju u primjeni tih politika u praksi, ali ih ujedno treba poduprijeti sveobuhvatnim pristupom njihovu inicijalnom obrazovanju, pripravništvu i trajnom stručnom usavršavanju.

                  12.

                  Pandemija je povećala već dugo prisutnu zabrinutost za fizičku, mentalnu i emocionalnu dobrobit djece i mladih. Svoj djeci i mladima trebalo bi pružiti potporu koja im je potrebna kako bi vodili zdrav i aktivan život (16), potičući pritom cjeloživotne pozitivne navike, i trebali bi imati priliku sudjelovati u nizu sportskih i drugih fizičkih aktivnosti koje doprinose poboljšanju motoričkih vještina i pospješuju mentalnu i emocionalnu dobrobit. Potpora za mentalnu i emocionalnu dobrobit djeci i mladima potrebna je i tijekom učenja, među ostalim pri obrazovnim zadacima u zahtjevnim okolnostima, i u vezi s razumijevanjem pojma sigurnog i odgovornog ponašanja na internetu (17). Potpora je potrebna i učenicima koji tijekom duljeg razdoblja nemaju potporu obitelji, vršnjaka ili školskog osoblja. Također je važno utvrditi područja u kojima su potrebna poboljšanja i korekcije kako bi riješio problem gubitka mogućnosti za učenje i posljedica na dobrobit učenika.

                  13.

                  Iako se u potpunosti prepoznaje vrijednost nastave uživo u školi, učenje na različite načine i u različitim okružjima, uključujući prostorije škole, dom, vanjski prostor, kulturne lokalitete, radna mjesta i digitalna okružja, može motivirati djecu i mlade na intenzivniji razvoj širokog raspona kompetencija. To im zatim može pomoći da uvide važnost koju formalno obrazovanje i osposobljavanje ima za njihov život u društvu i doprinijeti tome da ih ta važnost motivira i da se aktivnije uključe u lokalne i globalne izazove, na primjer one povezane s održivošću, okolišem i klimatskim promjenama.

                  14.

                  Obrazovanje je temeljno ljudsko pravo i pravo djeteta. Pristup obrazovanju mora se zajamčiti neovisno o okružju u kojem se odvija – u prostorijama škole, na drugim fizičkim lokacijama, na daljinu ili pak u kombinaciji svega navedenoga – i neovisno o različitim osobnim i društvenim okolnostima osoba koje uče. Iako se u potpunosti prepoznaje vrijednost učenja u prostorijama škole i nastave uživo, pristupi kombiniranog učenja i izvan su konteksta pandemije prilika za podizanje kvalitete i povećanje relevantnosti i uključivosti obrazovanja i osposobljavanja, na primjer kako bi se omogućilo kvalitetnije učenje u ruralnim i udaljenim područjima, uključujući najudaljenije regije i otočne zajednice, kao i drugim osobama koje uče, a koje možda (privremeno) ne dolaze redovito u prostorije škole: osobama iz nomadskih zajednica, osobama koje mnogo putuju zbog posla, mladim njegovateljima, osobama sa zdravstvenim problemima ili onima koje borave u bolnicama i centrima za skrb, osobama koje treniraju na vrhunskoj razini te osobama koje polaze strukovno obrazovanje i osposobljavanje ili imaju plaćeno zaposlenje. Sva okružja i alati trebali bi biti jednako dostupni manjinskim skupinama te djeci i mladima s invaliditetom i onima u nepovoljnom socioekonomskom položaju, i ne smiju dovesti do diskriminacije ili segregacije.

                  15.

                  U okviru pristupâ kombiniranog učenja prepoznaje se vrijednost škole kao zajedničkog prostora za osobnu i društvenu interakciju, a na taj se važan način uči kako razumjeti svijet i shvatiti njegov smisao. U tom su pogledu važni arhitektura škola i dizajn školskih prostora.

                  16.

                  U okviru pristupâ kombiniranog učenja može se unaprijediti razvoj širokog raspona kompetencija jer se njima mogu obuhvatiti različiti obrazovni zadaci i alati. Primjenom digitalne tehnologije, uključujući povezivanje uređaja putem interneta, može se olakšati interakcija učenika s drugim učenicima, programima učenja i drugim izvorima informacija te potpomoći nastavu uživo i učenje u različitim okružjima. Pristupima kombiniranog učenja može se olakšati stjecanje digitalnih i podatkovnih kompetencija. Komplementarnim služenjem znanstvenom opremom, otvorenim obrazovnim sadržajima, alatima za rukotvorine, predmetima iz stvarnog života (predmeti koji se nalaze i upotrebljavaju u svakodnevnom životu), objavljenim tekstovima te alatima za pisanje i likovnu umjetnost može se poduprijeti kreativnost i osobno izražavanje pojedinca, ali i skupine.

                  17.

                  Pristupi kombiniranog učenja iziskuju dosljedan pristup u cijelom sustavu kako bi se stvorili uvjeti koji omogućuju njihovu provedbu. To uključuje angažiranje stručnjaka iz različitih područja i promicanje suradnje sa zajednicom, čime se potiče zajednička odgovornost za razvoj djece i mladih. Učinkovitost sustavnih mjera za potporu pristupâ kombiniranog učenja ovisit će i o oblikovanju i podupiranju odnosa između različitih elemenata ekosustava, odnosno lokalnih, regionalnih i nacionalnih tijela iz područja obrazovanja i osposobljavanja, industrije obrazovnih resursa (osiguravanje tehnologije, izdavaštvo i druga oprema za provedbu kurikuluma), istraživačkih ustanova i ustanova za obrazovanje i osposobljavanje, zajednica, organizacija i inicijativa civilnog društva te obitelji i učenika, neovisno o njihovim potrebama ili razini sposobnosti.

                  18.

                  Pristupi kombiniranog učenja raširena su praksa u inicijalnom strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (18), ali ograničenja zbog pandemije dovela su u pitanje sposobnost ustanova i organizacija da osiguraju učenje temeljeno na radu i održavaju komunikaciju s voditeljima osposobljavanja i mentorima, a utjecala su i na pružanje naukovanja. Zbog smanjenog pristupa praktičnim iskustvima do većeg je izražaja došla otprije poznata potreba da se u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju iskoriste prednosti digitalne tehnologije, uključujući digitalne uređaje i platforme za učenje, e-portfelje te proširenu i virtualnu stvarnost za simulacije. Istaknutija je postala i potreba za razumijevanjem i koordinacijom načina na koji se digitalne tehnologije upotrebljavaju za učenje u različitim okružjima (npr. u prostorijama škole ili tijekom stažiranja) kako bi se učenike pripremilo za život i tržište rada u budućnosti.

                  19.

                  Važnost i relevantnost neformalnog učenja vidljiva je iz iskustava stečenih u radu s mladima, dobrovoljnom radu i sudjelovanju u kulturnim aktivnostima, među ostalim sportu na lokalnoj razini. Neformalno učenje ima važnu ulogu u podupiranju razvoja ključnih međuljudskih, komunikacijskih, kognitivnih i osobnih vještina, uključujući kreativnost, koje mladima olakšavaju prijelaz u odraslu dob, aktivno građanstvo i radni život (19). Utvrđivanje novih načina učenja uključuje bolju suradnju između okružja za formalno i neformalno učenje (20).

                  20.

               Ovom se Preporukom u potpunosti poštuju načela supsidijarnosti i proporcionalnosti. U njoj se prepoznaje da se razina autonomije ustanova za obrazovanje i osposobljavanje uvelike razlikuje među državama članicama. U nekim državama članicama ustanove za obrazovanje i osposobljavanje, ustanove za obrazovanje učitelja i nastavnika te sami nastavnici i voditelji osposobljavanja uživaju visok stupanj autonomije. Preporuka će se provoditi u skladu s nacionalnim okolnostima.
            Uzimajući u obzir sljedeću definiciju „kombiniranog učenja”:
      Za potrebe ove Preporuke kombinirano učenje u formalnom obrazovanju i osposobljavanju uključuje niz različitih pristupa i treba ga poimati kao da škole, (u okviru osnovnoškolskog i srednjoškolskog obrazovanja, uključujući strukovno obrazovanje i osposobljavanje), učitelji, nastavnici, voditelji osposobljavanja ili osobe koje uče primjenjuju više pristupa procesu učenja, kao što su:

                  —

                  kombiniranje prostorija škole s drugim fizičkim okružjima izvan škole (ili uz prisutnost učitelja ili nastavnika / voditelja osposobljavanja ili, ako je riječ o učenju na daljinu, prostorno i/ili vremenski udaljenih),

                  —

                  kombiniranje različitih alata za učenje, koji mogu biti digitalni (uključujući internetsko učenje) i nedigitalni.

            Vodeći se svojom stručnom pedagoškom prosudbom, učitelji, nastavnici, voditelji osposobljavanja i škole odabrat će i olakšati primjenu tih pristupa u okviru privlačnih i učinkovitih obrazovnih zadataka kojima se podupire razvoj širokog raspona kompetencija, ovisno o dobi, sposobnostima i okolnostima osoba koje uče i planiranim ishodima učenja.

         Druga fizička okružja mogu, na primjer, s jedne strane uključivati dom ili bolnicu (ako je riječ o bolesnoj ili ozlijeđenoj djeci), a s druge strane kulturne i memorijalne ustanove, poljoprivredna gospodarstva, poduzeća i druga radna mjesta, prirodne lokacije, vanjske prostore, sportske prostore i prostore za mlade.

         Učenje na daljinu definira se kao učenje koje se odvija uz vremensku i/ili prostornu razdvojenost učitelja ili nastavnika / voditelja osposobljavanja od osobe koja uči, uzimajući u obzir nacionalne okolnosti.

         Internetsko učenje definira se kao učenje koje se odvija uz primjenu digitalne tehnologije za spajanje različitih uređaja i olakšavanje interakcije između osobe koja uči i učitelja, nastavnika, voditelja osposobljavanja ili drugih članova nastavnog osoblja, ili drugih osoba koje uče, u cilju usvajanja obrazovnog sadržaja ili drugih informacija za postizanje ciljeva programa učenja.

         Digitalni alati za učenje mogu, na primjer, uključivati: pametne ploče i projektore za suradnju u učionicama, mobilne uređaje, tablete i prijenosna računala s aplikacijama za osmišljavanje, istraživanje i zajednički rad, televizijske i radijske prijamnike za praćenje programa, alate za proširenu i virtualnu stvarnost te aplikacije za pojačanu interaktivnost. Digitalni alati za učenje ne moraju uvijek biti povezani s internetom,
      PREPORUČUJE DRŽAVAMA ČLANICAMA DA:

                  1.

                  na temelju iskustava stečenih u kontekstu krize uzrokovane bolešću COVID-19 podupru oporavak i pripravnost sustavâ obrazovanja i osposobljavanja tako da rade na ublažavanju posljedica pandemije na osobe koje uče, učitelje, nastavnike, voditelje osposobljavanja i drugo nastavno osoblje, osmisle dugoročnije strateške pristupe kombiniranom učenju i iskoriste prednosti uspješnih inovacija koje su uvedene ili ispitane tijekom pandemije kako bi se razmijenile i proširile dobre prakse, u skladu s načelima utvrđenima u ovoj Preporuci (21). Te inovacije ne zamjenjuju, već dopunjavaju učenje u školi i nastavu uživo;

                  2.

                  podupru učenike tako što će razmotriti sljedeće mjere:

         u okviru izravnog odgovora na krizu

                  a)

                  pružanje dodatnih mogućnosti učenja i ciljane potpore učenicima kako bi se nadoknadio gubitak mogućnosti za učenje uzrokovan djelomičnim zatvaranjem škola i ograničenjima u pogledu nastave uživo, osobito učenicima koji se suočavaju s poteškoćama u učenju, imaju posebne obrazovne potrebe, pripadaju skupinama u nepovoljnom položaju ili su na drugi način pogođeni poremećajima u obrazovanju i osposobljavanju. To bi moglo uključivati, na primjer, pojačanu individualiziranu potporu i privatnu poduku, sustave mentorstva (uključujući uzajamno mentorstvo), uključive zajednice učenja, dodatne kapacitete učitelja i nastavnika dodijeljene razredu (primjerice supoučavanje), veću podršku u obliku savjetovanja, dodatno vrijeme za učenje tijekom školske godine i/ili praznika, pristup dodatnim okružjima za učenje, kao što su javne knjižnice i prostori u zajednici, te aktivnostima nakon nastave uz pedagošku potporu;

                  b)

                  stavljanje fizičke i mentalne dobrobiti učenika i njihovih obitelji na prvo mjesto. To bi moglo uključivati sljedeće: jačanje psihološke potpore i izradu smjernica za mentalno zdravlje, uključivanje politika za dobrobit učenika i suzbijanje zlostavljanja u školske ciljeve, postupke praćenja i osiguravanja kvalitete (u okviru redovitog osiguravanja kvalitete ili školskog inspekcijskog nadzora ili u kontekstu posebnih procjena situacije u školi u kontekstu pandemije), dodjeljivanje posebnog osoblja ili olakšavanje pristupa kvalificiranim stručnjacima i službama za mentalno zdravlje i potporu;

                  c)

                  jačanje razvoja digitalnih vještina i kompetencija svih učenika i njihovih obitelji, pri čemu valja uzeti u obzir digitalni jaz i digitalnu podjelu među spolovima te suzbijati sve stereotipe i pristranosti, među ostalim rodne stereotipe i rodnu pristranost, i jačanje digitalnih kapaciteta sustava obrazovanja i osposobljavanja poticanjem ulaganja na razini škole i zajednice u dostupne uređaje i povezivost te pružanjem mogućnosti za jačanje digitalnih vještina i kompetencija, uključujući upotrebu tehnologije za komunikaciju, i to za neovisno i suradničko učenje i za samoprocjenu kako bi se poboljšalo daljnje učenje. Provedbom ulaganja i reformi predviđenih nacionalnim planovima i planovima u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost osigurava se da svi učenici imaju pristup potrebnoj opremi i mogućnostima za učenje;

         u cilju podržavanja oporavka i dugoročne pripravnosti obrazovanja i osposobljavanja:

                  d)

                  istraživanje načina na koje bi se mogli razviti pristupi kombiniranog učenja u osnovnoškolskom i srednjoškolskom obrazovanju, uključujući strukovno obrazovanje i osposobljavanje, u korist svih učenika i kako bi se osigurao trajan pozitivan učinak na poučavanje i učenje prilagođeno dobi učenika i njihovim sposobnostima, specifičnim potrebama i ciljevima učenja, pri čemu se u potpunosti uvažava vrijednost učenja u prostorijama škole i nastave uživo. To bi moglo uključivati jačanje razvoja i integriranja različitih alata za učenje kako bi se pružile mogućnosti za istraživanje i izražavanje, uključujući razvoj pismenosti u prirodoslovnom području te digitalne i medijske pismenosti, podupiranje učenja u kojem se kombiniraju različita okružja kako bi se obogatilo iskustvo učenja, stvaranje odgovarajuće ravnoteže između učenja kojim upravljaju učitelj ili nastavnik i učenik s jedne strane te suradničkog i neovisnog učenja s druge strane, istraživanje metoda učenja kako bi nove mogućnosti postale privlačne i kako bi se ponudila bolja rješenja za učenje i za učenike i za učitelje i nastavnike;

                  e)

                  upotrebljavanje pristupa kombiniranog učenja kako bi se pružila potpora dobrobiti i autonomiji učenika i personaliziranom učenju (uzimajući u obzir dob, sposobnosti i posebne obrazovne potrebe učenikâ) te kako bi se razvile njihove osobne i socijalne kompetencije te kompetencije učenja kako učiti (jedna od osam ključnih kompetencija za cjeloživotno učenje (22) koja je dodatno razrađena u Komisijinoj inicijativi za europski okvir LifeComp (23));

                  3.

                  podupru učitelje, nastavnike i voditelje osposobljavanja razmatranjem sljedećih mjera:

         u okviru izravnog odgovora na krizu:

                  a)

                  podupiranje samoprocjene učitelja i nastavnika o upotrebi digitalnih tehnologija, kao i tečajeva usavršavanja i drugih oblika stručnog učenja za učitelje, nastavnike i voditelje osposobljavanja kako bi im se pomoglo da se koriste digitalnim programima i alatima i da ih integriraju u poučavanju (24). Razvoj i širenje pedagoških modula i resursa na internetu i na određenoj lokaciji kako bi se učiteljima, nastavnicima i voditeljima osposobljavanja pomoglo da svoje metode i prakse poučavanja prilagode pristupima kombiniranog učenja (25), na temelju njihova iskustva i povratnih informacija, te kako bi se s njima surađivalo pri upotrebi novih alata i materijala, među ostalim u pogledu pitanja kako postupati u digitalnim okružjima na siguran i etičan način i kako u vezi s time pružiti potporu učenicima;

                  b)

                  stavljanje većeg naglaska na dobrobit i kvalitetu profesionalnog života učitelja i nastavnika, voditelja osposobljavanja, ravnatelja škola i drugog nastavnog osoblja kako bi se ublažio stres i spriječilo izgaranje na poslu. To bi moglo uključivati: olakšavanje pristupa kvalificiranim stručnjacima i službama za mentalno zdravlje i potporu, promicanje razvoja i/ili organizacije uzajamne potpore radi ublažavanja stresa i osiguravanje boljih mogućnosti osposobljavanja kada je riječ o otpornosti / mentalnoj dobrobiti u programima inicijalnog obrazovanja učitelja i nastavnika i trajnog stručnog usavršavanja;

         u cilju podržavanja oporavka i dugoročne pripravnosti učitelja, nastavnika i voditelja osposobljavanja:

                  c)

                  integriranje pristupa kombiniranog učenja u programe inicijalnog obrazovanja učitelja i nastavnika (26) i trajnog stručnog usavršavanja (27) kako bi se nastavnom osoblju pomoglo da prilagode oblikovanje nastave u skladu sa svojim profesionalnim kontekstima i da steknu kompetencije za olakšavanje učenja u različitim unutarnjim i vanjskim okružjima i služeći se različitim alatima i zadacima;

                  d)

                  osiguravanje pristupa centrima stručnosti i odgovarajućim resursima za usmjeravanje i poboljšavanje pristupâ kombiniranog učenja. Podupiranje osoblja u području obrazovanja i osposobljavanja u razvijanju pristupa kombiniranog učenja u njihovim posebnim kontekstima s pomoću razmjena osoblja i uzajamnog učenja, stvarajući pritom snažne školske timove putem suradničkog učenja, mreža, projekata suradnje i zajednica prakse;

                  e)

                  izrada smjernica za nove pristupe vrednovanju i završnim ispitima, uključujući na internetu, s odgovarajućim alatima za formativno i sumativno vrednovanje koji su prikladni za različite razine obrazovanja i osposobljavanja te za različita okruženja učenja;

                  f)

                  poticanje nastavnog osoblja da sudjeluje u istraživačkim projektima i istraživanjima, uključujući ispitivanje upotrebe zadataka u drugim okružjima za učenje i upotrebe digitalne tehnologije za potporu procesima učenja i poučavanja;

                  4.

                  podupru škole razmatranjem sljedećih mjera:

         u okviru izravnog odgovora na krizu:

                  a)

                  osiguravanje alata i resursa za pristupe kombiniranog učenja, kao i smjernica za škole o učinkovitoj upotrebi tih alata i resursa (28);

                  b)

                  mobiliziranje ili zapošljavanje dodatnog osoblja kako bi se omogućilo više vremena za pojedinačnu potporu u školi i izvanškolskim aktivnostima, ako je to moguće;

                  c)

                  podupiranje učinkovitih partnerstava za infrastrukturu i resurse među različitim pružateljima obrazovanja i osposobljavanja, uključujući lokalna i regionalna tijela, poduzeća, strukovne udruge, umjetnost, kulturnu baštinu, sport, prirodu, visoko obrazovanje i istraživačke institute, civilno društvo, industriju obrazovnih resursa (uključujući tehnologiju, izdavaštvo i drugu opremu za provedbu kurikuluma) te obrazovna istraživanja;

                  d)

                  podupiranje škola u praćenju i samoprocjeni svojih strategija uključivanja i praksi u vezi s pristupima kombiniranog učenja te u poduzimanju mjera potrebnih za uklanjanje nedostataka, što uključuje upotrebu alata EU-a (29);

                  e)

                  pomaganje roditeljima, zakonskim skrbnicima i obiteljima da bolje razumiju okružja i alate za učenje te obrazovne zadatke putem sustavne komunikacije i usmjeravanja, a da im se pritom ne stvori dodatno opterećenje;

         za podržavanje dugoročnog oporavka i poboljšanje kapaciteta za organizacijske promjene

                  f)

                  ulaganje u brzu internetsku povezivost u prostorijama škole i okružjima za učenje na daljinu, o čemu ovisi internetsko učenje, popraćeno planovima za održavanje i modernizaciju tehničke infrastrukture;

                  g)

                  omogućivanje, gdje je to moguće i u skladu s nacionalnim i regionalnim zakonodavstvom i okolnostima, odgovarajuće razine autonomije za donošenje odluka na razini škole (odluke donose školski odbori, voditelji, ravnatelji) kako bi se olakšalo inovacije, reaktivnost i prilagodbu lokalnim i regionalnim potrebama;

                  h)

                  pružanje potpore ravnateljima škola, koji imaju ključnu ulogu u upravljanju organizacijskim promjenama i poboljšanjima u tijeku, s pomoću odgovarajućeg stručnog usavršavanja i smjernica za njihove uloge. Pružanje potpore školama i povezanim pružateljima obrazovanja i osposobljavanja u promišljanju o pristupima kombiniranog učenja u okviru njihovih postupaka strateškog planiranja i poboljšanja škola, što može uključivati upotrebu alata za samoprocjenu;

                  i)

                  podupiranje dijaloga i umrežavanja različitih dionika, među ostalim obitelji, uključenih u učenje u prostorijama škole i drugim fizičkim okružjima i u učenje na daljinu kako bi se prikupile povratne informacije i ideje za budući razvoj iz različitih izvora. To bi trebalo uključivati i dijalog, smjernice i strategije za zaštitu sigurnosti djece i mladih te za osiguravanje povjerljivosti i zaštite njihovih podataka te sigurnosti i privatnosti u digitalnom svijetu;

                  j)

                  upotrebljavanje, kada je to moguće, dijela unutarnjih i/ili vanjskih mehanizama preispitivanja i osiguravanja kvalitete u određenoj školi za kombinaciju okružja i alata za učenje, pri čemu se uključuje evaluacija drugih pružatelja usluga osim škola ili evaluacija koja se putem njih provodi;

                  5.

                  iskoriste puni potencijal sredstava i stručnog znanja EU-a za reforme i ulaganja u infrastrukturu, alate i pedagogiju radi povećavanja otpornosti i pripravnosti škola kako bi bile spremne na buduće promjene, posebno Erasmus+, Mehanizam za oporavak i otpornost, Europski socijalni fond plus, Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), program Digitalna Europa, Obzor Europa i Instrument za tehničku potporu;

                  6.

                  ulažu u istraživanje, praćenje i evaluaciju političkih izazova i učinka tih inicijativa na obrazovni ekosustav kako bi se iskoristila stečena iskustva i doprinijelo budućim reformama politika, uključujući na temelju iskustava učenika i prikupljenih podataka, ako su dostupni, kako bi se razvilo najbolje prakse i prilagođena rješenja umjetne inteligencije za poboljšanje programa učenja;

                  7.

                  poduzmu mjere i prate provedbu ove Preporuke u skladu s nacionalnim i regionalnim sustavima obrazovanja i osposobljavanja. Prema potrebi, u obzir uzmu sve mjere kojima se podupiru pristupi kombiniranog učenja u nacionalnim akcijskim planovima za provedbu europskog jamstva za djecu.

            POZIVA KOMISIJU DA, UZIMAJUĆI U OBZIR SUPSIDIJARNOST I NACIONALNE OKOLNOSTI:

                  1.

                  podupre provedbu Preporuke tako što će olakšati uzajamno učenje i razmjenu među državama članicama i svim relevantnim dionicima, podložno uvođenju i daljnjoj razradi mjera, s pomoću:

                              i)

                              strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021. – 2030.) (30);

                              ii)

                              nove europske platforme za digitalno obrazovanje i novog strukturiranog dijaloga s državama članicama, koji će se uspostaviti u okviru Akcijskog plana za digitalno obrazovanje 2021. – 2027. kako bi se pružila potpora međusektorskoj suradnji u području digitalnog obrazovanja;

                              iii)

                              internetskih platformi i zajednica EU-a za obrazovanje i osposobljavanje, uključujući platforme School Education Gateway i eTwinning te Europski skup alata za škole za promicanje uključivog obrazovanja i rješavanje problema ranog napuštanja školovanja;

                  2.

                  podupre razvoj resursa u suradnji s državama članicama, koji bi se upotrebljavali na dobrovoljnoj osnovi, kao što su:

                              i)

                              na dokazima utemeljene smjernice o oblikovanju nastave i organizacijskoj praksi škole u okviru pristupâ kombiniranog učenja, među ostalim o mogućim digitalnim alatima, pristupima procjeni i vrednovanju učenja te zaštiti podataka, privatnosti i sigurnosti na internetu;

                              ii)

                              stvaranje i razmjena visokokvalitetnog digitalnog obrazovnog sadržaja, uz istraživanje potencijala europskog okvira za digitalne obrazovne sadržaje koji trenutačno razvija Komisija;

                  3.

                  podupre mogućnosti za stručno usavršavanje i učenje za učitelje i nastavnike, voditelje osposobljavanja i drugo nastavno osoblje na sljedeće načine:

                              i)

                              promicanjem masovnih otvorenih internetskih tečajeva o pristupima kombiniranog učenja za učitelje, nastavnike, voditelje osposobljavanja, ravnatelje škola i edukatore učitelja i nastavnika na platformi School Education Gateway i širokom upotrebom tih tečajeva za nastavno osoblje u školama;

                              ii)

                              razmjenom dobre prakse iz razmjena osoblja, projekata i mreža u okviru programa Erasmus+, uključujući putem internetske zajednice eTwinning, budućih akademija za stručno usavršavanje učitelja i nastavnika u okviru programa Erasmus+ te centara strukovne izvrsnosti;

                              iii)

                              promicanjem novog internetskog alata SELFIE za učitelje i nastavnike, kako bi im se pomoglo da razmotre svoje digitalne kompetencije i planiraju daljnja poboljšanja. Taj se alat temelji na alatu SELFIE za digitalno planiranje za cijelu školu kojim se može doprinijeti podupiranju učinkovitih pristupa kombiniranog učenja, uključujući u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju.

                  4.

                  surađuje sa svim dionicima, među ostalim pružateljima softvera i hardvera, na načinima poboljšanja digitalne infrastrukture i alata i njihove upotrebe u vezi s obrazovanjem i osposobljavanjem te, osim toga, naglasi važnost povjerljivosti i zaštite podataka u tom kontekstu;

                  5.

                  podupre inicijative za daljnji razvoj i promicanje uključivog, pravičnog i kvalitetnog obrazovanja te mogućnosti cjeloživotnog učenja za sve, posebno s obzirom na uključivanje učenika koji žive u raznim okolnostima koje utječu na njihov pristup određenim okružjima i alatima za učenje te uključivanje onih kojima je potrebna ciljana potpora u procesu učenja;

                  6.

                  nastavi podupirati države članice koje provode reforme kako bi poboljšale kvalitetu i uključivost sustava obrazovanja i osposobljavanja i poduprle svoju digitalnu spremnost u skladu s ciljevima Akcijskog plana za digitalno obrazovanje 2021. – 2027.;

                  7.

                  razmotri razvoj pristupa kombiniranog učenja u osnovnoškolskom i srednjoškolskom obrazovanju, uključujući strukovno obrazovanje i osposobljavanje, u redovitim izvješćima o napretku europskog prostora obrazovanja i Akcijskog plana za digitalno obrazovanje 2021. – 2027.

         Sastavljeno u Bruxellesu 29. studenoga 2021.

               Za Vijeće

               Predsjednica

            S. KUSTEC

         (1)  Zaključci Vijeća o suzbijanju krize u području obrazovanja i osposobljavanja uzrokovane bolešću COVID-19, (SL C 212 I, 26.6.2020., str. 9).

         (2)  Vidjeti radni dokument službi Komisije SWD(2021) 219 final, dio 1., stranica 6. (bilješka 2.).

         (3)  SL C 415, 1.12.2020., str. 22.

         (4)  COM(2017) 673 final.

         (5)  SL C 66, 26.2.2021., str. 1.

         (6)  SL C 428, 13.12.2017., str. 10.

         (7)  COM(2021) 102 final.

         (8)  COM(2020) 274 final.

         (9)  SL L 223, 22.6.2021., str. 14.

         (10)  COM(2021) 142 final.

         (11)  SL C 189, 4.6.2018., str. 7.

         (12)  SL C 189, 4.6.2018., str. 1.

         (13)  SL C 417, 2.12.2020., str. 1.

         (14)  Potvrđena 30. studenoga 2020.

         (15)  SL C 193, 9.6.2020., str. 11.

         (16)  Na primjer, na razini EU-a Europska komisija pokreće inicijativu „HealthyLifestyle4All” („Zdrav način života za sve”), dvogodišnju kampanju kojom se sport i aktivan način života želi povezati s politikama u području zdravlja i prehrane te drugim politikama.

         (17)  Vidjeti izvješće Zajedničkog istraživačkog centra The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets (Posljedice koje će COVID-19 vjerojatno imati na obrazovanje: promišljanja na temelju postojeće literature i novijih međunarodnih skupova podataka (Di Pietro, G.; Biagi, F.; Dinis Mota Da Costa, P.; Karpinski, Z. i Mazza, J., 2020.).

         (18)  Početno strukovno obrazovanje i osposobljavanje obično se provodi na srednjoškolskoj razini i razini poslije srednjoškolskog obrazovanja, prije nego što se učenici zaposle. Odvija se u školskom okružju (uglavnom u učionici) ili u radnim okružjima poput centara za osposobljavanje i poduzeća, ovisno o nacionalnom sustavu obrazovanja i osposobljavanja te gospodarskim strukturama.

         (19)  Zaključci Vijeća o ulozi rada s mladima u podupiranju razvoja ključnih životnih vještina mladih koje im olakšavaju uspješan prijelaz u odraslu dob, aktivno građanstvo i radni život, (SL C 189, 15.6.2017., str. 30).

         (20)  Zaključci Vijeća o povećanju uloge sporta na lokalnoj razini u razvoju transverzalnih vještina, osobito među mladim ljudima, (SL C 172, 27.5.2015., str. 8).

         (21)  Okvir za kombinirano učenje predstavljen u radnom dokumentu službi Komisije SWD (2021) 219 final može biti temelj za posebne mjere prilagođene situaciji u pojedinačnim zemljama.

         (22)  Preporuka Vijeća od 22. svibnja 2018. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje, (SL C 189, 4.6.2018., str. 1).

         (23)  LifeComp obuhvaća tri područja kompetencija koja se preklapaju, a to su: „osobne” i „socijalne” kompetencije te kompetencije „učenja kako učiti”. Svako područje obuhvaća tri kompetencije: samoregulaciju, fleksibilnost, dobrobit (osobno područje); empatiju, komunikaciju, suradnju (socijalno područje); usmjerenost na razvoj, kritičko mišljenje i upravljanje učenjem (područje učenja kako učiti). Kompetencije u okviru LifeComp primjenjuju se na sva područja života i mogu se stjecati tijekom cijelog života u okviru formalnog, informalnog i neformalnog obrazovanja. https://ec.europa.eu/jrc/en/lifecomp

         (24)  Europska komisija pokrenula je 5. listopada 2021. novi alat pod nazivom SELFIE za učitelje i nastavnike, koji nastavnom osoblju može pomoći pri planiranju razvoja svojih digitalnih kompetencija.

         (25)  Platforma School Education Gateway već sadržava neke resurse o kombiniranom učenju namijenjene učiteljima, nastavnicima i voditeljima osposobljavanja.

         (26)  Razdoblje formalnog školovanja kako bi se stekla priznata kvalifikacija radi zaposlenja kao učitelj ili nastavnik. Takvi programi obično se nude na odjelima za obrazovanje na sveučilištima ili u neovisnim ustanovama za obrazovanje učitelja i nastavnika (usp. pojmovnik u radnom dokumentu službi SWD (2021) 219 final).

         (27)  Obrazovanje za stručnjake u bilo kojoj fazi njihove karijere kako bi unaprijedili svoju praksu (usp. pojmovnik u radnom dokumentu službi SWD (2021) 219 final).

         (28)  Alat SELFIE može pomoći školama da promisle i prikupe dokaze o trenutačnoj situaciji i potrebama. Alat je modularan i škole ga mogu prilagoditi svojem specifičnom kontekstu.

         (29)  U okviru Europskog skupa alata za škole za promicanje uključivog obrazovanja i rješavanje problema ranog napuštanja školovanja na raspolaganju je mnoštvo resursa i praktičnih primjera, kao i alat za samoprocjenu za škole.

         (30)  SL C 66, 26.2.2021., str. 1.


               15.12.2021

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 506/109

      P9_TA(2021)0163
      Odnosi EU-a i Indije
      Preporuka Europskog parlamenta Vijeću od 29. travnja 2021. o preporuci Europskog parlamenta Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o odnosima EU-a i Indije 2021/2023(INI))
      (2021/C 506/17)

         Europski parlament,

                  —

                  uzimajući u obzir predstojeći sastanak čelnika EU-a i Indije koji je najavljen za 8. svibnja 2021. u Portu (Portugal),

                  —

                  uzimajući u obzir strateško partnerstvo EU-a i Indije uspostavljeno 2004. godine,

                  —

                  uzimajući u obzir Sporazum o suradnji između EU-a i Indije iz 1994. godine,

                  —

                  uzimajući u obzir zajedničku izjavu i strateško partnerstvo EU-a i Indije: Plan do 2025. (1) donesen na virtualnom sastanku na vrhu između EU-a i Indije održanome 15. srpnja 2020., kao i druge nedavno potpisane zajedničke izjave, među ostalim u područjima protuterorizma, klime i energije, urbanizacije, migracija i mobilnosti te partnerstva za vodu,

                  —

                  uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 20. studenoga 2018. naslovljenu „Elementi nove strategije EU-a za Indiju” (JOIN(2018)0028) i povezane zaključke Vijeća od 10. prosinca 2018. o strategiji EU-a za Indiju (14634/18),

                  —

                  uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice i Komisije od 19. rujna 2018. naslovljenu „Povezivanje Europe i Azije – temelji za strategiju EU-a” (JOIN(2018)0031) i povezane zaključke Vijeća od 15. listopada 2018. (13097/18),

                  —

                  uzimajući u obzir zaključke Vijeća o pojačanoj sigurnosnoj suradnji EU-a u Aziji i s Azijom od 28. svibnja 2018. (9265/1/18 REV 1),

                  —

                  uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. rujna 2001. naslovljenu „Europa i Azija: strateški okvir za ojačana partnerstva” (COM(2001)0469),

                  —

                  uzimajući u obzir buduću Uredbu o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju za razdoblje 2021. – 2027. (2018/0243(COD)),

                  —

                  uzimajući u obzir svoje rezolucije od 20. siječnja 2021. o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike – godišnje izvješće za 2020. (2), od 21. siječnja 2021. o povezivosti i odnosima EU-a i Azije (3) te od 13. rujna 2017. o političkim odnosima EU-a s Indijom (4), kao i svoje druge prethodne rezolucije o Indiji, uključujući one o slučajevima kršenja ljudskih prava, demokracije i vladavine prava,

                  —

                  uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 28. listopada 2004. o odnosima EU-a i Indije (5),

                  —

                  uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. rujna 2005. o odnosima EU-a i Indije: strateško partnerstvo (6),

                  —

                  uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. travnja 2016. o EU-u u globalnom okruženju koje se mijenja – povezaniji, konfliktniji i kompleksniji svijet (7),

                  —

                  uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. svibnja 2012. o pomorskom piratstvu (8),

                  —

                  uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. listopada 2016. o nuklearnoj sigurnosti i neširenju nuklearnog oružja (9),

                  —

                  uzimajući u obzir 10. sastanak parlamentarnog partnerstva Azije i Europe (ASEP10) održan u Bruxellesu 27. i 28. rujna 2018. te na njemu usvojenu izjavu i 11. sastanak parlamentarnog partnerstva Azije i Europe (ASEP11) održan u Phnom Penhu u Kambodži 26. i 27. svibnja 2021.,

                  —

                  uzimajući u obzir dijalog na visokoj razini između EU-a i Indije o trgovini i ulaganjima čiji je prvi sastanak održan 5. veljače 2021.,

                  —

                  uzimajući u obzir službeno putovanje Odbora za vanjske poslove u Indiju 21. i 22. veljače 2017.,

                  —

                  uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje od 2020. do 2024.,

                  —

                  uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 22. veljače 2021. o prioritetima EU-a na forumima UN-a za ljudska prava u 2021.,

                  —

                  uzimajući u obzir tematske smjernice EU-a o ljudskim pravima, među ostalim ona o borcima za ljudska prava te o zaštiti i promicanju slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja,

                  —

                  uzimajući u obzir članak 118. Poslovnika,

                  —

                  uzimajući u obzir pismo Odbora za međunarodnu trgovinu i uzimajući u obzir njegove nadležnosti u skladu s Prilogom VI. Poslovniku,

                  —

                  uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0124/2021),

                  A.

                  budući da bi EU i Indija 8. svibnja 2021. trebali održati sastanak čelnika u Portu u Portugalu, u skladu s preuzetom obvezom da se redovito sastaju na najvišoj razini i da ojačaju strateško partnerstvo uspostavljeno 2004., s ciljem jačanja gospodarske i političke suradnje;

                  B.

                  budući da je posljednjih godina strateško partnerstvo EU-a i Indije dobilo na zamahu, što je odraz obnovljene političke volje za jačanjem njegove strateške dimenzije, a činjenica da je od gospodarskog partnerstva prerastao u odnos koji obuhvaća niz sektora svjedoči o sve većoj geopolitičkoj snazi Indije i zajedničkim demokratskim vrijednostima;

                  C.

                  budući da EU i Indija, kao dvije najveće demokracije na svijetu, imaju snažne političke, gospodarske, društvene i kulturne veze; budući da, međutim, bilateralni odnosi još nisu ostvarili svoj puni potencijal i zahtijevaju povećan politički angažman; budući da su čelnici EU-a i Indije potvrdili svoju odlučnost u očuvanju i promicanju učinkovitog multilateralizma i multilateralnog poretka utemeljenog na pravilima, u čijem su središtu Ujedinjeni narodi (UN) i Svjetska trgovinska organizacija (WTO);

                  D.

                  budući da regionalna i globalna važnost Indije raste te je ta zemlja ojačala svoju poziciju donatora, kao i gospodarske i vojne sile; budući da se zbog indijskog predsjedanja skupinom G20 2023. i njezinog članstva u Vijeću sigurnosti UN-a od 2021. do 2022. te u Vijeću UN-a za ljudska prava od 2019. do 2021. opet javlja potreba za poboljšanjem koordinacije globalnog upravljanja i daljnjeg promicanja zajedničke vizije multilateralizma utemeljenog na pravilima;

                  E.

                  budući da se u strateškom okviru EU-a utvrđenom njegovom globalnom strategijom, strategijom za Indiju, strategijom povezivanja EU-a i Azije i strategijom za indo-pacifičku regiju koja jača ističe presudna važnost suradnje s Indijom na globalnom programu djelovanja EU-a; budući da bi bilateralna i multilateralna suradnja u trenutnom kontekstu povećanih globalnih rizika i sve većeg natjecanja između velikih sila trebala obuhvaćati jačanje međunarodne sigurnosti, jačanje spremnosti i odgovora na globalne zdravstvene krize, poput trenutne pandemije prouzročene bolešću COVID-19, jačanje globalne gospodarske stabilnosti i uključivi rast i provedbu UN-ovih ciljeva održivog razvoja;

                  F.

                  budući da Indija ima snažno gospodarstvo koje doživljava rast; budući da je EU vodeći trgovinski partner Indije, dok je Indija deveti najveći trgovinski partner EU-a; budući da je Indijski ocean područje od strateške važnosti za globalnu trgovinu i od ključnog gospodarskog i strateškog interesa i za EU i za Indiju; budući da EU i Indija imaju snažne obostrane interese u indo-pacifičkoj regiji te su usredotočene na njegovo održavanje kao područja poštenog tržišnog natjecanja, neometanih morskih prometnih linija, stabilnosti i sigurnosti;

                  G.

                  budući da bi povezanost trebala predstavljati važan element zajedničkog strateškog programa EU-a i Indije u skladu sa strategijom povezivanja EU-a i Azije; budući da su na posljednjem sastanku na vrhu EU-a i Indije dogovorena načela održive povezanosti te je dogovoreno da će se istražiti načini za poboljšanje povezanosti između EU-a i Indije te posljedična povezanost s trećim zemljama, među ostalim u indo-pacifičkoj regiji; budući da sveobuhvatnost povezivanja nije ograničena samo na fizičku infrastrukturu kao što su ceste i željeznice, već i na pomorske pravce, digitalnu infrastrukture i okolišne aspekte, s posebnim naglaskom na zeleni plan EU-a; budući da povezivanje ima geopolitičku i transformacijsku ulogu te predstavlja održivo sredstvo rasta i stvaranja radnih mjesta;

                  H.

                  budući da je vodstvo EU-a i Indije potrebno za promicanje učinkovite klimatske diplomacije, globalne predanosti provedbi Pariškog sporazuma i globalne zaštite klime i okoliša;

                  I.

                  budući da lokalni i međunarodni promatrači za ljudska prava izvješćuju da borci za ljudska prava i novinari u Indiji nemaju sigurno radno okruženje; budući da je u listopadu 2020. Michelle Bachelet, visoka povjerenica UN-a za ljudska prava, apelirala na indijsku vladu da zaštiti prava boraca za ljudska prava i nevladinih organizacija te izrazila zabrinutost zbog sve manjeg prostora za djelovanje organizacija civilnog društva, pritvaranja boraca za ljudska prava i optužbi protiv ljudi koji su samo ostvarivali svoja prava na slobodu izražavanja i mirnog okupljanja, kao i zbog upotrebe zakona za ugušivanje neslaganja, poput zakona o reguliranju inozemnih doprinosa i zakona o sprečavanju nezakonitih aktivnosti;

                  J.

                  budući da je Amnesty International bio prisiljen zatvoriti svoje urede u Indiji nakon što su mu zamrznuti bankovni računi zbog navodne povrede Zakona o reguliranju inozemnih donacija, dok su trojica posebnih izvjestitelja UN-a zatražili izmjenu zakona u skladu s pravima i obvezama Indije prema međunarodnom pravu;

                  K.

                  budući da skupine civilnog društva izvješćuju da se žene u Indiji suočavaju s nizom ozbiljnih izazova i kršenja svojih prava, uključujući kulturne, plemenske i tradicionalne prakse, seksualno nasilje i uznemiravanje te trgovinu ljudima; budući da su žene pripadnice vjerskih manjina dvostruko ranjivije, s time da su žena iz nižih kasta još ranjivije;

                  L.

                  budući da je diskriminacija na temelju kaste, unatoč tome što je zabranjena, i dalje sustavni problem u Indiji, među ostalim u pogledu tijela kaznenog progona i pravosudnog sustava, zbog čega Daliti nemaju pristup zapošljavanju, obrazovanju, zdravstvenoj skrbi i proračunskim sredstvima za svoj razvoj;

                  M.

                  budući da je Indija jedna od država koje su najteže pogođene novom pandemijom bolesti COVID-19, s više od 11 milijuna potvrđenih slučajeva i više od 150 tisuća smrtnih slučajeva te budući da je indijska vlada pokrenula inicijativu za doniranje milijuna cjepiva zemljama u njenom neposrednom susjedstvu i ključne partnerske države u Indijskom oceanu;

         1.

            preporučuje Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da:

         Opći odnosi EU-a i Indije

                  (a)

                  nastave pozitivno poboljšavanje i produbljivanje odnosa EU-a i Indije kao strateških partnera i podržavaju predanost redovitim dijalozima na više razina, uključujući sastanke na vrhu;

                  (b)

                  konsolidiraju napredak koji je u okviru strateškog partnerstva postignut od prošlogodišnjeg sastanka na vrhu i ostvare konkretan napredak u prioritetnim pitanjima, posebno u pogledu otpornog globalnog zdravlja, klimatskih promjena i zelenog rasta, digitalizacije i novih tehnologija, povezivosti, trgovine i ulaganja, vanjske, sigurnosne i obrambene politike te ljudskih prava;

                  (c)

                  ostanu predane i u cijelosti provedu strategiju EU-a za Indiju iz 2018. i Plan EU-a i Indije do 2025. uz koordiniranje s pojedinačnim angažmanima država članica naspram Indije; donesu jasne i javne kriterije za mjerenje napretka u pogledu tog plana; zajamče parlamentarni nadzor nad politikom EU-a za Indiju u okviru redove komunikacije s Odborom za vanjske poslove;

                  (d)

                  iskoriste puni potencijal bilateralnog odnosa dviju najvećih svjetskih demokracija; još jednom naglase potrebu za dubljim partnerstvom zasnovanom na zajedničkim vrijednostima slobode, demokracije, vladavine prava, jednakosti, poštovanja ljudskih prava, predanom promicanju uključivog i usklađenog globalnog poretka utemeljenog na pravilima, učinkovitom multilateralizmu te održivom razvoju i promicanju mira i stabilnosti u svijetu;

                  (e)

                  istaknu važnost Indije kao partnera u globalnoj borbi protiv klimatskih promjena i opadanja biološke raznolikosti te u zelenom prelasku na energiju iz obnovljivih izvora i klimatsku neutralnost; konsolidiraju zajedničke planove za potpunu provedbu Pariškog sporazuma i njegovih nacionalno utvrđenih doprinosa te za zajedničku klimatsku diplomaciju;

                  (f)

                  obnove zahtjev Vijeća iz 2018. za modernizaciju institucionalne arhitekture sporazuma o suradnji između EU-a i Indije iz 1994. u skladu s novim zajedničkim težnjama i globalnim izazovima; ponovno ožive ideju pregovora o sporazumu o strateškom partnerstvu sa snažnom parlamentarnom dimenzijom kojom se promiču kontakti i suradnja na državnoj razini, prema potrebi;

                  (g)

                  promiču strukturirani međuparlamentarni dijalog, među ostalim poticanjem indijske strane da uspostavi pandan Izaslanstvu Europskog parlamenta za odnose s Republikom Indijom koji bi sačinjavali članovi donjeg (Lok Sabha) i gornjeg (Rajya Sabha) doma indijskog parlamenta te promicanjem izravnih kontakata među odborima tih dvaju predstavničkih tijela;

                  (h)

                  zajamče aktivno i redovito savjetovanje te sudjelovanje predstavnika civilnog društva EU-a i Indije, među ostalim sindikata, feminističkih i LGBTI organizacija, organizacija za zaštitu okoliša, gospodarskih komora i drugih dionika u razvoju, provedbi i praćenju odnosa EU-a i Indije; teže uspostavi platforme civilnog društva EU-a i Indije u tu svrhu i sastanak na vrhu između mladih EU-a i Indije kao popratni događaj budućih sastanaka na vrhu između EU-a i Indije, kako bi se ojačali odnosi predstavnika mlađih generacija;

                  (i)

                  objedine napore EU-a u javnoj diplomaciji za poboljšanje međusobnog razumijevanja EU-a, njegovih država članica i Indije i pomognu poboljšanju razine znanja s obje strane uz uključivanje akademske zajednice, skupine za strateško promišljanje i predstavnika iz cijelog EU-a i Indije;

         Suradnja u pogledu vanjske i sigurnosne politike

                  (j)

                  promiču veću sinergiju u vanjskoj i sigurnosnoj politici putem postojećih relevantnih mehanizama dijaloga i u okviru foruma uspostavljenih na temelju Programa djelovanja za 2025. te u svjetlu nedavnog strateškog naglaska EU-a na pojačanoj sigurnosnoj suradnji u Aziji i s Azijom gdje Indija ima važnu stratešku ulogu;

                  (k)

                  naglašavaju da veću suradnju EU-a i Indije na sigurnosnom i obrambenom polju ne treba smatrati doprinosom stvaranju vojnog bloka i polarizaciji na indo-pacifičkom području, već promicanjem zajedničke sigurnosti, stabilnosti i mirnog razvoja;

                  (l)

                  naglase potrebu za tješnjom tematskom koordinacijom međunarodnih sigurnosnih politika i za djelovanjem u područjima kao što su nuklearna sigurnost i neširenje te kontrolu oružja za masovno uništenje, ublažavanje kemijskog, biološkog i radiološkog oružja, promicanje sprečavanja regionalnih sukoba i izgradnje mira, borba protiv piratstva, pomorska sigurnost, suzbijanje radikalizacije i nasilnog ekstremizma, kao i kibersigurnost, hibridne prijetnje i svemir; naglašava važnost dijaloga EU-a i Indije o borbi protiv terorizma; jačanje odnosa i razmjena između vojnih snaga kako bi se ojačalo strateško partnerstvo EU-a i Indije;

                  (m)

                  apostrofiraju da EU i Indija najviše doprinose mirovnim operacijama UN-a i da ustrajno zagovaraju održivi mir; potaknu rasprave i inicijative u svrhu širenja suradnje u očuvanju mira;

                  (n)

                  pozitivno gledaju na šest dosad održanih redovitih savjetovanja između EU-a i Indije o razoružanju i neširenju oružja i potiče Indiju da ojača regionalnu suradnju u tom pogledu; uvaže da je Indija pristupila trima velikim multilateralnim režimima kontrole izvoza povezanima sa širenjem oružja i da potaknu tješnje partnerstvo EU-a i Indije u sklopu tih foruma;

                  (o)

                  koordiniraju stajališta i inicijative u multilateralnim forumima, naročito u okrilju UN-a, uz zagovaranje zajedničkih ciljeva uz zajedničke međunarodne vrijednosti i standarde, povećanje dijaloga i stvarno usklađivanje stajališta; sudjeluju u raspravama o reformi Vijeća sigurnosti UN-a i podrže kandidaturu Indije za stalno članstvo;

                  (p)

                  promiču sprečavanje sukoba i gospodarsku suradnju podupiranjem inicijativa za regionalnu integraciju u Južnoj Aziji, uključujući i unutar Južnoazijskog udruženja za regionalnu suradnju (SAARC);

                  (q)

                  iskoriste viziju Indije i postojeće pristupe država članica EU-a za indo-pacifičku regiju kako bi sročili realnu europsku indo-pacifičku strategiju utemeljenu na načelima i vrijednostima EU-a; teže koordiniranju politike EU-a i politike Indije prema indo-pacifičkoj regiji i šire suradnju na sva područja od zajedničkog interesa; uzeti u obzir suverene političke odluke drugih zemalja u regiji i bilateralne odnose EU-a s njima;

                  (r)

                  promiču zajedničko djelovanje u koordinaciji razvojne i humanitarne pomoći, kao i jačanju demokratskih procesa i suzbijanju autoritarnih trendova i svih vrsta ekstremizma, uključujući nacionalistički i vjerski, u Aziji i šire;

                  (s)

                  s) promiče zajedničko djelovanje u koordinaciji operacija u području sigurnosti opskrbe hranom i pružanja pomoći u slučaju katastrofe, u skladu s humanitarnim načelima utvrđenima u međunarodnom humanitarnom pravu, uključujući nepristranost, neutralnost i nediskriminaciju u dostavi pomoći;

                  (t)

                  napominju da EU pomno prati situaciju u Kašmiru; ponavljaju svoju potporu stabilnosti i smanjenju napetosti te ostaju predane poštivanju ljudskih prava i temeljnih sloboda; promiču provedbu rezolucije Vijeća sigurnosti i UNHCR-ovog izvješća o Kašmiru; pozove Indiju i Pakistan da razmotre goleme ljudske, gospodarske i političke koristi rješavanja toga sukoba;

                  (u)

                  ponovno ulažu napore na zbližavanju i obnavljanju dobrosusjedskih odnosa između Indije i Pakistana kroz sveobuhvatan dijalog i moguć postupni pristup počevši od mjera za izgradnju povjerenja; u tom svjetlu pozdravljaju Zajedničku izjavu Indije i Pakistana o prekidu vatre od 25. veljače 2021. kao važan korak u uspostavi regionalnog mira i stabilnosti; ističu važnost bilateralne dimenzije u radu na uspostavi trajnog mira i suradnje između Indije i Pakistana, što bi pozitivno doprinijelo sigurnosnom i gospodarskom razvoju regije; ističu da je odgovornost za mir dužnost obiju država s obzirom na to da su nuklearne sile;

                  (v)

                  pozitivno gledaju na dugogodišnju potporu Indije Afganistanu i njezinu predanost lokalnim naporima na izgradnji mira usmjerenim na ljude: surađuju s Indijom i drugim regionalnim državama na promicanju stabilizacije, sigurnosti, mirnog rješavanja sukoba i demokratskih vrijednosti, uključujući prava žena, u Afganistanu; ponovno istaknu da bi mir i prosperitet Afganistana koristio široj regiji;

                  (w)

                  naglase da je očuvanje mira, stabilnosti i slobode plovidbe u azijsko-pacifičkoj regiji i dalje od ključne važnosti za interese EU-a i njegovih država članica; povećavaju međusobnu suradnju kako bi se osiguralo da trgovina u indo-pacifičkoj regiji ne bude ometena sve prodornijim kineskim stavom; poticati daljnje zajedničko čitanje Konvencije UN-a o pravu mora, među ostalim u pogledu slobode plovidbe, i pojačati suradnju u području pomorske sigurnosti i zajedničkih misija osposobljavanja u indo-pacifičkoj regiji kako bi se očuvala sigurnost i sloboda plovidbe po pomorskim linijama komunikacije (SLOC); podsjećaju da bi se, posebno u kontekstu sve većeg regionalnog suparništva za vlast, suradnja sa zemljama iz indo-pacifičke regije trebala temeljiti na načelima otvorenosti, blagostanja, uključivosti, održivosti, transparentnosti, uzajamnosti i održivosti; pokreću dijalog na visokoj razini između EU-a i Indije o pomorskoj suradnji s ciljem širenja područja primjene trenutnih savjetovanja o borbi protiv piratstva i povećanja interoperabilnosti i koordinacije između operacije EUNAVFOR Atalanta, indijskog Informacijsko fuzijskog centra za regiju Indijskog oceana (IFC-IOR) i indijske mornarice u području pomorskog nadzora, pomoći u katastrofama i zajedničkog osposobljavanja i vježbi;

                  (x)

                  zajednički potiču daljnji dijalog s ciljem brzog dovršetka Kodeksa ponašanja u Južnokineskom moru koji ne bi doveo u pitanje legitimna prava bilo koje nacije u skladu s međunarodnim pravom;

                  (y)

                  uvaže pogoršanje odnosa između Indije i Narodne Republike Kine, također zbog ekspanzivne politike Narodne Republike Kine; podupru mirno rješavanje sporova, konstruktivni dijalog i poštovanje međunarodnog prava u vezi s indijsko-kineskom granicom;

                  (z)

                  prepoznaju predanost Indije Programu o ženama, miru i sigurnosti putem njezina doprinosa mirovnim misijama; povećaju obostrani angažman u provedbi Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325, uključujući izradu nacionalnih akcijskih planova s odgovarajućim proračunskim sredstvima za učinkovitu provedbu;

                  (aa)

                  potiču zajedničku predanost provedbi Rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a 2250, 2419 i 2535 o mladima, miru i sigurnosti, među ostalim izradom nacionalnih strategija i akcijskih planova za mlade s odgovarajućim proračunskim sredstvima i naglaskom na sprečavanju sukoba; potiču Indiju, zajedno s državama članicama EU-a, da ulaže u kapacitete mladih i da se udruži s organizacijama mladih u dijalogu i odgovornosti; istraže nove načine za uključivanje mladih u izgradnju pozitivnog mira i sigurnosti;

         Promicanje vladavine prava, ljudskih prava i dobrog upravljanja

                  (ab)

                  stave ljudska prava i demokratska prava i vrijednosti u središte suradnje EU-a s Indijom, čime se omogućuje otvoren i miran dijalog usmjeren na rezultate te bolje međusobno razumijevanje; razviju strategiju za rješavanje pitanja ljudskih prava, posebno žena, djece i etničkih i vjerskih manjina, te za rješavanje pitanja vladavine prava, poput neovisnosti sudstva, slobodnog i sigurnog okruženja za neovisne novinare i civilno društvo, uključujući branitelje ljudskih prava, u suradnji s Indijom i integriraju ta pitanja u prošireno partnerstvo EU-a i Indije;

                  (ac)

                  AC)izriči duboku zabrinutost zbog indijskog Zakona o izmjeni državljanstva (CAA), koji je, prema navodima Ureda visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava, u osnovi diskriminatoran prema muslimanima i opasno razdor; potaknu Indiju da zajamči pravo na slobodno prakticiranje i širenje vjeroispovijesti po svom izboru, kako je utvrđeno u članku 25. njenog Ustava; rade na uklanjanju i odvraćanju govora mržnje koji potiče na diskriminaciju ili nasilje, što dovodi do otrovnog okruženja u kojem se mogu bez kažnjavanja pojaviti netolerancija i nasilje nad vjerskim manjinama; razmjenjuje najbolje prakse u pogledu osposobljavanja policijskih snaga u pogledu tolerancije i međunarodnih standarda u području ljudskih prava; prepoznaju vezu između zakona protiv obraćenja i nasilja nad vjerskim manjinama, posebno kršćanskom i muslimanskom zajednicom;

                  (ad)

                  potaknu Indiju da, kao članica Vijeća UN-a za ljudska prava i u svjetlu njezina obećanja da će poticati istinsko i djelotvorno sudjelovanje civilnog društva u promicanju ljudskih prava, prihvati i olakša posjete posebnih izvjestitelja UN-a, posebice posebnog izvjestitelja UN-a za promicanje i zaštitu prava na slobodu mišljenja i izražavanja, posebnog izvjestitelja UN-a za pravo na slobodu mirnog okupljanja i udruživanja i posebnog izvjestitelja UN-a za izvansudska, prijeka ili proizvoljna pogubljenja, radi praćenja razvoja događaja kada je riječ o građanskom prostoru te temeljnim pravima i slobodama;

                  (ae)

                  u sklopu dijaloga s indijskim vlastima, među ostalim na razini sastanaka na vrhu, posvete pozornost stanju ljudskih prava i izazovima s kojima se civilno društvo suočava, posebno zabrinutosti koju su istakli Visoki povjerenik UN-a za ljudska prava i posebni izvjestitelji UN-a; poticati Indiju, kao najveću svjetsku demokraciju, da pokaže svoju predanost poštovanju, zaštiti i potpunoj provedbi ustavno zajamčenih prava na slobodu izražavanja za sve, uključujući na internetu, prava na mirno okupljanje i udruživanje, među ostalim u odnosu na najnovije prosvjede velikih poljoprivrednika, te slobodu vjeroispovijesti i uvjerenja; pozovu Indiju da osigura sigurno okruženje za rad te zaštitu i jamčenje temeljnih prava i sloboda branitelja ljudskih prava, aktivista za zaštitu okoliša, novinara i drugih aktera civilnog društva, bez političkog ili gospodarskog pritiska, te da prestane pozivati se na zakone protiv pobune i terorizma kao sredstvo za ograničavanje njihovih legitimnih aktivnosti, među ostalim u Jammuu i Kašmiru, da zaustavi opća ograničenja pristupa internetu, preispita zakone kako bi se izbjegla njihova moguća zloupotreba kako bi se ušutkali nedosljedni i izmijenili zakoni kojima se potiče diskriminacija i olakšava pristup pravosuđu; rješavaju štetne učinke zakona o reguliranju inozemnih doprinosa na organizacije civilnog društva;

                  (af)

                  potiču Indiju da poduzme daljnje korake za istraživanje i sprečavanje rodno uvjetovanog nasilja i promicanje rodne ravnopravnosti; rješavaju problem porasta nasilja nad ženama i djevojkama u Indiji poticanjem temeljite istrage nasilnih zločina nad ženama i djevojkama, uključujući obuku policajaca za obavljanje policijske djelatnosti i istrage uz osviještenost o traumama te ubrzavanjem sudskih postupaka i poboljšanjem zaštite žrtava;

                  (ag)

                  rješavaju pitanja prevladavajuće diskriminacije temeljene na kastama i važnosti davanja prava zajednicama Adivasija prema zakonu o pravima na šumu;

                  (ah)

                  podsjećaju na načelno i dugogodišnje odbijanje smrtne kazne u EU-u i ponavljaju svoj poziv Indiji na moratorij na smrtnu kaznu s ciljem trajnog ukidanja smrtne kazne;

                  (ai)

                  apelira na Indiju da razvije Nacionalni akcijski plan o poslovanju i ljudskim pravima kako bi u potpunosti proveo Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, podsjećajući na odgovornosti svih tvrtki da poštuju ljudska prava u svojim lancima vrijednosti, i potakne Indiju da aktivno sudjeluje u obvezujućem ugovoru UN-a o korporativnoj odgovornosti za ljudska prava;

                  (aj)

                  apelira na Indiju da ratificira Konvenciju UN-a protiv mučenja i njezin Fakultativni protokol i Međunarodnu konvenciju UN-a o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka;

                  (ak)

                  potiču Indiju da nastavi podupirati napore na međunarodnom pravosuđu potpisivanjem Rimskog statuta kojim se uspostavlja Međunarodni kazneni sud (MKS);

                  (al)

                  potiču Indiju da nastavi svoju tradiciju osiguravanja zaštite osobama koje bježe od nasilja i progona dok ne budu stvoreni uvjeti za siguran, dostojanstven i dobrovoljan povratak, te da poduzmu sve mjere potrebne za uklanjanje opasnosti od gubitka državljanstva za zajednice u Indiji;

                  (am)

                  a) podsjećaju na važnost što skorijeg uključivanja u redoviti dijalog o ljudskim pravima između EU-a i Indije, u skladu s obvezom iz Plana EU-a i Indije te u skladu sa zajedničkom namjerom da se nakon osam godina nastave sastanci bez održavanja takvih sastanaka, kao važna prilika za obje strane da rasprave i riješe preostala pitanja u vezi s ljudskim pravima; učine dijalog svrsishodnim tako što će zajamčiti sudjelovanje na visokoj razini, utvrditi konkretne obveze i kriterije za napredak, raspravljati o pojedinačnim slučajevima i olakšati dijalog između EU-a i Indije u pogledu civilnog društva uoči međuvladinog dijaloga; zatraže od ESVD-a da redovito izvješćuje Europski parlament o postignutim rezultatima;

         Trgovina za održivost i blagostanje

                  (an)

                  podsjete se da se trgovina između EU-a i Indije povećala za više od 70 % između 2009. i 2019. te da je u zajedničkom interesu razvijanje tješnjih gospodarskih veza; uvide da je Indija solidna alternativa za EU koja želi diverzificirati svoje opskrbne lance i da je EU najveći trgovinski partner Indije u poljoprivredno-prehrambenom sektoru;

                  (ao)

                  iskoriste priliku koju nudi sastanak čelnika EU-a i Indije za otvorenu raspravu o suradnji na najvišoj razini utemeljenoj na vrijednostima kada je riječ o trgovini i ulaganjima; ponovno naglase spremnost EU-a da razmotri pokretanje pregovora o samostalnom sporazumu o zaštiti ulaganja, što bi povećalo pravnu sigurnost za ulagače s obje strane i dodatno ojačalo bilateralne trgovinske odnose; rade na postizanju zajedničkih i uzajamno korisnih ciljeva u tim područjima kojima bi se moglo doprinijeti gospodarskom rastu i inovacijama i u okviru kojih se poštuju univerzalna ljudska prava, uključujući prava radnika, te da promiču borbu protiv klimatskih promjena i ostvarivanje ciljeva održivog razvoja u okviru Programa do 2030.;

                  (ap)

                  iskoriste u najvećoj mogućoj mjeri predanost Indije multilateralizmu i međunarodnom trgovinskom poretku utemeljenom na pravilima; promiču odlučujuću ulogu Indije u tekućim naporima za reformu Svjetske trgovinske organizacije;

                  (aq)

                  ocijene u kojoj je mjeri pregovarački mandat Komisije potrebno ažurirati ukoliko je cilj sklopiti sporazum o trgovini i suradnji koji bi uključivao ambiciozne odredbe o provedivom poglavlju o trgovini i održivom razvoju u skladu s Pariškim sporazumom, kao i odgovarajuće odredbe o pravima i dužnostima ulagača te ljudskim pravima; zajamče da pregovori budu konstruktivni, no istodobno vode računa o različitim razinama ambicija dviju strana; nadovežu se u tom pogledu na ohrabrujuću promjenu stajališta indijskih vlasti oko njihove spremnosti da u budući sporazum uvrste odredbe o trgovini i održivom razvoju;

         Otpornost putem sektorskih partnerstava

                  (ar)

                  dovrše pregovore o partnerstvu za povezivost s Indijom; podrže to partnerstvo, osobito davanjem zajmova i jamstava za održivo ulaganje u bilateralne i multilateralne digitalne i zelene infrastrukturne projekte u Indiji, od strane javnih i privatnih subjekata EU-a poput Europske investicijske banke (EIB) i novog instrumenta za vanjsko financiranje, u skladu s potencijalom izloženim u strategiji povezivanja EU-a i Azije; istraže mogućnosti sinergije u okviru suradnje EU-a i Indije te suradnje sa zemljama južne Azije i koordinacije različitih strategija povezivanja;

                  (as)

                  zajamče da se inicijative za povezivost temelje na socijalnim, ekološkim i fiskalnim standardima i vrijednostima održivosti, transparentnosti, uključivosti, vladavine prava, poštovanja ljudskih prava i reciprociteta te da su u potpunosti u skladu s Okvirnom konvencijom UN-a o promjeni klime (UNFCCC) i njezinim pravnim instrumentima, uključujući Pariški sporazum;

                  (at)

                  uzmu u obzir stručno znanje Indije u upravljanju prirodnim katastrofama; intenziviraju suradnju s Indijom u povećanju pripremljenosti regije za prirodne katastrofe, uključujući partnerstvom u okviru Koalicije za infrastrukturu otpornu na katastrofe, multilateralnog nastojanja za širenje istraživanja i razmjene znanja u području upravljanja infrastrukturnim rizicima;

                  (au)

                  poboljšaju suradnju na održivoj mobilnosti konkretnim mjerama poput daljnjeg razvoja infrastrukture električnog prijevoza i ulaganja u željezničke projekte; ističu ključnu važnost željeznica za ublažavanje zagušenja i zagađenja u velikim urbanim područjima, postizanje klimatskih ciljeva i osiguravanje otpornosti ključnih lanaca opskrbe, među ostalim tijekom kriza;

                  (av)

                  podržavaju nastavak suradnje na izazovima koje predstavlja brza urbanizacija, uključujući razmjenu znanja i najboljih praksi kroz zajedničke platforme i suradnju između gradova, suradnju u području tehnologije pametnih gradova i kontinuiranu financijsku potporu projektima u gradskom prometu u Indiji putem Europske investicijske banke;

                  (aw)

                  prisjete uloge Indije kao glavnog proizvođača lijekova, generičkih lijekova i cjepiva, posebno u kontekstu trenutačne globalne zdravstvene krize; potaknu zajednička poduzeća da zajamče univerzalan pristup cjepivima protiv bolesti COVID-19; teže vodstvu EU-a i Indije u promicanju zdravlja kao globalnog javnog dobra, posebno podupiranjem multilateralnih inicijativa, uključujući inicijativu COVAX, i pomažu u jamčenju univerzalnog pristupa cjepivima, posebno među zemljama s nižim prihodima, naročito zajedničkom suradnjom na relevantnim međunarodnim forumima;

                  (ax)

                  podignu razinu ambicije u pogledu bilateralne i multilateralne suradnje EU-a i Indije na području klimatskih promjena, posebno ubrzavanjem zelenog rasta i pravednim i sigurnim prijelazom na čistu energiju, uz postizanje klimatske neutralnosti i jačanje ambicije doprinosa određenih na nacionalnoj razini; nastave sa zajedničkim globalnim vodstvom za potporu Pariškom sporazumu i usredotoče se na provedbu programa za čistu i obnovljivu energiju te programa kružnog gospodarstva;

                  (ay)

                  potvrde zajedničku predanost usklađenijim naporima za ublažavanje učinaka klimatskih promjena i povećanje njihovih ulaganja u zelene i održive tehnologije s obzirom da su EU i Indija dva veća proizvođača emisija stakleničkih plinova u svijetu; uzmu u obzir vodstvo Indije u području obnovljive energije i napredak postignut kroz partnerstvo EU-a i Indije za čistu energiju i klimu; potaknu ulaganje i suradnju na nastavku unapređenja električne mobilnosti, održivog hlađenja, tehnologije baterija sljedeće generacije, distribuirane proizvodnje električne energije i pravedne tranzicije u Indiji; pokrenu raspravu i ocijene stratešku suradnju u području rijetkih zemnih metala; pojačaju provedbu partnerstva za održivo upravljanje vodama;

                  (az)

                  promiču ambiciozan zajednički program i globalno djelovanje u području biološke raznolikosti, među ostalim uoči Konferencije stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti (COP 15) u svibnju 2021.;

                  (ba)

                  teže zajedničkom vodstvu u utvrđivanju i unapređenju međunarodnih standarda u digitalnom gospodarstvu koje počiva na održivoj i odgovornoj digitalizaciji i okruženju informacijsko-komunikacijske tehnologije utemeljenom na vladavini prava i ljudskim pravima, uz istodobno rješavanje prijetnji kibersigurnosti i zaštitu temeljnih prava i sloboda, uključujući zaštitu osobnih podataka;

                  (bb)

                  povećaju ambicije EU-a u pogledu digitalne povezivanja s Indijom u kontekstu strategije EU-a za digitalnu transformaciju; surađuju s Indijom u razvoju i korištenju ključnih tehnologija imajući na umu važne strateške i sigurnosne posljedice koje sa sobom nose takva nova tehnologija; ulažu u partnerstva za digitalne usluge i razvoj odgovorne umjetne inteligencije utemeljene na ljudskim pravima; pozdravljaju napore koje Indija ulaže u postizanje visoke razine zaštite osobnih podataka nalik Općoj uredbi o zaštiti podataka te nastave podupirati reformu zaštite podataka u Indiji; istaknu uzajamne koristi od pojačane suradnje u tom području; potiču daljnju konvergenciju između regulatornih okvira kako bi se osigurala visoka razina zaštite osobnih podataka i privatnosti, uključujući putem mogućih odluka o adekvatnosti podataka, s ciljem olakšavanja zaštićenih i sigurnih prekograničnih protoka podataka, uz omogućavanje uže suradnje, posebice u informacijsko-komunikacijskoj tehnologiji i sektoru digitalnih usluga; uzmu u obzir da bi usklađivanje indijskih i europskih propisa o podacima znatno olakšalo uzajamnu suradnju, trgovinu i siguran prijenos informacija i stručnog znanja; teže tome da se s Indijom zaključe standardni međunarodni sporazumi EU-a o uslugama mobilnog roaminga;

                  (bc)

                  prisjete da je razvoj digitalnog sektora od presudne važnosti za sigurnost i mora uključivati diversifikaciju lanca opskrbe proizvođača opreme promicanjem otvorene i interoperabilne mrežne arhitekture i partnerstava za digitalizaciju s partnerima koji dijele vrijednosti EU-a i upotrebljavaju tehnologiju uz poštovanje temeljnih prava;

                  (bd)

                  poduzmu učinkovite korake za olakšavanje mobilnosti između EU-a i Indije, među ostalim za migrante, studente, visokokvalificirane radnike i umjetnike, uzimajući u obzir dostupnost vještina i potrebe tržišta rada u EU-u i Indiji; prepoznaju značajnu količinu talenta u područjima digitalizacije i umjetne inteligencije u Indiji i EU-u i zajednički interes za razvoj stručnosti i suradnje na visokoj razini na tom području;

                  (be)

                  uzmu u obzir međuljudske razmjene kao jednu od glavnih dimenzija strateškog partnerstva; pozovu na dublje partnerstvo u obrazovanju, istraživanju te inovaciji i kulturnoj razmjeni; pozovu države članice EU-a i Indiju da posebno ulažu u kapacitete i vodstvo mladih te da zajamče njihovo smisleno uključivanje u politički i gospodarski život; promiču sudjelovanje Indije, osobito indijskih studenata i mladih osoba koje traže praksu, u programima EU-a poput Obzora Europa, Europskog istraživačkog vijeća, istraživačke stipendije Marie Sklodowska-Curie i međuljudskim razmjenama; s tim u vezi promiču program Erasmus + i zajamče ravnopravno uključivanje studentica, znanstvenica, istraživačica i stručnjakinja u te programe; nastave blisku suradnju u istraživanju i inovacijama, uključujući digitalne tehnologije usmjerene na čovjeka i utemeljene na etici, uz istodobno poticanje jačanja digitalne pismenosti i vještina;

                  (bf)

                  nastave istraživati mogućnosti za sveobuhvatnu suradnju u okviru skupine G20 u području zapošljavanja i socijalnih politika, kao što su socijalna zaštita, minimalna plaća, sudjelovanje žena na tržištu rada, stvaranje pristojnih radnih mjesta, sigurnost i zdravlje na radu; surađuju na iskorjenjivanju dječjeg rada potporom primjeni i praćenju poštivanja Konvencije br. 138 (Konvencija o najnižoj dobi) i Konvencije br. 182 (Konvencija o najgorim oblicima dječjeg rada) Međunarodne organizacije rada koje je Indija ratificirala u lipnju 2017.;

                  2.

                  nalaže svojem predsjedniku da ovu preporuku proslijedi Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku.

         (1)  https://www.consilium.europa.eu/hr/press/press-releases/2020/07/15/joint-statement-15th-eu-india-summit-15-july-2020/

         (2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0012.

         (3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0016.

         (4)  SL C 337, 20.9.2018., str. 48.

         (5)  SL C 174 E, 14.7.2005., str. 179.

         (6)  SL C 227 E, 21.9.2006., str. 589.

         (7)  SL C 58, 15.2.2018., str. 109.

         (8)  SL C 261 E, 10.9.2013., str. 34.

         (9)  SL C 215, 19.6.2018., str. 202.