title: Preporuke Vijeća od 10. ožujka 2014. o kvalitativnom okviru za pripravništvo

text:
               27.3.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 88/1

      PREPORUKE VIJEĆA

   od 10. ožujka 2014.
   o kvalitativnom okviru za pripravništvo
   2014/C 88/01
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292., u vezi s člancima 153. i 166.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               Krizom su naročito pogođeni mladi. Stope nezaposlenosti mladih dosegle su povijesne vrhunce posljednjih godina u nekoliko država članica, bez ikakve naznake skorog smanjenja. Poticanje zapošljivosti i produktivnosti mladih ključno je za njihov ulazak na tržišta rada.

               (2)

               Olakšavanje prijelaza iz obrazovanja u zapošljavanje ključno je za poboljšanje prilika za zapošljavanje za mlade na tržištu rada. Nužno je poboljšati obrazovanje mladih i olakšati njihovo zapošljavanje kako bi se postigao glavni cilj strategije Europa 2020. prema kojemu se do 2020. nastoji postići stopa zaposlenosti žena i muškaraca u dobi od 20 do 64 godina od 75 %. U smjernici br. 8. politika zapošljavanja država članica države članice poziva se da donesu programe pomoći mladima, posebno onima koji nisu zaposleni, koji se ne školuju ni ne osposobljavaju kako bi pronašli prvo zaposlenje, stekli radno iskustvo ili se dalje školovali i osposobljavali, uključujući naukovanje, te da brzo interveniraju ako mladi ostanu bez posla (1).

               (3)

               U posljednja dva desetljeća pripravništvo je postalo bitna ulazna točka za ulazak na tržište rada.

               (4)

               Socioekonomski troškovi nastaju ako pripravništvo, posebno ono koje se ponavlja, zamijeni regularno zaposlenje, naročito na početnim pozicijama koje se obično nude pripravnicima. Štoviše, pripravništvo loše kvalitete, posebno ono s malo obrazovnog sadržaja, ne vodi do značajnih pojačanja produktivnosti niti donosi pozitivne učinke. Društveni troškovi mogu nastati i u vezi s neplaćenim pripravništvom koja mogu ograničiti mogućnosti zapošljavanja osoba u nepovoljnom položaju.

               (5)

               Postoji dokaz da su kvaliteta pripravništva i ishod zapošljavanja povezani. Važnost pripravništva u olakšavanju prijelaza na zapošljavanje ovisi o njihovoj kvaliteti u smislu sadržaja obrazovanja i radnih uvjeta. Kvalitetno pripravništvo izravno povećava produktivnost, olakšava usklađivanje ponude i potražnje na tržištu rada i promiče mobilnost, osobito smanjenjem troškova potrage za zaposlenjem i popunjavanja slobodnih radnih mjesta, za poduzeća i za pripravnike.

               (6)

               Preporuka Vijeća o uspostavi jamstva za mlade (2) poziva države članice da se pobrinu da svi mladi do 25 godina prime kvalitetnu ponudu za zaposlenje, nastavak obrazovanja i naukovanje ili pripravništvo unutar četiri mjeseca od početka nezaposlenosti ili napuštanja formalnog obrazovanja.

               (7)

               Očito je iz raznih studija i istraživanja da problemi kvalitete utječu na značajni dio pripravništva, uglavnom kada nijedna ustanova za obrazovanje ili osposobljavanje nije izravno odgovorna za obrazovni sadržaj i radne uvjete pripravništva.

               (8)

               Dokazi ukazuju na to da se od značajnog broja pripravnika jednostavno traži da obavljaju pomoćne poslove. Kvalitetnim pripravništvom mora se ponuditi i solidan i smislen obrazovni sadržaj. To podrazumijeva, među ostalim, utvrđivanje specifičnih vještina koje se stječu, nadgledanje i mentorstvo pripravnika te praćenje njegova napretka.

               (9)

               Postoje problemi i u odnosu na uvjete rada, odnosno dugo radno vrijeme, nedostatak pokrivenosti socijalnim osiguranjem, postojanje rizika za zdravlje i sigurnost ili rizika na radnom mjestu, niska ili nepostojeća naknada za rad i/ili kompenzacija, nejasnoće u mjerodavnim pravnim sustavima i prekomjerno produljenje trajanje pripravništva.

               (10)

               U nekim državama članicama i sektorima pripravništvo trenutačno nije pravno uređeno, a ako pravno uređenje postoji, ono je vrlo raznoliko te pruža različite elemente kvalitete ili različite provedbene prakse. U nedostatku regulatornog okvira ili instrumenta ili zbog manjka transparentnosti s obzirom na radne uvjete za pripravništvo i njegov obrazovni sadržaj, mnogi pružatelji pripravništva mogu iskorištavati pripravnike kao jeftinu ili čak neplaćenu radnu snagu.

               (11)

               Kvalitativnim okvirom za pripravništvo podržava se poboljšanje radnih uvjeta i obrazovnog sadržaja pripravništva. Glavni element kvalitativnog okvira za pripravništvo jest pisani sporazum o pripravništvu u kojem se navode obrazovni ciljevi, primjereni radni uvjeti, prava i obveze te razumno trajanje pripravništva.

               (12)

               Nedostatak informacija jedan je od uzroka loše kvalitete pripravništva i puno je rašireniji problem u odnosu na pripravništvo nego redovno zaposlenje. Zahtjevi za povećanom transparentnosti oglasa ili obavijesti o slobodnim mjestima za pripravništvo pomogli bi u poboljšanju radnih uvjeta i poticanju prekogranične mobilnosti.

               (13)

               Socijalni partneri igraju ključnu ulogu u izradi, provedbi i nadzoru politike i programa osposobljavanja. Suradnja između socijalnih partnera, pružatelja usluga cjeloživotnog profesionalnog usmjeravanja i relevantnih tijela mogla bi imati za cilj da se pripravnicima pruže ciljane informacije o dostupnim mogućnostima za karijeru i vještinama potrebnim na tržištu rada, kao i o pravima i odgovornostima pripravnika. Uz to, socijalni partneri mogu imati ulogu u olakšavanju provedbe kvalitativnog okvira za pripravništvo, naročito sastavljanjem i stavljanjem na raspolaganje jednostavnih i sažetih modela sporazuma o pripravništvu, koje bi prvenstveno upotrebljavala mikropoduzeća i koji bi bili prilagođeni njihovim posebnim potrebama. U svojem Okviru djelovanja za zapošljavanje mladih iz srpnja 2013. europski su socijalni partneri primili na znanje namjeru Komisije da predloži Preporuku Vijeća u ovom području te su najavili da će podržati države članice u njihovim naporima da poboljšaju kvalitetu pripravništva.

               (14)

               Jedan je od izazova povećanje prekogranične mobilnosti pripravnika u Uniji kako bi se potaklo stvaranje pravog europskog tržišta rada. Postojeće razlike u pravnom uređenju predstavljaju prepreku razvoju prekogranične mobilnosti pripravnika. Štoviše, u nekim slučajevima utvrđeno je da administracijske i pravne prepreke prekograničnoj mobilnosti pripravnika utječu na nekoliko država članica primateljica. U tom kontekstu važne su informacije o pravu na prekograničnu mobilnost pripravnika, osobito o pravima obuhvaćenima Direktivom 2004/38/EZ (3). Pružanjem načela i smjernica koji služe kao referentni okvir, kvalitativni okvir za pripravništvo također će olakšati pristup transnacionalnom pripravništvu.

               (15)

               Razvojem kvalitativnog okvira za pripravništvo povećat će se transparentnost. Nadalje, time bi moglo poduprijeti širenje EURES-a na pripravništvo, čime bi se olakšala mobilnost.

               (16)

               Programi država članica koji nude i promiču pripravništvo mogu primati financijsku potporu iz europskih fondova. Uz to, inicijativom za zapošljavanje mladih podržava se pripravništvo u kontekstu jamstva za mlade, ciljajući na mlade iz područja Unije koja su najviše pogođena nezaposlenošću mladih i koja sufinancira Europski socijalni fond (ESF) za razdoblje od 2014. do 2020. Inicijativa za zapošljavanje mladih i ESF mogu se iskoristiti kako bi se povećao broj i kvaliteta programa za pripravništvo država članica. To uključuje mogući doprinos troškovima pripravništva uključujući, pod određenim uvjetima, i dio naknade. Nadalje, u okviru njih mogu se izdvojiti sredstva za druge oblike osposobljavanja pripravnika izvan okvira pripravništva, primjerice za jezične tečajeve.

               (17)

               Komisija je pokrenula poseban program tehničke pomoći ESF-a kojim se državama članicama pomaže da uspostave programe za pripravništvo uz pomoć ESF-a. Tim programom pomoći pružaju se strateški i operativni savjeti te savjeti o politikama nacionalnim i regionalnim tijelima koja razmatraju uspostavu novih programa za pripravništvo ili modernizaciju postojećih programa.

               (18)

               Vijeće je u svojoj Rezoluciji o strukturiranom dijalogu o zapošljavanju mladih u svibnju 2011. izjavilo da je kvalitativni okvir za pripravništvo potreban kako bi se osigurala obrazovna vrijednost takva iskustva.

               (19)

               U zaključcima Vijeća „Promicanje zapošljavanja mladih u svrhu postizanja ciljeva strategije Europa 2020.” od 17. lipnja 2011. Komisija je pozvana pružiti smjernice o uvjetima visokokvalitetnog pripravništva u kvalitativnom okviru za pripravništvo.

               (20)

               Europski je parlament 14. lipnja 2012. u svojoj Rezoluciji „U smjeru oporavka s visokim stupnjem zaposlenosti” pozvao Komisiju da što prije predstavi prijedlog Preporuke Vijeća o kvalitativnom okviru za pripravništvo i da definira minimalne standarde za potporu pružanju i provedbi pripravništva visoke kvalitete.

               (21)

               Europsko je Vijeće na sjednici u 28.29. lipnju 2012. pozvalo Komisiju da ispita mogućnost širenja portala EURES na pripravništvo.

               (22)

               U zaključcima Europskog Vijeća od 13. i 14. prosinca 2012. Komisiju se poziva da ubrzano završi kvalitativni okvir za pripravništvo.

               (23)

               U paketu mjera za zapošljavanje mladih od 6. i 7. prosinca 2012. Komisija je započela savjetovanje sa socijalnim partnerima o kvalitativnom okviru za pripravništvo. Socijalni partneri EU-a u svom su odgovoru obavijestili Komisiju da ne namjeravaju pokrenuti pregovore za autonomni sporazum prema članku 154. UFEU-a.

               (24)

               Europsko je Vijeće 27. i 28. lipnja 2013. ponovno potvrdilo da bi kvalitativni okvir za pripravništvo trebao biti uspostavljen početkom 2014.

               (25)

               Kvalitativni okvir važna je referentna točka za određivanje onoga što čini kvalitetnu ponudu pripravništva prema Preporuci Vijeća o uspostavi jamstva za mlade.

               (26)

               Sukladno Godišnjem pregledu rasta za 2014. nužno je olakšati prijelaz iz škole na posao, posebno tako da se poveća dostupnost kvalitetnog pripravništva ili naukovanja.

               (27)

               Za potrebe ove Preporuke pripravništvo se shvaća kao ograničeno razdoblje plaćene ili neplaćene radne prakse, koje uključuje element učenja i osposobljavanja, u kojem se sudjeluje radi stjecanja praktičnog i profesionalnog iskustva u svrhu povećanja zapošljivosti i olakšavanja prijelaza na redovno zaposlenje.

               (28)

               Ovom se Preporukom ne obuhvaća stručna radna praksa koja je dio kurikuluma formalnog obrazovanja ili strukovnog obrazovanja i osposobljavanja. Pripravništvo čiji je sadržaj reguliran nacionalnim pravom i čiji je završetak obavezan za pristup određenoj profesiji (npr. medicina, arhitektura itd.) nije obuhvaćeno ovom Preporukom.

               (29)

               S obzirom na prirodu i cilj ove Preporuke, istu se ne bi trebalo tumačiti kao da onemogućava državama članicama da zadrže ili uspostave odredbe povoljnije za pripravnike od onih preporučenih.

         OVIME PREPORUČUJE DRŽAVAMA ČLANICAMA DA:

               1.

               poboljšaju kvalitetu pripravništva, posebno s obzirom na sadržaj učenja i osposobljavanja i radne uvjete, u cilju olakšavanja prijelaza iz sustava obrazovanja, stanja nezaposlenosti ili neaktivnosti na posao upotrebom sljedećih načela za kvalitativni okvir za pripravništvo:

      Sklapanje pisanog sporazuma o pripravništvu

               2.

               zahtijevaju da se pripravništvo temelji na pisanom sporazumu sklopljenom prije započinjanja pripravništva između pripravnika i pružatelja pripravništva;

               3.

               zahtijevaju da se u sporazumima o pripravništvu navedu obrazovni ciljevi, radni uvjeti, pitanje osiguravanja naknade ili kompenzacije pripravniku od strane pružatelja pripravništva te prava i obveze uključenih stranaka prema primjenjivom pravu EU-a i nacionalnom pravu, kao i trajanje pripravništva, kako je navedeno u preporukama od 4. do 12.;

      Ciljevi učenja i osposobljavanja

               4.

               promiču najbolju praksu s obzirom na ciljeve učenja i osposobljavanja kako bi se pripravnicima pomoglo da steknu praktično iskustvo i odgovarajuće vještine; zadaci koji se dodjeljuju pripravniku trebali bi omogućiti postizanje tih ciljeva;

               5.

               potiču pružatelje pripravništva da svakom pripravniku dodijele mentora koji će ga voditi kroz dodijeljene zadatke te pratiti i ocjenjivati njegov napredak;

      Radni uvjeti koji se primjenjuju u odnosu na pripravnike

               6.

               osiguraju poštovanje prava i radnih uvjeta koji se odnose na pripravnike u skladu s primjenjivim pravom EU-a i nacionalnim pravom, uključujući ograničenje trajanja tjednog radnog vremena, najmanja dnevna i tjedna razdoblja odmora i, ako je primjenjivo, najmanji broj dana godišnjeg odmora;

               7.

               potiču pružatelje pripravništva da navedu osiguravaju li pokrivenost zdravstvenim osiguranjem i osiguranjem od nesreće te bolovanje;

               8.

               zahtijevaju da se u sporazumu o pripravništvu navodi isplaćuje li se naknada ili kompenzacija te, ako je primjenjivo, njezin iznos;

      Prava i obveze

               9.

               potiču dotične stranke da osiguraju da sporazum o pripravništvu propisuje prava i obveze pripravnika i pružatelja pripravništva, uključujući, prema potrebi, pravilo o povjerljivosti i pravo na intelektualno vlasništvo pružatelja pripravništva;

      Razumno trajanje

               10.

               osiguraju razumno trajanje pripravništva koje u načelu ne premašuje šest mjeseci, osim u slučajevima kada je dulje trajanje opravdano, uzimajući u obzir nacionalnu praksu;

               11.

               razjasne okolnosti i uvjete pod kojima pripravništvo može biti produljeno ili obnovljeno nakon isteka prvotnog sporazuma o pripravništvu;

               12.

               potiču praksu navođenja u sporazumu o pripravništvu da ga i pripravnik i pružatelj pripravništva mogu raskinuti pismenom obaviješću, uz pružanje obavijesti o tome u odgovarajućem trajanju s obzirom na duljinu pripravništva i relevantnu nacionalnu praksu;

      Pravilno priznanje pripravništva

               13.

               promiču priznavanje i potvrđivanje znanja, vještina i stručnosti stečenih tijekom pripravništva i potiču pružatelje pripravništva da u odnosu na njih na temelju procjene izdaju potvrdu;

      Zahtjevi transparentnosti

               14.

               osiguraju da pružatelji pripravništva navode u svojim obavijestima i oglasima za slobodna mjesta informacije o uvjetima pripravništva, posebno o tome jesu li osigurane naknade i/ili kompenzacije te zdravstveno osiguranje i osiguranje od nesreće; potiču pružatelje pripravništva da daju informacije o politikama zapošljavanja, uključujući udio pripravnika zaposlenih tijekom prethodnih godina;

               15.

               potiču službe za zapošljavanje i druge pružatelje profesionalnog usmjeravanja da primijene zahtjeve transparentnosti ako pružaju informacije o pripravništvu;

      Prekogranično pripravništvo

               16.

               olakšaju prekograničnu mobilnost pripravnika u Europskoj uniji, inter alia, pojašnjavanjem nacionalnog pravnog okvira za pripravništvo i uspostavljanjem jasnih pravila o primanju pripravnika iz drugih država članica, i slanja pripravnika u druge države članice i smanjenjem administrativnih formalnosti;

               17.

               ispitaju mogućnost upotrebe proširene mreže EURES i razmjene informacija o plaćenom pripravništvu putem portala EURES;

      Upotreba europskih strukturnih i investicijskih fondova

               18.

               iskoriste europske strukturne i investicijske fondove, tj. Europski socijalni fond i Europski fond za regionalni razvoj u programskom razdoblju 2014.–2020. te prema potrebi inicijativu za zapošljavanje mladih u svrhu povećanja broja i kvalitete pripravništva, uključujući putem učinkovitih partnerstava sa svim odgovarajućim zainteresiranim stranama;

      Primjena kvalitativnog okvira za pripravništvo

               19.

               poduzmu potrebne mjere za primjenu kvalitativnog okvira za pripravništvo što je prije moguće;

               20.

               obavijeste Komisiju do kraja 2015. o mjerama poduzetima u skladu s ovom Preporukom;

               21.

               promiču aktivno sudjelovanje socijalnih partnera u primjeni kvalitativnog okvira za pripravništvo;

               22.

               promiču aktivno sudjelovanje službi za zapošljavanje, obrazovnih institucija i pružatelja osposobljavanja u primjeni kvalitativnog okvira za pripravništvo;

         NAPOMINJE DA KOMISIJA NAMJERAVA:

               23.

               poticati blisku suradnju s državama članicama, socijalnim partnerima i drugim zainteresiranim stranama s ciljem brze primjene ove Preporuke;

               24.

               pratiti, u suradnji s državama članicama, a posebno putem EMCO-a, napredak u primjeni kvalitativnog okvira za pripravništvo na temelju ove Preporuke i analizirati učinak provedenih politika;

               25.

               izvješćivati o napretku u primjeni Preporuke na temelju informacija iz država članica;

               26.

               surađivati s državama članicama, socijalnim partnerima, službama za zapošljavanje, organizacijama za mlade i pripravnike te drugim zainteresiranim stranama u svrhu promicanja ove Preporuke;

               27.

               poticati i podržavati države članice, uključujući promicanje razmjene najboljih praksi između njih, da koriste Europski socijalni fond i Europski regionalni razvojni fond i druge europske fondove za programsko razdoblje 2014.–2020. u svrhu povećanja broja i kvalitete pripravništva;

               28.

               ispitati, zajedno s državama članicama, mogućnost za uključenje plaćenog pripravništva u EURES i postaviti web-stranicu o nacionalnim pravnim okvirima za pripravništvo.

      Sastavljeno u Bruxellesu 10. ožujka 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         I. VROUTSIS

      (1)  Odluka Vijeća o Smjernicama za politike zapošljavanja država članica, 2010/707/EU od 21. listopada 2010. (SL L 308, 24.11.2010., str. 46.).

      (2)  SL C 120, 26.4.2013., str. 1.

      (3)  Direktiva 2004/38/EZ Europskoga parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište na području države članice, kojom se izmjenjuje Uredba (EEZ) br. 1612/68 i stavljaju izvan snage direktive 64/221/EEZ, 68/360/EEZ, 72/194/EEZ, 73/148/EEZ, 75/34/EEZ, 75/35/EEZ, 90/364/EEZ, 90/365/EEZ i 93/96/EEZ (SL L 158, 30.4.2004., str. 77.).


title: Preporuka Vijeća od 22. svibnja 2017. o Europskome kvalifikacijskom okviru za cjeloživotno učenje i o stavljanju izvan snage Preporuke Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o uspostavi Europskoga kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje

text:
                  15.6.2017

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  C 189/15

            PREPORUKA VIJEĆA
      od 22. svibnja 2017.
      o Europskome kvalifikacijskom okviru za cjeloživotno učenje i o stavljanju izvan snage Preporuke Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o uspostavi Europskoga kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje
      (2017/C 189/03)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 165. i 166.,
      uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
      budući da:

                  (1)

                  Kvalifikacije imaju različite svrhe. Poslodavcima pokazuju što njihovi nositelji načelno znaju i mogu učiniti („ishodi učenja”). One mogu biti preduvjet za pristup određenim reguliranim profesijama. Pomažu tijelima i pružateljima usluga u području obrazovanja i osposobljavanja u utvrđivanju razine i sadržaja učenja koje je stekao pojedinac. Važne su i za pojedinca kao način izražavanja osobnih postignuća. Stoga kvalifikacije imaju važnu ulogu u povećanju zapošljivosti, olakšavanju mobilnosti i pristupa daljnjem obrazovanju.

                  (2)

                  Kvalifikacije su formalni ishod postupka vrednovanja i potvrđivanja koji provodi nadležno tijelo i obično imaju oblik dokumenata kao što su svjedodžbe ili diplome. Njima se potvrđuje da je pojedinac postigao ishode učenja prema zadanim standardima. Ti ishodi učenja mogu se postići na različite načine u formalnom, neformalnom ili informalnom okruženju, bilo u nacionalnom ili međunarodnom kontekstu. Informacije o ishodima učenja trebale bi biti lako dostupne i transparentne.

                  (3)

                  Preporukom Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o uspostavi Europskoga kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje (1) uspostavljen je zajednički referentni okvir od osam razina kvalifikacija iskazanih u obliku ishoda učenja s pripadajućim razinama koje odražavaju složenost. One služe kao tumač razlika između različitih sustava kvalifikacija i njihovih razina. Svrha je Europskoga kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje poboljšati transparentnost, usporedivost i prenosivost kvalifikacija osoba.

                  (4)

                  Širi su ciljevi ove Preporuke doprinijeti osuvremenjivanju sustava obrazovanja i osposobljavanja te povećati zapošljivost, mobilnost i društvenu integraciju osoba koje uče ili rade. Nadalje, cilj je bolje povezivanje formalnog, neformalnog i informalnog učenja i podupiranje vrednovanja ishoda učenja stečenih u različitim okružjima.

                  (5)

                  Države članice razvile su ili razvijaju nacionalne kvalifikacijske okvire na temelju ishoda učenja te ih povezuju s Europskim kvalifikacijskim okvirom postupkom „povezivanja”. Razine Europskoga kvalifikacijskog okvira i opisnice ishoda učenja doprinose većoj transparentnosti i usporedivosti kvalifikacija u različitim nacionalnim sustavima. Doprinose i općem pomaku prema usmjerenosti na ishode učenja u području obrazovanja i osposobljavanja. Povezivanje s Europskim kvalifikacijskim okvirom trebalo bi se obavljati putem nacionalnih kvalifikacijskih okvira ili, ako ti okviri ne postoje, putem nacionalnih kvalifikacijskih sustava (dalje u tekstu „nacionalni kvalifikacijski okviri ili sustavi”).

                  (6)

                  Kvalifikacije su transparentnije i usporedivije kada su prikazane u dokumentima koji sadrže povezivanje s primjenjivom razinom Europskoga kvalifikacijskog okvira i opis postignutih ishoda učenja.

                  (7)

                  U provedbu Europskoga kvalifikacijskog okvira trebalo bi uključiti širok raspon dionika na razini Unije i nacionalnoj razini kako bi joj se osigurala široka potpora. Ključni dionici obuhvaćaju sve osobe koje uče, pružatelje obrazovanja i osposobljavanja, tijela nadležna za kvalifikacije, tijela nadležna za osiguravanje kvalitete, poslodavce, sindikate, industrijske, trgovinske i obrtničke komore, tijela uključena u priznavanje visokoškolskih i stručnih kvalifikacija, službe za zapošljavanje te službe nadležne za integraciju migranata.

                  (8)

                  U izvješću Europskom parlamentu i Vijeću od 19. prosinca 2013. o vrednovanju Europskoga kvalifikacijskog okvira Komisija je zaključila da je Europski kvalifikacijski okvir široko prihvaćen kao referentna točka za razvoj nacionalnih kvalifikacijskih okvira, provedbu pristupa utemeljenoga na ishodima učenja te poboljšanje transparentnosti i priznavanja vještina i kompetencija. Naglasila je da bi Unija trebala omogućiti osobama koje uče ili rade da njihove vještine i kompetencije budu vidljivije, bez obzira na to gdje su ih stekli.

                  (9)

                  U tom je izvješću Komisija ujedno zaključila da je Savjetodavna skupina Europske komisije za provedbu Europskoga kvalifikacijskog okvira osigurala učinkovite smjernice za nacionalne postupke povezivanja te je uspostavila povjerenje i razumijevanje među zemljama sudionicama. Nadalje je zaključila da učinkovitost nacionalnih koordinacijskih točaka za Europski kvalifikacijski okvir uvelike ovisi o tome koliko su usko povezane s nacionalnim upravljanjem postupkom povezivanja.

                  (10)

                  S obzirom na pozitivno vrednovanje te skupine, nastavak rada Savjetodavne skupine Europske komisije za provedbu Europskoga kvalifikacijskog okvira presudan je za dosljednu, usklađenu, transparentnu i koordiniranu provedbu ove Preporuke.

                  (11)

                  Transparentnost i priznavanje vještina i kvalifikacija jedan je od novih prioriteta u skladu sa Zajedničkim izvješćem Vijeća i Komisije za 2015. godinu o provedbi strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.). U tom se izvješću naglašava potreba za daljnjim razvojem Europskoga kvalifikacijskog okvira radi povećanja transparentnosti i usporedivosti kvalifikacija. U pogledu nedavno pristiglih migranata u njemu se ujedno naglašava da bi postojeći instrumenti transparentnosti mogli pomoći i u boljem razumijevanju inozemnih kvalifikacija u Uniji i obratno.

                  (12)

                  Europski kvalifikacijski okvir i nacionalni kvalifikacijski okviri ili sustavi koji se s njime povezuju mogu služiti kao potpora postojećim praksama priznavanja zahvaljujući povećanom povjerenju, razumijevanju i usporedivosti kvalifikacija koje pružaju. Time se može olakšati postupak priznavanja u svrhu učenja i rada. Sveobuhvatni kvalifikacijski okviri kao što je Europski kvalifikacijski okvir mogli bi poslužiti kao informacijski alat za prakse priznavanja kako je navedeno u Preporuci o upotrebi kvalifikacijskih okvira u priznavanju inozemnih kvalifikacija donesenoj u skladu s Konvencijom o priznavanju kvalifikacija u visokom obrazovanju u području Europe.

                  (13)

                  Nacionalni kvalifikacijski okviri i sustavi mijenjaju se s vremenom, stoga bi povezivanje s Europskim kvalifikacijskim okvirom trebalo preispitivati i ažurirati kad god je potrebno.

                  (14)

                  Povjerenje u kvalitetu i razinu kvalifikacija koje su dio nacionalnih kvalifikacijskih okvira ili sustava povezanih s Europskim kvalifikacijskim okvirom (dalje u tekstu „kvalifikacije s razinom Europskoga kvalifikacijskog okvira”) neophodno je za potporu mobilnosti osoba koje uče ili rade unutar sektorskih i zemljopisnih granica te preko njih. Preporukom Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o uspostavi Europskoga kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje obuhvaćena su zajednička načela za osiguravanje kvalitete u visokom obrazovanju te strukovnom obrazovanju i osposobljavanju. Njima se poštovala odgovornost država članica za mehanizme osiguravanja kvalitete koji se primjenjuju na nacionalne kvalifikacije u skladu s načelom supsidijarnosti. Standardi i smjernice za osiguravanje kvalitete u Europskom prostoru visokog obrazovanja i Europski referentni okvir za osiguravanje kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju temelj su takvih zajedničkih načela.

                  (15)

                  Mogla bi se istražiti mogućnost razvoja registra izvan područja visokog obrazovanja za tijela čija je zadaća praćenje sustavâ osiguravanja kvalitete kvalifikacija.

                  (16)

                  Sustavi bodovanja mogu pomoći pojedincima da napreduju u učenju olakšavanjem fleksibilnih načina učenja i prijenosa među različitim razinama i vrstama obrazovanja i osposobljavanja te izvan nacionalnih granica, omogućujući osobama koje uče da prikupljaju i prenose različite ishode učenja postignute u različitim kontekstima učenja, što uključuje digitalno, neformalno i informalno učenje. Pristupom usmjerenim na ishode učenja mogu se olakšati i oblikovanje, postizanje i vrednovanje cjelovitih kvalifikacija ili dijelova kvalifikacija.

                  (17)

                  Sustavi bodovanja i na nacionalnoj i na europskoj razini djeluju u institucijskim kontekstima, kao što su visoko obrazovanje ili strukovno obrazovanje i osposobljavanje. Na europskoj razini Europski sustav prijenosa i prikupljanja bodova razvijen je za visoko obrazovanje u Europskom prostoru visokog obrazovanja. Za strukovno obrazovanje i osposobljavanje razvija se Europski sustav bodova za strukovno obrazovanje i osposobljavanje u skladu s Preporukom Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o uspostavi Europskog sustava bodova za strukovno obrazovanje i osposobljavanje (ECVET) (2). Prema potrebi, mogle bi se promicati veze između nacionalnih kvalifikacijskih okvira i sustava bodovanja.

                  (18)

                  Iako se pravnom stečevinom Unije u pogledu zakonitih migracija i azila predviđa jednako postupanje s državljanima s obzirom na priznavanje kvalifikacija, pa čak i mjere olakšavanja za korisnike međunarodne zaštite, u skladu s Direktivom 2011/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3), i dalje postoje visoke stope prekvalificiranosti i nedovoljne zaposlenosti među državljanima trećih zemalja s visokim obrazovanjem. Suradnjom između Unije i trećih zemalja u području transparentnosti kvalifikacija može se unaprijediti integracija migranata na tržišta rada Unije. S obzirom na sve veće migracijske tokove prema Uniji i iz nje potrebno je bolje razumijevanje i pravedno priznavanje kvalifikacija dodijeljenih izvan Unije.

                  (19)

                  Glavne karakteristike Europskoga kvalifikacijskog okvira, to jest njegov pristup usmjeren ishodima učenja, definicija opisnica razina i uspostava kriterija povezivanja kako ih je razvila Savjetodavna skupina Europske komisije za provedbu Europskoga kvalifikacijskog okvira, bile su izvor inspiracije za razvoj nacionalnih i regionalnih kvalifikacijskih okvira u cijelom svijetu. Sve veći broj trećih zemalja i regija traži bolje poveznice između svojega kvalifikacijskog okvira i Europskoga kvalifikacijskog okvira.

                  (20)

                  Direktivom 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) predviđa se da se zajednički okviri osposobljavanja za regulirane profesije mogu uspostaviti delegiranim aktom Komisije kao zajednički skup znanja, vještina i kompetencija. Zajednički okviri osposobljavanja trebaju se temeljiti na razinama Europskoga kvalifikacijskog okvira. Povezivanje s razinama Europskoga kvalifikacijskog okvira u kvalifikacijama ne smije utjecati na pristup tržištu rada ako su stručne kvalifikacije priznate u skladu s Direktivom 2005/36/EZ.

                  (21)

                  Okvir za kvalifikacije Europskog prostora visokog obrazovanja pruža opisnice za kratki ciklus (koji može biti povezan s prvim ciklusom ili obuhvaćen njime), prvi, drugi i treći ciklus visokog obrazovanja. Opisnica svakog ciklusa pruža prikaz postignuća i sposobnosti povezanih s kvalifikacijama dodijeljenima na kraju tog ciklusa. Europski kvalifikacijski okvir usklađen je s kvalifikacijskim okvirom za Europski prostor visokog obrazovanja i njegovim opisnicama ciklusa. Razine od 5. do 8. Europskoga kvalifikacijskog okvira odgovaraju kratkom ciklusu (koji može biti povezan s prvim ciklusom ili obuhvaćen njime), prvom, drugom odnosno trećem ciklusu kvalifikacijskog okvira za Europski prostor visokog obrazovanja.

                  (22)

                  Odlukom br. 2241/2004/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5) pomaže se osobama da bolje predstave svoje vještine, kompetencije i kvalifikacije.

                  (23)

                  Komisija razvija Europsku klasifikaciju vještina, kompetencija, kvalifikacija i zanimanja (ESCO). Ako se upotrebljava dobrovoljno, njome bi se moglo poduprijeti bolje povezivanje obrazovanja i zapošljavanja. Podaci koje države članice razrađuju u kontekstu Europskoga kvalifikacijskog okvira mogli bi poslužiti kao doprinos za tu klasifikaciju.

                  (24)

                  Informacije o postupku povezivanja nacionalnih kvalifikacijskih okvira ili sustava s Europskim kvalifikacijskim okvirom i o kvalifikacijama s razinom Europskoga kvalifikacijskog okvira trebale bi biti lako dostupne javnosti. Upotrebom zajedničkih struktura i formata podataka pomoglo bi se ostvarivanju tog cilja. Osim toga, njome bi se olakšali razumijevanje i upotreba objavljenih informacija o kvalifikacijama.

                  (25)

                  Potrebni su usklađenost, komplementarnost i sinergije na nacionalnoj razini i razini Unije među provedbom Europskoga kvalifikacijskog okvira, nacionalnih kvalifikacijskih okvira ili sustava te alata za transparentnost i priznavanje vještina, kompetencija i kvalifikacija, među ostalim onih za osiguravanje kvalitete, prikupljanje i prijenos bodova te alata za transparentnost i priznavanje vještina, kompetencija i kvalifikacija razvijenih u kontekstu Europskog prostora visokog obrazovanja.

                  (26)

                  Razvoj Europskoga kvalifikacijskog okvira trebao bi biti u potpunosti u skladu s postojećom europskom suradnjom u području obrazovanja i osposobljavanja u skladu sa strateškim okvirom ET 2020. i budućim europskim strateškim okvirima ET.

                  (27)

                  Ovom Preporukom ne zamjenjuju se niti utvrđuju nacionalni kvalifikacijski okviri ili sustavi. Europskim kvalifikacijskim okvirom ne opisuju se specifične kvalifikacije ni kompetencije pojedinca te bi posebne kvalifikacije trebalo povezivati s odgovarajućom razinom Europskoga kvalifikacijskog okvira relevantnim nacionalnim kvalifikacijskim sustavima.

                  (28)

                  Ovom Preporukom potvrđuje se Europski kvalifikacijski okvir kao zajednički referentni okvir od osam razina iskazanih u obliku ishoda učenja, koji služi kao tumač razlika između različitih kvalifikacijskih okvira ili sustava i njihovih razina.

                  (29)

                  S obzirom na njezinu neobvezujuću prirodu ovom Preporukom poštuju se načela supsidijarnosti i proporcionalnosti podupiranjem i nadopunjavanjem aktivnosti država članica olakšavanjem daljnje suradnje među njima kako bi se povećala transparentnost, usporedivost i prenosivost kvalifikacija osoba. Trebalo bi je provoditi u skladu s nacionalnim pravom i praksom,

            PREPORUČUJE DRŽAVAMA ČLANICAMA DA U SKLADU S NACIONALNIM OKOLNOSTIMA:

                  1.

                  upotrebljavaju Europski kvalifikacijski okvir za povezivanje nacionalnih kvalifikacijskih okvira ili sustava te za usporedbu svih vrsta i razina kvalifikacija u Uniji koje su dio nacionalnih kvalifikacijskih okvira ili sustava, posebno povezivanjem njihovih razina kvalifikacija s razinama Europskoga kvalifikacijskog okvira navedenima u Prilogu II. i upotrebom kriterija navedenih u Prilogu III.;

                  2.

                  prema potrebi preispitaju i ažuriraju povezivanje razina nacionalnih kvalifikacijskih okvira ili sustava s razinama Europskoga kvalifikacijskog okvira utvrđenima u Prilogu II. te upotrebom kriterija iz Priloga III., uzimajući u obzir nacionalni kontekst;

                  3.

                  osiguraju da kvalifikacije s razinom Europskoga kvalifikacijskog okvira budu u skladu sa zajedničkim načelima za osiguravanje kvalitete utvrđenima u Prilogu IV., ne dovodeći u pitanje nacionalna načela za osiguravanje kvalitete koja se primjenjuju na nacionalne kvalifikacije;

                  4.

                  prema potrebi, promiču veze između sustavâ bodovanja i nacionalnih kvalifikacijskih okvira ili sustava uzimajući u obzir zajednička načela za sustave bodovanja utvrđena u Prilogu V., ne dovodeći u pitanje nacionalne odluke o i. upotrebi sustavâ bodovanja te ii. njihovu povezivanju s nacionalnim kvalifikacijskim okvirima ili sustavima. Ta zajednička načela neće dovesti do automatskog priznavanja kvalifikacija;

                  5.

                  prema potrebi, poduzmu mjere tako da sve novoizdane isprave nadležnih tijela o kvalifikacijama (npr. svjedodžbe, diplome, prilozi svjedodžbi, dopunske isprave o studiju) i/ili registri kvalifikacija sadrže jasno povezivanje s odgovarajućom razinom Europskoga kvalifikacijskog okvira;

                  6.

                  rezultate postupka povezivanja stave na raspolaganje javnosti na nacionalnoj razini i razini Unije te, ako je moguće, osiguraju dostupnost i objavljivanje informacija o kvalifikacijama i njihovim ishodima učenja upotrebom podatkovnih polja u skladu s Prilogom VI.;

                  7.

                  potaknu socijalne partnere, javne službe za zapošljavanje, pružatelje obrazovnih usluga, tijela za osiguravanje kvalitete i tijela javne vlasti na upotrebu Europskoga kvalifikacijskog okvira radi potpore usporedbi kvalifikacija i transparentnosti ishodâ učenja;

                  8.

                  osiguraju nastavak i koordinaciju zadaća koje obavljaju nacionalne koordinacijske točke za Europski kvalifikacijski okvir. Glavne su zadaće nacionalnih koordinacijskih točaka za Europski kvalifikacijski okvir podupirati nacionalna tijela u povezivanju nacionalnih kvalifikacijskih okvira ili sustava s Europskim kvalifikacijskim okvirom i približiti Europski kvalifikacijski okvir pojedincima i organizacijama,

            PREPORUČUJE KOMISIJI DA U SURADNJI S DRŽAVAMA ČLANICAMA I DIONICIMA U OKVIRU SAVJETODAVNE SKUPINE EUROPSKE KOMISIJE ZA PROVEDBU EUROPSKOGA KVALIFIKACIJSKOG OKVIRA:

                  9.

                  podupire dosljednost u daljnjoj provedbi Europskoga kvalifikacijskog okvira u državama članicama usporedbom metodologija koje se upotrebljavaju za određivanje razina kvalifikacija u nacionalnim kvalifikacijskim okvirima ili sustavima te raspravom o njima, uzimajući u obzir nacionalne kontekste;

                  10.

                  uzimajući u obzir nacionalne kontekste, podupire razvoj metodologija za opis, upotrebu i primjenu ishodâ učenja kako bi se povećalo transparentnost i razumijevanje te usporedivost kvalifikacija;

                  11.

                  podupire uspostavu dobrovoljnih postupaka u vezi s određivanjem razina međunarodnih kvalifikacija putem nacionalnih kvalifikacijskih okvira ili sustava te razmjene informacija i savjetovanja među državama članicama o tim postupcima s ciljem osiguravanja dosljednosti;

                  12.

                  izradi smjernice za obavješćivanje u vezi s Europskim kvalifikacijskim okvirom, posebno u pogledu načina prikazivanja razina Europskoga kvalifikacijskog okvira na novoizdanim svjedodžbama, diplomama i dopunskim ispravama, i/ili o registrima kvalifikacija, u skladu s nacionalnim sustavima i propisima o svjedodžbama i diplomama;

                  13.

                  istraži mogućnosti za razvoj i primjenu kriterija i postupaka za omogućivanje, u skladu s međunarodnim sporazumima, usporedbe nacionalnih i regionalnih kvalifikacijskih okvira trećih zemalja s Europskim kvalifikacijskim okvirom;

                  14.

                  organizira suradničko učenje i razmjene primjera najbolje prakse među državama članicama i, prema potrebi, olakša uzajamno savjetovanje na zahtjev država članica,

            PREPORUČUJE KOMISIJI DA:

                  15.

                  osigura potporu provedbi ove Preporuke mjerama koje se financiraju u okviru relevantnih programa Unije;

                  16.

                  osigura učinkovito upravljanje provedbom Europskoga kvalifikacijskog okvira održavanjem i potpunim podupiranjem Savjetodavne skupine Europske komisije za provedbu Europskoga kvalifikacijskog okvira uspostavljene 2009., koju čine predstavnici država članica i drugih zemalja sudionica, socijalni partneri i drugi dionici, prema potrebi. Savjetodavna skupina Europske komisije za provedbu Europskoga kvalifikacijskog okvira trebala bi osigurati općenitu usklađenost i promicati transparentnost postupka povezivanja nacionalnih kvalifikacijskih okvira ili sustava s Europskim kvalifikacijskim okvirom te povjerenje u njega;

                  17.

                  izvješćuje o napretku nakon donošenja ove Preporuke, prema potrebi, u kontekstu relevantnih okvira politika u pogledu obrazovanja, osposobljavanja i zapošljavanja;

                  18.

                  procjenjuje i vrednuje u suradnji s državama članicama i nakon savjetovanja s dotičnim dionicima mjere poduzete kao odgovor na ovu Preporuku te da do 2022. izvijesti Vijeće o stečenom iskustvu i budućem razvoju, među ostalim, ako je potrebno, o mogućem preispitivanju i reviziji ove Preporuke.

            Preporuka Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o uspostavi Europskoga kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje stavlja se izvan snage.

         Sastavljeno u Bruxellesu 22. svibnja 2017.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            E. BARTOLO

         (1)  SL C 111, 6.5.2008., str. 1.

         (2)  SL C 155, 8.7.2009., str. 11.

         (3)  Direktiva 2011/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o standardima za kvalifikaciju državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva za ostvarivanje međunarodne zaštite, za jedinstveni status izbjeglica ili osoba koje ispunjavaju uvjete za supsidijarnu zaštitu te sadržaj odobrene zaštite (SL L 337, 20.12.2011., str. 9.).

         (4)  Direktiva 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija (SL L 255, 30.9.2005., str. 22.).

         (5)  Odluka br. 2241/2004/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 2004. o jedinstvenom okviru Zajednice za transparentnost kvalifikacija i kompetencija (Europass) (SL L 390, 31.12.2004., str. 6.).

         PRILOG I.
         Definicije
         Za potrebe ove Preporuke primjenjuju se sljedeće definicije:

                     (a)

                     „kvalifikacija” znači formalni rezultat postupka vrednovanja i potvrđivanja koja se stječe nakon odluke nadležnog tijela da je pojedinac ostvario ishode učenja prema zadanim standardima;

                     (b)

                     „nacionalni kvalifikacijski sustav” znači svi aspekti aktivnosti države članice povezani s priznavanjem učenja i drugi mehanizmi koji obrazovanje i osposobljavanje povezuju s tržištem rada i civilnim društvom. To uključuje razvoj i provedbu institucionalnih mehanizama i postupaka povezanih s osiguravanjem kvalitete, vrednovanjem i dodjeljivanjem kvalifikacija. Nacionalni kvalifikacijski sustav može se sastojati od nekoliko podsustava i može uključivati nacionalni kvalifikacijski okvir;

                     (c)

                     „nacionalni kvalifikacijski okvir” znači instrument za klasifikaciju kvalifikacija na temelju skupa kriterija za određene ostvarene razine učenja čiji je cilj integrirati i koordinirati nacionalne kvalifikacijske podsustave te poboljšati transparentnost, pristup, prohodnost i kvalitetu kvalifikacija u odnosu na tržište rada i civilno društvo;

                     (d)

                     „međunarodna kvalifikacija” znači kvalifikacija koju je dodijelilo međunarodno tijelo osnovano u skladu sa zakonom (udruženje, organizacija, sektor ili poduzeće) ili nacionalno tijelo koje djeluje u ime međunarodnog tijela koja se upotrebljava u najmanje dvjema zemljama i uključuje ishode učenja vrednovane uz povezivanje sa standardima koje je utvrdilo međunarodno tijelo;

                     (e)

                     „ishodi učenja” znači opisi onoga što pojedinac zna, razumije i za što je sposoban nakon završenog postupka učenja, koji su definirani u smislu znanja, vještina te odgovornosti i samostalnosti;

                     (f)

                     „znanje” znači ishod usvajanja informacija učenjem. Znanje je skup činjenica, načela, teorija i praksi povezan s područjem rada ili učenja. U kontekstu Europskoga kvalifikacijskog okvira znanje je opisano kao teorijsko i/ili činjenično;

                     (g)

                     „vještine” znači sposobnost primjene znanja i upotrebe umijeća u izvršavanju zadataka i rješavanju problema. U kontekstu Europskoga kvalifikacijskog okvira vještine su opisane kao spoznajne (uključuju upotrebu logičkog, intuitivnog i kreativnog razmišljanja) ili praktične (uključuju manualnu spretnost i upotrebu metoda, materijala, alata i instrumenata);

                     (h)

                     „odgovornost i samostalnost” znači sposobnost pojedinca da samostalno i odgovorno primjenjuje znanje i vještine;

                     (i)

                     „kompetencija” znači dokazana sposobnost upotrebe znanja, vještina te osobnih, socijalnih i/ili metodoloških sposobnosti u radu ili učenju te u profesionalnom i osobnom razvoju;

                     (j)

                     „vrednovanje neformalnog i informalnog učenja” znači postupak u kojem nadležno tijelo potvrđuje da je pojedinac stekao ishode učenja u okruženju neformalnog i informalnog učenja s obzirom na odgovarajući standard, a sastoji se od sljedećih četiriju odvojenih faza: utvrđivanja određenih iskustava pojedinaca putem dijaloga, izrade dokumenata iz kojih su vidljiva iskustva pojedinca, službenog vrednovanja tih iskustava i potvrđivanja rezultata vrednovanja, što može dovesti do djelomične ili cjelovite kvalifikacije;

                     (k)

                     „priznavanje ishoda učenja” znači postupak u kojem nadležno tijelo dodjeljuje službeni status za stečene ishode učenja za potrebe nastavka obrazovanja ili zaposlenja: i. dodjeljivanjem kvalifikacija (svjedodžbi, diploma ili titula), ii. vrednovanjem neformalnog i informalnog učenja, iii. dodjeljivanjem jednakovrijednosti statusa, bodova ili izuzeća;

                     (l)

                     „bodovi” znači potvrdu da je dio kvalifikacije koji se sastoji od koherentnog skupa ishoda učenja vrednovalo i potvrdilo nadležno tijelo, u skladu s dogovorenim standardom. Bodove dodjeljuju nadležna tijela kad pojedinac ostvari utvrđene ishode učenja, što se dokazuje odgovarajućim vrednovanjem i može se izraziti u kvantitativnom obliku (npr. u obliku broja bodova) koji prikazuje procijenjeno radno opterećenje koje je pojedincu obično potrebno za ostvarivanje odgovarajućih ishoda učenja;

                     (m)

                     „sustavi bodovanja” znači alat za transparentnost s ciljem olakšavanja priznavanja bodova. Ti sustavi mogu, među ostalim, obuhvaćati jednakovrijedne kvalifikacije, izuzeća, jedinice/module koji se mogu prikupljati i prenositi, samostalnost pružatelja obrazovnih usluga koji mogu osmisliti individualizirane načine učenja te vrednovanje neformalnog i informalnog učenja;

                     (n)

                     „prijenos bodova” znači postupak kojim se pojedincima koji su prikupili bodove u jednom kontekstu omogućuje da ih se vrednuje i prizna u drugom kontekstu.

         PRILOG II.
         Opisnice kojima se određuju razine u Europskome kvalifikacijskom okviru

                     Svaka od osam razina određena je skupom opisnica koje označavaju ishode učenja relevantne za kvalifikacije na toj razini u bilo kojem sustavu kvalifikacija.

                     znanje

                     vještine

                     odgovornost i samostalnost

                     U kontekstu Europskoga kvalifikacijskog okvira znanje je opisano kao teorijsko i/ili činjenično.

                     U kontekstu Europskoga kvalifikacijskog okvira vještine su opisane kao spoznajne (uključuju upotrebu logičkog, intuitivnog i kreativnog razmišljanja) i praktične (uključuju manualnu spretnost i upotrebu metoda, materijala, alata i instrumenata).

                     U kontekstu Europskoga kvalifikacijskog okvira odgovornost i samostalnost opisane su kao sposobnost pojedinca da samostalno i odgovorno primjenjuje znanje i vještine.

                     1. razina
                     Ishodi učenja relevantni za 1. razinu sljedeći su:

                     osnovno opće znanje

                     osnovne vještine potrebne za izvršavanje jednostavnih zadataka

                     rad ili učenje pod izravnim nadzorom u strukturiranom kontekstu

                     2. razina
                     Ishodi učenja relevantni za 2. razinu sljedeći su:

                     osnovno činjenično znanje o nekom području rada ili učenja

                     osnovne spoznajne i praktične vještine potrebne za primjenu relevantnih informacija radi izvršavanja zadataka i rješavanja rutinskih problema s pomoću jednostavnih pravila i alata

                     rad ili učenje pod nadzorom uz određenu mjeru samostalnosti

                     3. razina
                     Ishodi učenja relevantni za 3. razinu sljedeći su:

                     poznavanje činjenica, načela, postupaka i općih koncepata u području rada ili učenja

                     niz spoznajnih i praktičnih vještina potrebnih za izvršavanje zadataka i rješavanje problema odabirom i primjenom osnovnih metoda, alata, materijala i informacija

                     preuzimanje odgovornosti za dovršavanje zadataka u radu ili učenju
                     prilagodba vlastitog ponašanja okolnostima u rješavanju problema

                     4. razina
                     Ishodi učenja relevantni za 4. razinu sljedeći su:

                     činjenično i teorijsko znanje u širim kontekstima unutar područja rada ili učenja

                     niz spoznajnih i praktičnih vještina potrebnih za pronalazak rješenja za određene probleme u području rada ili učenja

                     samoorganizacija posla u okviru smjernica konteksta rada ili učenja koje su obično predvidljive, ali podložne promjenama
                     nadzor rutinskog rada drugih, preuzimanje odgovornosti u određenoj mjeri za vrednovanje i poboljšanje aktivnosti rada ili učenja

                     5. razina (*1)

                     Ishodi učenja relevantni za 5. razinu sljedeći su:

                     opsežno, specijalizirano, činjenično i teorijsko znanje unutar područja rada ili učenja te svijest o granicama tog znanja

                     sveobuhvatan niz spoznajnih i praktičnih vještina potrebnih za razvoj kreativnih rješenja za apstraktne probleme

                     upravljanje i nadzor u kontekstima aktivnosti rada ili učenja u kojima dolazi do nepredvidivih promjena
                     kritički osvrt na vlastiti rad i rad drugih te njegov razvoj

                     6. razina (*2)

                     Ishodi učenja relevantni za 6. razinu sljedeći su:

                     napredno znanje o području rada ili učenja, uključujući kritičko razumijevanje teorija i načela

                     napredne vještine, iskazivanje umijeća i inovativnosti potrebnih za rješavanje složenih i nepredvidivih problema u specijaliziranom području rada ili učenja

                     upravljanje složenim tehničkim ili profesionalnim aktivnostima ili projektima, preuzimanje odgovornosti za donošenje odluka u nepredvidivim kontekstima rada ili učenja
                     preuzimanje odgovornosti za upravljanje profesionalnim razvojem pojedinaca i skupina

                     7. razina (*3)

                     Ishodi učenja relevantni za 7. razinu sljedeći su:

                     visokospecijalizirano znanje koje dijelom obuhvaća najvažnije znanje u području rada ili učenja, kao temelj za inovativno razmišljanje i/ili istraživanje
                     kritička svijest o problemima povezanima sa znanjem u nekom području i na mjestu preklapanja različitih područja

                     specijalizirane vještine rješavanja problema potrebne u istraživanju i/ili inovacijama radi razvoja novog znanja i postupaka te integracije znanja iz različitih područja

                     upravljanje kontekstima rada ili učenja koji su složeni, nepredvidivi i zahtijevaju nove strateške pristupe te njihova prilagodba
                     preuzimanje odgovornosti za doprinos stručnom znanju i praksi i/ili za davanje kritičkog osvrta na strateške rezultate timova

                     8. razina (*4)

                     Ishodi učenja relevantni za 8. razinu sljedeći su:

                     znanje o najnovijim otkrićima u području rada ili učenja i na mjestu preklapanja različitih područja

                     najnaprednije i najspecijaliziranije vještine i metode, uključujući sintezu i vrednovanje, potrebne za rješavanje kritičkih problema u istraživanju i/ili inovacijama te za širenje i redefiniranje postojećeg znanja ili stručne prakse

                     pokazivanje znatnog autoriteta, inovativnosti, samostalnosti, akademskog i profesionalnog integriteta te kontinuirane predanosti razvoju novih ideja ili postupaka važnih za kontekst rada ili učenja, uključujući istraživanje

                     Okvir za kvalifikacije Europskoga prostora visokog obrazovanja sadrži opisnice za tri ciklusa koja su dogovorili ministri nadležni za visoko obrazovanje na sastanku u Bergenu u svibnju 2005. u okviru Bolonjskog procesa. Opisnica svakog ciklusa predstavlja generički opis uobičajenih očekivanja u pogledu postignuća i sposobnosti povezanih s kvalifikacijama koji predstavljaju kraj tog ciklusa.

            (*1)  Opisnica za kratki ciklus koji je razvila Zajednička inicijativa za kvalitetu u okviru Bolonjskog procesa (koji može biti obuhvaćen prvim ciklusom ili povezan s njime) odgovara ishodima učenja za 5. razinu Europskoga kvalifikacijskog okvira.

            (*2)  Opisnica za prvi ciklus odgovara ishodima učenja za 6. razinu Europskoga kvalifikacijskog okvira.

            (*3)  Opisnica za drugi ciklus odgovara ishodima učenja za 7. razinu Europskoga kvalifikacijskog okvira.

            (*4)  Opisnica za treći ciklus odgovara ishodima učenja za 8. razinu Europskoga kvalifikacijskog okvira.

         PRILOG III.
         Kriteriji i postupci za povezivanje nacionalnih kvalifikacijskih okvira ili sustava s Europskim kvalifikacijskim okvirom

                     1.

                     Odgovornosti i/ili pravnu nadležnost svih relevantnih nacionalnih tijela uključenih u postupak povezivanja jasno određuju i objavljuju nadležna tijela.

                     2.

                     Postoji jasna i dokaziva poveznica između razina kvalifikacija u nacionalnim kvalifikacijskim okvirima ili sustavima i opisnica razina Europskoga kvalifikacijskog okvira.

                     3.

                     Nacionalni kvalifikacijski okviri ili sustavi i njihove kvalifikacije temelje se na načelu i cilju ishoda učenja te su povezani s mehanizmima vrednovanja neformalnog i informalnog učenja te, prema potrebi, sa sustavima bodovanja.

                     4.

                     Postupci za uključivanje kvalifikacija u nacionalni kvalifikacijski okvir ili za opisivanje mjesta kvalifikacija u nacionalnom kvalifikacijskom sustavu transparentni su.

                     5.

                     U nacionalnom sustavu (sustavima) osiguravanja kvalitete za obrazovanje i osposobljavanje upućuje se na nacionalne kvalifikacijske okvire ili sustave te je taj sustav (ti sustavi) usklađen s načelima osiguravanja kvalitete utvrđenima u Prilogu IV. ovoj Preporuci.

                     6.

                     Postupak povezivanja uključuje izričitu suglasnost relevantnih tijela za osiguravanje kvalitete o usklađenosti izvješća o povezivanju s relevantnim nacionalnim mehanizmima, odredbama i praksama osiguravanja kvalitete.

                     7.

                     U postupak povezivanja uključeni su međunarodni stručnjaci, a izvješća o povezivanju sadrže pisanu izjavu najmanje dvaju međunarodnih stručnjaka iz dviju različitih zemalja o postupku povezivanja.

                     8.

                     Nadležno tijelo ili tijela potvrđuju povezivanje nacionalnih kvalifikacijskih okvira s Europskim kvalifikacijskim okvirom. Nadležna tijela, uključujući nacionalne koordinacijske točke za Europski kvalifikacijski okvir, objavljuju jedno sveobuhvatno izvješće u kojem se utvrđuju povezivanje i popratni dokazi te u kojem se govori o svakom kriteriju zasebno. Isto se izvješće može upotrijebiti za samocertificiranje u kvalifikacijskom okviru Europskoga prostora visokog obrazovanja, u skladu s njegovim kriterijima samocertificiranja.

                     9.

                     U roku od šest mjeseci od upućivanja na izvješće o povezivanju ili njegova ažuriranja države članice i druge zemlje sudionice objavljuju izvješće o povezivanju i dostavljaju relevantne informacije za potrebe usporedbe na odgovarajućem europskom portalu.

                     10.

                     Uz postupak povezivanja sve novoizdane isprave povezane s kvalifikacijama iz nacionalnih kvalifikacijskih okvira ili sustava (npr. svjedodžbe, diplome, prilozi svjedodžbi, dopunske isprave o studiju) i/ili registri kvalifikacija koje su izdala nadležna tijela trebali bi sadržavati jasno povezivanje s odgovarajućom razinom Europskoga kvalifikacijskog okvira s pomoću nacionalnih kvalifikacijskih okvira ili sustava.

         PRILOG IV.
         Načela osiguravanja kvalitete za kvalifikacije koje su dio nacionalnih kvalifikacijskih okvira ili sustava povezanih s Europskim kvalifikacijskim okvirom
         Sve kvalifikacije s razinom Europskoga kvalifikacijskog okvira trebale bi imati osiguranu kvalitetu kako bi se povećalo povjerenje u njihovu kvalitetu i razinu.
         U skladu s nacionalnim okolnostima i uzimajući u obzir sektorske razlike, osiguravanje kvalitete za kvalifikacije s razinom Europskoga kvalifikacijskog okvira trebalo bi (1)
             (2):

                     1.

                     baviti se oblikovanjem kvalifikacija te primjenom pristupa usmjerenoga na ishode učenja;

                     2.

                     osigurati važeće i pouzdano vrednovanje u skladu s dogovorenim i transparentnim standardima temeljenima na ishodima učenja i obuhvatiti postupak certificiranja;

                     3.

                     sastojati se od mehanizama povratnih informacija i postupaka za stalno poboljšavanje;

                     4.

                     uključivati sve relevantne dionike u svim fazama postupka;

                     5.

                     sastojati se od usklađenih metoda vrednovanja, uz povezivanje samoprocjene i vanjskog pregleda;

                     6.

                     biti sastavni dio unutarnjeg upravljanja, uključujući aktivnosti povjerene podizvođačima, u tijelima koja izdaju kvalifikacije s razinom Europskoga kvalifikacijskog okvira;

                     7.

                     temeljiti se na jasnim i mjerljivim ciljevima, standardima i smjernicama;

                     8.

                     imati potporu u obliku odgovarajućih resursa;

                     9.

                     uključivati redovitu reviziju postojećih vanjskih nadzornih tijela ili agencija koje provode osiguravanje kvalitete;

                     10.

                     uključivati elektroničku dostupnost rezultata vrednovanja.

            (1)  Ta zajednička načela potpuno su usklađena s Europskim standardima i smjernicama za osiguravanje kvalitete u Europskome prostoru visokog obrazovanja i s Europskim osiguravanjem kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (EQAVET).

            (2)  Ovisno o nacionalnim okolnostima ta se načela katkad ne primjenjuju na opće obrazovanje.

         PRILOG V.
         Načela za sustave bodovanja u vezi s nacionalnim kvalifikacijskim okvirima ili sustavima povezanima s Europskim kvalifikacijskim okvirom (1)

         Europski kvalifikacijski okvir i nacionalni kvalifikacijski okviri ili sustavi trebali bi, pristupom usmjerenim na ishode učenja, bolje pružati potporu pojedincima pri kretanju i. među različitim razinama obrazovanja i osposobljavanja, ii. unutar i između sektora obrazovanja i osposobljavanja, iii. između obrazovanja i osposobljavanja te tržišta rada i iv. unutar i preko granica. Ne dovodeći u pitanje nacionalne odluke o i. upotrebi sustavâ bodovanja te ii. njihovu povezivanju s nacionalnim kvalifikacijskim okvirima ili sustavima, različiti sustavi bodovanja trebali bi, prema potrebi, biti kompatibilni s nacionalnim kvalifikacijskim okvirima ili sustavima radi potpore prijelazima i olakšavanja prohodnosti. U tu bi svrhu sustavi bodovanja prema potrebi povezani s nacionalnim kvalifikacijskim okvirima ili sustavima trebali biti u skladu sa sljedećim načelima:

                     1.

                     Sustavima bodovanja trebalo bi podupirati prilagodljive načine učenja, u korist pojedinaca.

                     2.

                     Pri oblikovanju i razvoju kvalifikacija trebalo bi sustavno primjenjivati pristup usmjeren na ishode učenja kako bi se omogućio prijenos (dijelova) kvalifikacija i prohodnost u učenju.

                     3.

                     Sustavima bodovanja trebao bi se omogućiti prijenos ishoda učenja i prohodnost pojedinaca preko institucionalnih i nacionalnih granica.

                     4.

                     Sustavi bodovanja trebali bi se temeljiti na jasnom i transparentnom osiguravanju kvalitete.

                     5.

                     Bodove koje pojedinac stekne trebalo bi dokumentirati, pri čemu se navode postignuti ishodi učenja, naziv nadležne institucije koja dodjeljuje bodove i, prema potrebi, odgovarajuća vrijednost bodova.

                     6.

                     Sustavi za prijenos i prikupljanje bodova trebali bi tvoriti sinergije s mehanizmima za vrednovanje prethodnog učenja kako bi zajedno olakšali i promicali prijenos i prohodnost.

                     7.

                     Sustave bodovanja trebalo bi razvijati i poboljšavati suradnjom među dionicima na odgovarajućoj nacionalnoj razini i razini Unije.

            (1)  Ta zajednička načela potpuno su usklađena s Europskim sustavom prijenosa i prikupljanja bodova (ECTS) i Europskim sustavom bodova za strukovno obrazovanje i osposobljavanje (ECVET).

         PRILOG VI.
         Elementi za podatkovna polja za elektroničko objavljivanje informacija o kvalifikacijama s razinom Europskoga kvalifikacijskog okvira

                        PODACI

                        Obvezno/nije obvezno

                     Naziv kvalifikacije

                     obvezno

                     Polje (*1)

                     obvezno

                     Zemlja/regija (oznaka)

                     obvezno

                     Razina Europskoga kvalifikacijskog okvira

                     obvezno

                     Opis kvalifikacije (*3)

                     ili

                     znanje

                     obvezno

                     vještine

                     obvezno

                     odgovornost i samostalnost

                     obvezno

                     ili

                     polje za slobodan unos teksta u kojem se opisuje što pojedinac treba znati, razumjeti i moći

                     obvezno

                     Tijelo koje dodjeljuje kvalifikaciju ili nadležno tijelo (*2)

                     obvezno

                     Bodovi/teoretsko radno opterećenje potrebno za stjecanje ishodâ učenja

                     nije obvezno

                     Unutarnji postupci osiguravanja kvalitete

                     nije obvezno

                     Vanjsko tijelo za osiguravanje kvalitete/regulatorno tijelo

                     nije obvezno

                     Dodatne informacije o kvalifikaciji

                     nije obvezno

                     Izvor informacija

                     nije obvezno

                     Poveznica na relevantne dopunske isprave

                     nije obvezno

                     URL kvalifikacije

                     nije obvezno

                     Jezik informacija (oznaka)

                     nije obvezno

                     Zahtjevi za upis

                     nije obvezno

                     Datum isteka (prema potrebi)

                     nije obvezno

                     Načini stjecanja kvalifikacije

                     nije obvezno

                     Povezanost sa zanimanjima ili profesijama

                     nije obvezno

            (*1)  ISCED FoET2013

            (*2)  Minimalnim potrebnim informacijama o tijelu koje dodjeljuje kvalifikaciju ili nadležnom tijelu trebalo bi olakšati nalaženje informacija o tom tijelu, a uključivale bi njegov naziv ili, ako je primjenjivo, naziv skupine tijela koja dodjeljuju kvalifikaciju ili nadležnih tijela, uz URL ili podatke za kontakt.

            (*3)  Taj opis sastoji se od poljâ za slobodan unos teksta, pri čemu nije propisana uporaba standardne terminologije, a države članice nisu obvezne prevesti opis na druge jezike EU-a.


title: Preporuka Vijeća od 7. siječnja 2014. o imenovanju člana Izvršnog odbora Europske središnje banke

text:
               11.1.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 8/1

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 7. siječnja 2014.
   o imenovanju člana Izvršnog odbora Europske središnje banke
   2014/C 8/01
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov čanak 283. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Protokol (br. 4) o Statutu Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 11. stavak 11.2.,
   PREPORUČUJE EUROPSKOM VIJEĆU:
   da se gđa Sabine LAUTENSCHLÄGER imenuje članom Izvršnog odbora Europske središnje banke na mandat od osam godina.

      Sastavljeno u Bruxellesu 7. siječnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         D. KOURKOULAS


title: Preporuka Vijeća od 8. srpnja o nacionalnom programu reformi Danske za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu konvergencije Danske za 2014.

text:
               29.7.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 247/17

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 8. srpnja
   o nacionalnom programu reformi Danske za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu konvergencije Danske za 2014.
   2014/C 247/04
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenog 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće se 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzeti mjere radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti.

               (2)

               Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Čelnici država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razinama EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o mjerama koje je potrebno poduzeti na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedinu zemlju.

               (4)

               Vijeće je 9. srpnja 2013. usvojilo preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Danske za 2013. i dostavilo svoje mišljenje o ažuriranom programu konvergencije Danske za razdoblje od 2013. do 2016.

               (5)

               Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, obilježavajući početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomskih politika. Također, 13. studenoga 2013. Komisija je na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Dansku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (6)

               Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

               (7)

               Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Dansku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija na temelju analize zaključuje da se makroekonomski izazovi u Danskoj povezani s privatnim dugom i vanjskom konkurentnošću više ne smatraju neravnotežama u smislu postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže. Posebice se čini da su prilagodba na tržištu nekretnina i posljedice visokog duga privatnog sektora za realno gospodarstvo i stabilnost financijskog sektora pod nadzorom. Međutim, ta je kretanja, kao i pokretače vanjske konkurentnosti, potrebno i dalje pratiti.

               (8)

               Danska je 15. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014. i svoj program konvergencije za 2014. Kako bi se uzela u obzir njihova međusobna povezanost, ti su programi ocijenjeni istovremeno.

               (9)

               Cilj proračunske strategije naznačen u programu konvergencije za 2014. jest osigurati održivost smanjenja prekomjernog deficita i održati strukturni proračunski saldo barem na razini srednjoročnog cilja. Srednjoročni cilj od –0,5 % BDP-a u skladu je sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Deficit opće države Danske u 2013. održivo je spušten na razinu ispod 3 % BDP-a. Ciljevi programa konvergencije su ukupni deficit opće države od 1,3 % BDP-a u 2014. i od 2,9 % BDP-a u 2015., što odgovara (preračunanom) strukturnom saldu na razini srednjoročnog cilja ili iznad njega. Općenito, proračunska strategija naznačena u programu konvergencije u skladu je sa zahtjevima Pakta o rastu i stabilnosti. Planira se da će se razina duga od 44,5 % BDP-a iz 2013. privremeno povećati u 2015. te da će nakon toga opadati. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu konvergencije je vjerojatan. U scenariju se predviđa rast BDP-a od 1,6 % u 2014. i od 1,9 % u 2015., što približno odgovara proljetnoj prognozi službi Komisije za 2014. od 1,5 % odnosno 1,9 %. Vijeće na temelju ocjene programa konvergencije za 2014. i Komisijine prognoze, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, smatra da je stanje javnih financija u Danskoj dobro i da se može očekivati da će cilj programa konvergencije biti ostvaren.

               (10)

               Danska je ostvarila određeni napredak u pogledu poboljšanja položaja skupina na marginama tržišta rada i povećanja ekonomičnosti sustava obrazovanja. Reforma invalidskih mirovina i model fleksibilnih radnih mjesta počeli su pokazivati rezultate, stupila je na snagu reforma novčanih naknada, dogovorena je reforma naknada za bolovanje, a vlada je u travnju podnijela prijedlog reforme za aktivne politike tržišta rada. Osiguravanje dovoljnog broja naučničkih mjesta te poboljšanje kvalitete i imidža tog oblika učenja, unaprjeđenje sustavâ strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te rješavanje pitanja velikog broja mladih koji prijevremeno napuštaju školovanje još uvijek su izazov. Budući da je provedba reformi još na početku, tek treba vidjeti njezine pune učinke. Kada je riječ o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, u veljači 2014. postignut je dogovor o reformi te se očekuje da će ona stupiti na snagu sredinom 2015., a u cilju poboljšanja kvalitete strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u okviru širokog raspona inicijativa.

               (11)

               Oživljavanje produktivnosti i dalje je izazov za dansko gospodarstvo. Ocjena Komisije uglavnom je u skladu sa zaključcima Komisije za produktivnost. Komisija za produktivnost objavila je u travnju 2014. dvadeset pet glavnih preporuka i više od sto konkretnih prijedloga u područjima poput tržišnog natjecanja, javne nabave, obrazovanja, internacionalizacije, inovacija, oporezivanja i infrastrukture. Korake za suočavanje s izazovima niskog rasta produktivnosti trebalo bi poduzeti provedbom preporuka Komisije za produktivnost.

               (12)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Danske. Donijela je procjenu nacionalnog programa reforme i programa konvergencije. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Danskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 3. u nastavku.

               (13)

               S obzirom na ovu procjenu, Vijeće je proučilo program konvergencije, a njegovo mišljenje (5) naznačeno je u dolje navedenoj preporuci (1),

         OVIME PREPORUČUJE Danskoj da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme sljedeće mjere:

               1.

               da nakon smanjenja prekomjernog deficita nastavi provoditi fiskalnu politiku koja potiče rast te da zadrži dobar fiskalni položaj osiguravajući daljnje ispunjavanje srednjoročnog proračunskog cilja do kraja razdoblja obuhvaćenog programom konvergencije;

               2.

               da poduzme daljnje mjere za poboljšanje izgleda za zaposlenje osoba na marginama tržišta rada, da poboljša obrazovne rezultate, posebice mladih iz migrantskih obitelji, i učinkovitost strukovnog osposobljavanja, da olakša prelazak iz sustava obrazovanja na tržište rada, među ostalim razboritim korištenjem sustava prakse i naukovanja;

               3.

               da pojača napore za uklanjanje prepreka ulasku na tržište i smanji regulatorno opterećenje u cilju povećanja tržišnog natjecanja u domaćem uslužnom sektoru, a posebno u području maloprodaje i graditeljstva, u skladu s preporukom Komisije za produktivnost.

      Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. C. PADOAN

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Zadržana u 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (SL L 165, 4.6.2014,., str. 49.).

      (4)  SL C 217, 30.7.2013., str. 18.

      (5)  u skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97,


title: Preporuka Komisije (EU) 2016/1110 оd 28. lipnja 2016. o praćenju prisutnosti nikla u hrani za životinje (Tekst značajan za EGP)

text:
               8.7.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 183/68

         PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2016/1110
   оd 28. lipnja 2016.
   o praćenju prisutnosti nikla u hrani za životinje
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               Prisutnost nikla (Ni) u hrani za životinje može potjecati iz prirodnih i antropogenih izvora. Osim toga, određena krmiva sadržavaju metalni nikal jer se upotrebljava u njihovoj proizvodnji kao katalizator.

               (2)

               Odbor za kontaminante u prehrambenom lancu („Odbor CONTAM”) Europske agencije za sigurnost hrane („Agencija”) dostavio je znanstveno mišljenje o rizicima za zdravlje životinja, javno zdravlje i okoliš povezanima s prisutnošću nikla u hrani za životinje (1).

               (3)

               Odbor CONTAM zaključio je da je negativan učinak nikla sadržanog u hrani za životinje za goveda, svinje, zečeve, patke, ribe, pse, kokoši, konje, ovce, koze i mačke malo vjerojatan. S obzirom na procjenu rizika za zdravlje ljudi povezanih s prisutnošću nikla u hrani životinjskog podrijetla, Odbor CONTAM zaključio je da bi postojeća razina kronične izloženosti niklu prosječnog stanovništva, uzimajući u obzir samo hranu životinjskog podrijetla, mogla biti zabrinjavajuća u pogledu mladih. U pogledu akutne prehrambene izloženosti Odbor CONTAM zaključio je da su konzumacijom hrane životinjskog podrijetla osobe osjetljive na nikal izložene i riziku razvoja upalnih ekcemskih reakcija kože. Stoga ne bi trebalo podcijeniti doprinos hrane životinjskog podrijetla prehrambenoj izloženosti ljudi niklu, posebno u dobnim skupinama s visokom prehrambenom izloženošću niklu. Međutim, iz dostupnih podataka nije bilo moguće utvrditi stope prijenosa iz hrane za životinje u hranu životinjskog podrijetla.

               (4)

               Uočeno je da podaci o prisutnosti nikla u hrani za životinje koji su korišteni u znanstvenom mišljenju EFSA-e uglavnom potječu iz jedne države članice te stoga nisu nužno reprezentativni za prisutnost nikla u hrani za životinje u EU-u.

               (5)

               Stoga je prije razmatranja uspostave najviših dopuštenih razina nikla u hrani za životinje ili bilo kojih drugih mjera upravljanja rizikom potrebnih kako bi se osigurala visoka razina zaštite zdravlja životinja i ljudi prikladno pratiti prisutnost nikla u hrani za životinje u cijelom EU-u,

         DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

               1.

               Države članice trebale bi, uz aktivno sudjelovanje subjekata u poslovanju s hranom za životinje, provoditi praćenje prisutnosti nikla u hrani za životinje.

               2.

               Kako bi se osigurala reprezentativnost uzoraka u seriji, države članice trebale bi slijediti postupak uzorkovanja utvrđen u Uredbi Komisije (EZ) 152/2009 (2).

               3.

               Države članice trebale bi osigurati da se EFSA-i analitički rezultati dostavljaju redovito, a najkasnije do 31. listopada 2017., u formatu za podnošenja podataka EFSA-e u skladu sa zahtjevima iz Smjernica EFSA-e za standardni opis uzorka (SSD) za hranu i hranu za životinje (3) te njezinim dodatnim posebnim zahtjevima za izvješćivanje.

      Sastavljeno u Bruxellesu 28. lipnja 2016.

            Za Komisiju

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            Član Komisije

      (1)  Odbor CONTAM EFSA-e (Odbor EFSA-e za kontaminante u prehrambenom lancu), 2015. Znanstveno mišljenje o rizicima za zdravlje životinja, javno zdravlje i okoliš povezanima s prisutnošću nikla u hrani za životinje. EFSA Journal 2015.;13(4):4074, 76 str. doi:10.2903/j.efsa.2015.4074 www.efsa.europa.eu/efsajournal.

      (2)  Uredba Komisije (EZ) br. 152/2009 od 27. siječnja 2009. o utvrđivanju metoda uzorkovanja i analize za službenu kontrolu hrane za životinje (SL L 54, 26.2.2009., str. 1.).

      (3)  http://www.efsa.europa.eu/en/datex/datexsubmitdata.htm.