               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 2.6.2021.
            COM(2021) 510 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Francuske za 2021.
            {SWD(2021) 501 final}

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Francuske za 2021.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               nakon savjetovanja s Gospodarskim i financijskim odborom,

               budući da:

               (1)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju
                  2
                iz Pakta o stabilnosti i rastu
                  3
               . U toj je komunikaciji iznijela svoje stajalište da su zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada uzrokovanog pandemijom bolesti COVID-19 ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s tom Komisijinom procjenom. Općom klauzulom o odstupanju državama članicama omogućena je proračunska fleksibilnost za suočavanje s krizom i olakšana koordinacija proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada. Njezinom aktivacijom svakoj državi članici dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Komisija je 17. rujna 2020. u svojoj Godišnjoj strategiji održivog rasta najavila da će se opća klauzula o odstupanju primjenjivati i u 2021.
                  4

               (2)Vijeće je 20. srpnja 2020. Francuskoj
                  5
                preporučilo da u skladu s općom klauzulom o odstupanju poduzme sve potrebne mjere za djelotvoran odgovor na pandemiju, održavanje gospodarstva i potporu oporavku koji će uslijediti. Preporučilo je i da Francuska, kada to gospodarski uvjeti dopuste, nastavi provoditi fiskalne politike kako bi postigla razborite srednjoročne fiskalne pozicije i osigurala održivost duga, uz istodobno poticanje ulaganja.

               (3)Vijeće je u Preporuci o ekonomskoj politici europodručja navelo da bi fiskalne politike u svim državama članicama i dalje trebale ostati poticajne tijekom 2021. i da bi mjere politike trebale biti prilagođene okolnostima u pojedinim zemljama, pravodobne, privremene i ciljane
                  6
               . Kada epidemiološki i gospodarski uvjeti to dopuste, trebalo bi početi postupno ukidati izvanredne mjere, istodobno nastojeći ublažiti socijalne posljedice krize i njezin učinak na tržište rada. Fiskalne politike trebalo bi nastaviti provoditi s ciljem da se postignu razborite srednjoročne fiskalne pozicije i osigura održivost duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Države članice trebale bi nastaviti provoditi reforme kojima se jačaju pokrivenost, primjerenost i održivost zdravstvenih sustava i sustava socijalne zaštite za sve.

               (4)Komisija je 18. studenoga 2020. donijela mišljenja o nacrtima proračunskih planova država članica europodručja za 2021., koja su se temeljila na kvalitativnoj procjeni fiskalnih mjera. Komisija smatra da je nacrt proračunskog plana Francuske općenito u skladu s preporukama za fiskalnu politiku koje je Vijeće donijelo 20. srpnja 2020. te da se većinom mjera iz plana podupire gospodarska aktivnost u kontekstu znatne neizvjesnosti. Međutim, čini se da neke mjere nisu bile privremene niti su bile popraćene kompenzacijskim mjerama.

               (5)Instrumentom Next Generation EU, uključujući Mehanizam za oporavak i otpornost, zajamčit će se održiv, uključiv i pravedan oporavak. Uredba (EU) 2021/241 o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost
                  7
                stupila je na snagu 19. veljače 2021. Tim instrumentom pružit će se financijska potpora provedbi reformi i ulaganjima i generirati fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima EU-a. Pridonijet će gospodarskom oporavku, provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije te jačanju otpornosti gospodarstava i njihova potencijalnog rasta. Omogućit će i poboljšanje javnih financija u kratkoročnom razdoblju i pridonijeti jačanju njihove održivosti, rastu i otvaranju radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju.

               (6)Komisija je 3. ožujka 2021. donijela Komunikaciju s daljnjim smjernicama politike kako bi se olakšala koordinacija fiskalnih politika i izrada programa stabilnosti i konvergencije država članica
                  8
               . Opći smjer fiskalne politike, uzimajući u obzir nacionalne proračune i Mehanizam za oporavak i otpornost, trebao bi u 2021. i 2022. ostati poticajan. Istodobno bi, u kontekstu postupne normalizacije gospodarske aktivnosti u drugoj polovini 2021., fiskalne politike država članica u 2022. trebale biti diferenciranije. Države članice trebale bi u svojim fiskalnim politikama uzeti u obzir stupanj oporavka, fiskalnu održivost te potrebu za smanjenjem gospodarskih, socijalnih i teritorijalnih razlika. S obzirom na potrebu za potporom održivom oporavku u Uniji, države članice s niskim rizicima za održivost trebale bi usmjeriti proračune na održavanje poticajne fiskalne politike u 2022., uzimajući u obzir učinak Mehanizma za oporavak i otpornost. Države članice s visokim razinama duga trebale bi provoditi razborite fiskalne politike, zadržati državna ulaganja te iskoristiti bespovratna sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih visokokvalitetnih projekata ulaganja i strukturne reforme. U razdoblju nakon 2022. pri izradi fiskalnih politika trebalo bi nastaviti uzimati u obzir snagu oporavka, stupanj ekonomske neizvjesnosti i fiskalnu održivost. Preusmjeravanje fiskalnih politika prema postizanju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija, među ostalim postupnim i pravodobnim ukidanjem mjera potpore, pridonijet će srednjoročnoj fiskalnoj održivosti.

               (7)Komisija je u Komunikaciji od 3. ožujka 2021. iznijela stajalište da bi odluku o deaktivaciji ili nastavku primjene opće klauzule o odstupanju trebalo donijeti u okviru ukupne ocjene stanja gospodarstva, pri čemu bi ključni kvantitativni kriterij bio razina gospodarske aktivnosti u Uniji ili europodručju u usporedbi s razinama prije krize (krajem 2019.). Na temelju proljetne prognoze za 2021. Komisija je 2. lipnja zaključila da su ispunjeni uvjeti za nastavak primjene opće klauzule o odstupanju u 2022. i njezinu deaktivaciju od 2023. Nakon deaktivacije opće klauzule o odstupanju i dalje će se u obzir uzimati konkretna situacija u pojedinim državama članicama.
                  9

               (8)Francuska je 30. travnja 2021. dostavila svoj Program stabilnosti za 2021., u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

               (9)Na temelju podataka koje je Eurostat potvrdio, deficit opće države u Francuskoj je u 2020. iznosio 9,2 % BDP-a, a dug opće države povećao se na 115,7 % BDP-a. Godišnja promjena primarnog proračunskog salda iznosila je –6,2 % BDP-a, uključujući diskrecijske proračunske mjere u iznosu od 3,3 % za potporu gospodarstvu te djelovanje automatskih stabilizatora. Francuska je pružila i potporu za likvidnost poduzećima i kućanstvima (kao što su jamstva i odgode plaćanja poreza koji nemaju izravan i neposredan učinak na proračun), koja se procjenjuje na 17,4 % BDP-a.

               Komisija je 2. lipnja 2021. objavila izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3. UFEU-a. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Francuske jer je njezin deficit opće države 2020. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, dok je njezin dug opće države premašio referentnu vrijednost od 60 % BDP-a utvrđenu Ugovorom i nije se smanjio zadovoljavajućim tempom. U izvješću je zaključeno da nije ispunjen kriterij deficita i da nije poštovan kriterij duga.

               (10)Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije oprezan je za 2021. i 2022. U Programu stabilnosti predviđa se rast BDP-a od 5 % u 2021. i 4 % u 2022., dok Komisija predviđa da će se BDP u tim istim godinama povećati za 5,7 % odnosno 4,2 %. Veći rast koji Komisija očekuje za 2021. posljedica je većeg učinka domaćeg i neto izvoza u odnosu na Program. Konkretno, Komisija predviđa manje dinamičnu privatnu potrošnju, dok se za ulaganja i izvoz očekuje da će se povećati brže nego u makroekonomskom scenariju iz Programa stabilnosti. Veći rast koji Komisija predviđa za 2022. prvenstveno je posljedica većeg učinka neto izvoza, dok je ukupni učinak domaće potražnje uglavnom sličan onom iz Programa.

               (11)Vlada u Programu stabilnosti za 2021. predviđa smanjenje deficita opće države s 9,2 % BDP-a u 2020. na 9,0 % BDP-a u 2021. te povećanje udjela duga na 117,8 % BDP-a u 2021. Prema programu, promjena primarnog proračunskog salda u 2021. u odnosu na razinu prije krize (2019.) iznosi –6,2 % BDP-a, što odražava diskrecijske proračunske mjere u iznosu od 4,0 % BDP-a za potporu gospodarstvu te djelovanje automatskih stabilizatora. Ta su predviđanja u skladu s Komisijinom proljetnom prognozom 2021.

               (12)Kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 i posljedični gospodarski pad, Francuska je donijela proračunske mjere za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pružanje pomoći osobito pogođenim građanima i sektorima. Tim snažnim političkim odgovorom ublaženo je smanjenje BDP-a, što je pak ograničilo povećanje državnog deficita i javnog duga. Fiskalne mjere trebale bi pružiti najveću moguću potporu bez prejudiciranja budućih fiskalnih kretanja. Stoga se njima ne bi smjelo trajno opteretiti javne financije. Ako države članice uvedu trajne mjere, trebaju ih na odgovarajući način financirati kako bi se u srednjoročnom razdoblju postigla proračunska neutralnost. Mjere koje je Francuska poduzela u 2020. i 2021. u skladu su s Preporukom Vijeća od 20. srpnja 2020. Čini se da neke diskrecijske mjere koje je vlada donijela 2020. i 2021. i najavila za 2022. nisu privremene niti popraćene kompenzacijskim mjerama. Nakon razdoblja obuhvaćenog Komisijinom prognozom, tj. 2023., preostali učinak tih trajnih mjera preliminarno se procjenjuje na oko 1 % BDP-a, a riječ je uglavnom o sljedećim mjerama: trajnom smanjenju poreza na proizvodnju, povećanju plaća državnih službenika, prvenstveno u zdravstvenom sustavu, te kapitalnim transferima. Te trajne mjere uključuju i ulaganja od oko 0,1 % BDP-a, za koja se očekuje da će pridonijeti srednjoročnom potencijalnom rastu, a time i održivosti.

               (13)Program stabilnosti za 2021. sadržava pretpostavku da ulaganja i reforme financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost iznose 0,7 % BDP-a u 2021. i 0,9 % od 2022. U Komisijinoj proljetnoj prognozi u proračunske projekcije uključena su procijenjena bespovratna sredstva u iznosu od 0,8 % BDP-a u 2021. i 0,4 % BDP-a u 2022.

               (14)U trenutačnim okolnostima potrebno je razmotriti utvrđene pokazatelje fiskalne prilagodbe iz Uredbe (EZ) br. 1466/97. Prvo, postoji znatna neizvjesnost u pogledu procjena proizvodnog jaza. Drugo, fiskalna politika treba biti spremna za brzu prilagodbu razvoju pandemije, kako bi se nakon smanjenja zdravstvenih rizika preusmjerila s hitnih na ciljane mjere. Treće, trenutačne okolnosti obilježene su znatnim odgovorom politika za potporu gospodarskoj aktivnosti. Zbog znatnih prijenosa sredstava iz proračuna EU-a (npr. iz Mehanizma za oporavak i otpornost), utvrđeni pokazatelji ne odražavaju u cijelosti poticaj fiskalnih politika gospodarstvu. U tom se kontekstu strukturni saldo ne čini primjerenim u trenutačnim okolnostima. Referentno mjerilo za rashode potrebno je prilagoditi
                  10
                i dopuniti dodatnim informacijama kako bi se u potpunosti ocijenio smjer fiskalne politike.

               Prvo, privremene hitne mjere isključene su iz ukupnog iznosa rashoda, što je slično pristupu iz procjene nacrta proračunskih planova za 2021. Hitnim privremenim mjerama uvedenima zbog krize podupiru se zdravstveni sustavi te radnicima i poduzećima nadoknađuje gubitak prihoda zbog ograničenja kretanja i poremećaja u lancima opskrbe. Tijela javne vlasti mogu ih ukinuti ovisno o normalizaciji gospodarstva i javnog zdravlja.

               Drugo, kako bi se u ovom trenutku ocijenio opći smjer fiskalne politike, znatne prijenose iz proračuna EU-a (kao što su oni iz Mehanizma za oporavak i otpornost) trebalo bi uključiti u relevantne ukupne rashode.

               U skladu s tim, smjer fiskalne politike mjeri se promjenom primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i bez hitnih privremenih mjera uvedenih zbog krize), uključujući rashode koji se financiraju bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a.

               Osim općeg smjera fiskalne politike, cilj je analize procijeniti je li nacionalna fiskalna politika razborita i potiče li se njezinim sastavom održiv oporavak u skladu sa zelenom i digitalnom tranzicijom. Zato se posebna pozornost posvećuje kretanjima primarnih tekućih rashoda i ulaganja koje financira država.

               (15)U Programu stabilnosti za 2021. Francuske predviđa se da će se deficit opće države smanjiti na 5,3 % BDP-a u 2022., uglavnom zbog prestanka primjene privremenih mjera potpore donesenih 2020. i 2021. Predviđa se smanjenje udjela duga opće države na 116,3 % BDP-a u 2022. Dok je projekcija duga u skladu s Komisijinom proljetnom prognozom 2021., projekcija deficita viša je od Komisijine prognoze, uglavnom zbog nižeg deficita koji Komisija očekuje u 2021. i nešto manje povoljnog makroekonomskog scenarija u Programu.

               Na temelju Komisijine prognoze procjenjuje se da će opći smjer fiskalne politike kako je prethodno definiran (uključujući i učinak ulaganja koja se financiraju iz nacionalnih proračuna i proračuna EU-a, osobito iz Mehanizma za oporavak i otpornost, na ukupnu potražnju u 2022.) biti neutralan
                  11
               . Predviđa se da će se pozitivan učinak rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a smanjiti za 0,3 postotna boda BDP-a. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država biti ekspanzivan i iznositi 0,2 postotna boda BDP-a
                  12
               . Predviđa se da će učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na prihodovnoj strani) biti ekspanzivan i iznositi 0,2 postotna boda BDP-a.

               (16)Po svemu sudeći, kvaliteta proračunskih mjera država članica posebno je važna. Fiskalne strukturne reforme usmjerene na poboljšanje sastava nacionalnih proračuna mogu poduprijeti potencijalni rast, stvoriti prijeko potreban fiskalni prostor i pridonijeti dugoročnoj fiskalnoj održivosti, među ostalim zbog klimatskih promjena i zdravstvenih izazova. Na prihodovnoj je strani zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 došla do izražaja važnost reformi za učinkovitije i pravednije sustave javnih prihoda. Na rashodovnoj je strani još više naglašena nužnost povećanja obujma i kvalitete održivih ulaganja koja potiču rast, u skladu s ciljevima jačanja potencijala rasta, gospodarske i socijalne otpornosti te zelene i digitalne tranzicije. Planovi za oporavak i otpornost omogućit će poboljšanje sastava nacionalnih proračuna.

               (17)Prema srednjoročnom proračunskom planu iz Programa predviđa se smanjenje deficita opće države s 4,4 % u 2023. na 3,9 % u 2024., 3,5 % u 2025. i 3,2 % u 2026. Predviđa se da deficit opće države više neće premašivati 3 % BDP-a u 2027., kada će dosegnuti 2,8 % BDP-a.

               Na temelju Programa opći smjer fiskalne politike (uključujući i učinak na ukupnu potražnju ulaganja koja se financiraju iz nacionalnih proračuna i proračuna EU-a, posebno iz Mehanizma za oporavak i otpornost) procijenjen je na prosječno 0,4 % BDP-a u 2023. i 2024. Program ne sadržava informacije potrebne za procjenu učinka rashoda koje financira EU, ulaganja koja financira država i primarnih tekućih rashoda koje financira država na opći smjer fiskalne politike.

               Trenutačno se prosječni desetogodišnji nominalni potencijalni rast procjenjuje na 2,25 %
                  13
               . Međutim, ta procjena ne uključuje učinak reformi u okviru Plana za oporavak i otpornost koje mogu potaknuti potencijalni gospodarski rast Francuske.

               (18)Predviđa se da će se udio duga opće države povećati sa 117,2 % BDP-a u 2023. na 118 % u 2024. i na 118,3 % BDP-a u 2025., te nakon toga smanjiti na 118,2 % u 2026. i na 117,7 % BDP-a u 2027. S obzirom na visoki udio duga, za koji se predviđa da će se s vremenom tek postupno smanjivati, smatra se da se Francuska suočava s visokim rizicima za fiskalnu održivost u srednjoročnom razdoblju, kao što je vidljivo iz najnovije analize održivosti duga
                  14
               .

               (19)S obzirom na trenutačno iznimno visok stupanj neizvjesnosti, smjernice za fiskalnu politiku trebale bi ostati uglavnom kvalitativne. Preciznije kvantificirane smjernice za naredne godine izradit će se 2022., nakon što se stupanj neizvjesnosti u dovoljnoj mjeri smanji.

               Vijeće je ocijenilo Program stabilnosti za 2021. i daljnje postupanje Francuske po Preporuci Vijeća od 20. srpnja 2020.

               PREPORUČUJE FRANCUSKOJ DA:

               1.U 2022. iskoristi Mehanizam za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih ulaganja radi potpore oporavku uz provedbu razborite fiskalne politike. Zadrži ulaganja koja financira država.

               2.Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalnu politiku s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja srednjoročne fiskalne održivosti duga. Istodobno poveća ulaganja kako bi se potaknuo potencijal rasta.

               3.Obrati posebnu pozornost na sastav javnih financija na prihodovnoj i rashodovnoj strani proračuna te na kvalitetu proračunskih mjera kako bi se osigurao održiv i uključiv oporavak. Daje prednost održivim ulaganjima kojima se potiče rast, osobito onima koja podupiru zelenu i digitalnu tranziciju. Daje prednost fiskalno-strukturnim reformama koje će pridonijeti financiranju prioriteta javne politike i dugoročnoj održivosti javnih financija, među ostalim jačanjem pokrivenosti, primjerenosti i održivosti zdravstvenih sustava i sustava socijalne zaštite za sve.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        Tom se klauzulom olakšava koordinacija proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97.

                     (3)

                        Komunikacija Komisije Vijeću o aktivaciji opće klauzule o odstupanju Pakta o stabilnosti i rastu, Bruxelles, 20.3.2020., COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Komunikacija Komisije o godišnjoj strategiji održivog rasta 2021., Bruxelles, 17.9.2020., COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Francuske i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Francuske za 2020., SL C 282, 26.8.2020., str. 62.

                     (6)

                        Čeka se konačno donošenje u Vijeću, nakon potvrde Europskog vijeća. Tekst koji je 16. prosinca 2020. dogovorila Euroskupina dostupan je na: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/hr/pdf

                     (7)

                     SL
                      L 57, 18.2.2021., str. 17.

                     (8)

                        Komunikacija Komisije Vijeću „Godinu dana od izbijanja pandemije bolesti COVID-19: odgovor u okviru fiskalne politike”, Bruxelles, 3.3.2021., COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Komunikacija Komisije „Koordinacija ekonomskih politika u 2021.: prevladavanje pandemije bolesti COVID-19, potpora oporavku i modernizacija gospodarstva”, Bruxelles, 2.6.2021., COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        Konkretno, zbog izglađivanja ulaganja u razdoblju od četiri godine primijenjenog u referentnom mjerilu za rashode nije moguće pravilno procijeniti fiskalnu potporu oporavku ulaganjima koja financira država.

                     (11)

                        Negativan predznak pokazatelja odgovara prekomjernom rastu primarnih rashoda u usporedbi sa srednjoročnim gospodarskim rastom, što upućuje na ekspanzivnu fiskalnu politiku.

                     (12)

                        Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti neutralan.

                     (13)

                        Procjena Komisije u skladu sa zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (14)

                        Vidjeti Radni dokument službi Komisije – Statistički prilog s popratnim podacima relevantnima za ocjenu Programa stabilnosti i konvergencije za 2021.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 2.6.2021.
            COM(2021) 503 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke za 2021.
            {SWD(2021) 501 final}

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke za 2021.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               nakon savjetovanja s Gospodarskim i financijskim odborom,

               budući da:

               (1)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju
                  2
                iz Pakta o stabilnosti i rastu
                  3
               . U toj je komunikaciji iznijela svoje stajalište da su zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada uzrokovanog pandemijom bolesti COVID-19 ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s tom Komisijinom procjenom. Općom klauzulom o odstupanju državama članicama omogućena je proračunska fleksibilnost za suočavanje s krizom i olakšana koordinacija proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada. Njezinom aktivacijom svakoj državi članici dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Komisija je 17. rujna 2020. u svojoj Godišnjoj strategiji održivog rasta najavila da će se opća klauzula o odstupanju primjenjivati i u 2021.
                  4

               (2)Vijeće je 20. srpnja 2020.Češkoj
                  5
                preporučilo da u skladu s općom klauzulom o odstupanju poduzme sve potrebne mjere za djelotvoran odgovor na pandemiju, održavanje gospodarstva i potporu oporavku koji će uslijediti. Preporučilo je i da Češka, kada to gospodarski uvjeti dopuste, nastavi provoditi fiskalne politike kako bi postigla razborite srednjoročne fiskalne pozicije i osigurala održivost duga, uz istodobno poticanje ulaganja.

               (3)Instrumentom Next Generation EU, uključujući Mehanizam za oporavak i otpornost, zajamčit će se održiv, uključiv i pravedan oporavak. Uredba (EU) 2021/241 o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost
                  6
                stupila je na snagu 19. veljače 2021. Tim instrumentom pružit će se financijska potpora provedbi reformi i ulaganjima i generirati fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima EU-a. Pridonijet će gospodarskom oporavku, provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije te jačanju otpornosti gospodarstava i njihova potencijalnog rasta. Omogućit će i poboljšanje javnih financija u kratkoročnom razdoblju i pridonijeti jačanju njihove održivosti, rastu i otvaranju radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju.

               (4)Komisija je 3. ožujka 2021. donijela Komunikaciju s daljnjim smjernicama politike kako bi se olakšala koordinacija fiskalnih politika i izrada programa stabilnosti i konvergencije država članica
                  7
               . Ukupni smjer fiskalne politike, uzimajući u obzir nacionalne proračune i Mehanizam za oporavak i otpornost, trebao bi u 2021. i 2022. ostati poticajan. Istodobno bi, u kontekstu postupne normalizacije gospodarske aktivnosti u drugoj polovini 2021., fiskalne politike država članica u 2022. trebale biti diferenciranije. Države članice trebale bi u svojim fiskalnim politikama uzeti u obzir stupanj oporavka, fiskalnu održivost te potrebu za smanjenjem gospodarskih, socijalnih i teritorijalnih razlika. S obzirom na potrebu za potporom održivom oporavku u Uniji, države članice s niskim rizicima za održivost trebale bi usmjeriti proračune na održavanje poticajne fiskalne politike u 2022., uzimajući u obzir učinak Mehanizma za oporavak i otpornost. Države članice s visokim razinama duga trebale bi provoditi razborite fiskalne politike, zadržati državna ulaganja te iskoristiti bespovratna sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih visokokvalitetnih projekata ulaganja i strukturne reforme. U razdoblju nakon 2022. pri izradi fiskalnih politika trebalo bi nastaviti uzimati u obzir snagu oporavka, stupanj ekonomske neizvjesnosti i fiskalnu održivost. Preusmjeravanje fiskalnih politika prema postizanju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija, među ostalim postupnim i pravodobnim ukidanjem mjera potpore, pridonijet će srednjoročnoj fiskalnoj održivosti.

               (5)Komisija je u Komunikaciji od 3. ožujka 2021. iznijela stajalište da bi odluku o deaktivaciji ili nastavku primjene opće klauzule o odstupanju trebalo donijeti u okviru ukupne ocjene stanja gospodarstva, pri čemu bi ključni kvantitativni kriterij bio razina gospodarske aktivnosti u Uniji ili europodručju u usporedbi s razinama prije krize (krajem 2019.). Na temelju proljetne prognoze za 2021. Komisija je 2. lipnja zaključila da su ispunjeni uvjeti za nastavak primjene opće klauzule o odstupanju u 2022. i njezinu deaktivaciju od 2023. Nakon deaktivacije opće klauzule o odstupanju i dalje će se u obzir uzimati konkretna situacija u pojedinim državama članicama.
                  8

               (6)Češka je 30. travnja 2021. dostavila Program konvergencije za 2021. u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

               (7)Na temelju podataka koje je Eurostat potvrdio, deficit opće države u Češkoj je u 2020. iznosio 6,2 % BDP-a, a dug opće države povećao se na 38,1 % BDP-a. Godišnja promjena primarnog proračunskog salda iznosila je –6,4 % BDP-a, uključujući diskrecijske proračunske mjere u iznosu od 4,6 % BDP-a za potporu gospodarstvu te djelovanje automatskih stabilizatora. Češka je pružila i potporu za likvidnost poduzećima i kućanstvima (kao što su jamstva i odgode plaćanja poreza koji nemaju izravan i neposredan učinak na proračun), koja se procjenjuje na 6,2 % BDP-a.

               Komisija je 2. lipnja 2021. objavila izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3. UFEU-a. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Češke jer je njezin deficit opće države 2020. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita nije ispunjen.

               (8)Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije realan je za 2021. i oprezan za 2022. Predviđanje Komisije nešto je optimističnije u smislu rasta realnog BDP-a za 2021. (3,4 % u odnosu na 3,1 % u Programu konvergencije) i optimističnije je za 2022. (4,4 % u odnosu na 3,7 % u Programu konvergencije) jer Komisija očekuje veći rast privatne potrošnje u 2021. i veće bruto investicije u fiksni kapital 2022.

               (9)Vlada u Programu konvergencije za 2021. predviđa povećanje deficita opće države sa 6,2 % BDP-a u 2020. na 8,8 % BDP-a u 2021. te povećanje udjela duga na 44,8 % BDP-a u 2021. Prema programu, promjena primarnog proračunskog salda u 2021. u odnosu na razinu prije krize (2019.) iznosi –9,0 % BDP-a, što odražava diskrecijske proračunske mjere u iznosu od 6,5 % BDP-a za potporu gospodarstvu te djelovanje automatskih stabilizatora. Ta su predviđanja u skladu s Komisijinom proljetnom prognozom 2021.

               (10)Kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 i posljedični gospodarski pad, Češka je donijela proračunske mjere za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pružanje pomoći osobito pogođenim građanima i sektorima. Tim snažnim političkim odgovorom ublaženo je smanjenje BDP-a, što je pak ograničilo povećanje državnog deficita i javnog duga. Fiskalne mjere trebale bi pružiti najveću moguću potporu bez prejudiciranja budućih fiskalnih kretanja. Stoga se njima ne bi smjelo trajno opteretiti javne financije. Ako države članice uvedu trajne mjere, trebaju ih na odgovarajući način financirati kako bi se u srednjoročnom razdoblju postigla proračunska neutralnost. Mjere koje je Češka poduzela u 2020. i 2021. u skladu su s Preporukom Vijeća od 20. srpnja 2020. Čini se da neke diskrecijske mjere koje je vlada donijela 2020. i 2021. nisu privremene niti popraćene kompenzacijskim mjerama. Nakon razdoblja obuhvaćenog Komisijinom prognozom, tj. 2023., preostali učinak tih trajnih mjera preliminarno se procjenjuje na oko 2 % BDP-a, a riječ je uglavnom o smanjenjima prihoda od poreza na dohodak s učinkom od 1,9 % BDP-a.

               (11)U Programu konvergencije za 2021. pretpostavljaju se ulaganja i reforme koji se financiraju bespovratnim sredstvima u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost u iznosu od 0,3 % BDP-a u 2021., 0,7 % BDP-a u 2022. i 0,7 % BDP-a u 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi ta su bespovratna sredstva uključena u proračunske projekcije.

               (12)U trenutačnim okolnostima potrebno je razmotriti utvrđene pokazatelje fiskalne prilagodbe iz Uredbe (EZ) br. 1466/97. Prvo, postoji znatna neizvjesnost u pogledu procjena proizvodnog jaza. Drugo, fiskalna politika treba biti spremna za brzu prilagodbu razvoju pandemije, kako bi se nakon smanjenja zdravstvenih rizika preusmjerila s hitnih na ciljane mjere. Treće, trenutačne okolnosti obilježene su znatnim odgovorom politika za potporu gospodarskoj aktivnosti. Zbog znatnih prijenosa sredstava iz proračuna EU-a (npr. iz Mehanizma za oporavak i otpornost), utvrđeni pokazatelji ne odražavaju u cijelosti poticaj fiskalnih politika gospodarstvu. U tom se kontekstu strukturni saldo ne čini primjerenim u trenutačnim okolnostima. Referentno mjerilo za rashode potrebno je prilagoditi
                  9
                i dopuniti dodatnim informacijama kako bi se u potpunosti ocijenio smjer fiskalne politike.

               Prvo, privremene hitne mjere isključene su iz ukupnog iznosa rashoda, što je slično pristupu iz procjene nacrta proračunskih planova za 2021. Hitnim privremenim mjerama uvedenima zbog krize podupiru se zdravstveni sustavi te radnicima i poduzećima nadoknađuje gubitak prihoda zbog ograničenja kretanja i poremećaja u lancima opskrbe. Tijela javne vlasti mogu ih ukinuti ovisno o normalizaciji gospodarstva i javnog zdravlja.

               Drugo, kako bi se u ovom trenutku ocijenio opći smjer fiskalne politike, znatne prijenose iz proračuna EU-a (kao što su oni iz Mehanizma za oporavak i otpornost) trebalo bi uključiti u relevantne ukupne rashode.

               U skladu s tim, smjer fiskalne politike mjeri se promjenom primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i bez hitnih privremenih mjera uvedenih zbog krize), uključujući rashode koji se financiraju bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a.

               Osim općeg smjera fiskalne politike, cilj je analize procijeniti je li nacionalna fiskalna politika razborita i potiče li se njezinim sastavom održiv oporavak u skladu sa zelenom i digitalnom tranzicijom. Zato se posebna pozornost posvećuje kretanjima primarnih tekućih rashoda i ulaganja koje financira država.

               (13)U Programu konvergencije Češke za 2021. predviđa se da će se deficit opće države smanjiti na 5,9 % BDP-a u 2022., uglavnom zbog prestanka primjene privremenih mjera potpore donesenih 2020. i 2021. i zbog gospodarskog oporavka. Predviđa se povećanje udjela duga opće države na 48,2 % BDP-a u 2022. Ta su predviđanja u skladu s Komisijinom proljetnom prognozom 2021.

               Na temelju Komisijine prognoze procjenjuje se da opći smjer fiskalne politike kako je prethodno definiran (uključujući i učinak ulaganja koja se financiraju iz nacionalnih proračuna i proračuna EU-a, osobito iz Mehanizma za oporavak i otpornost, na ukupnu potražnju u 2022.) iznosi – 0,2 % BDP-a
                  10
               . Predviđa se da će se pozitivan učinak rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a povećati za 0,5 postotnih bodova BDP-a. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država biti kontrakcijski i iznositi 0,3 postotna boda BDP-a
                  11
               . Predviđa se da će učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na prihodovnoj strani) biti neutralan.

               (14)Po svemu sudeći, kvaliteta proračunskih mjera država članica posebno je važna. Fiskalne strukturne reforme usmjerene na poboljšanje sastava nacionalnih proračuna mogu poduprijeti potencijalni rast, stvoriti prijeko potreban fiskalni prostor i pridonijeti dugoročnoj fiskalnoj održivosti, među ostalim zbog klimatskih promjena i zdravstvenih izazova. Na prihodovnoj je strani zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 došla do izražaja važnost reformi za učinkovitije i pravednije sustave javnih prihoda. Na rashodovnoj je strani još više naglašena nužnost povećanja obujma i kvalitete održivih ulaganja koja potiču rast, u skladu s ciljevima jačanja potencijala rasta, gospodarske i socijalne otpornosti te zelene i digitalne tranzicije. Planovi za oporavak i otpornost omogućit će poboljšanje sastava nacionalnih proračuna.

               (15)Prema srednjoročnom proračunskom planu iz Programa predviđa se smanjenje deficita opće države s 5,4 % u 2023. na 5,2 % BDP-a u 2024. Ne predviđa se da će deficit opće države tijekom trajanja Programa ponovno pasti ispod 3 % BDP-a.

               Na temelju Programa opći smjer fiskalne politike (uključujući i učinak na ukupnu potražnju ulaganja koja se financiraju iz nacionalnih proračuna i proračuna EU-a, posebno iz Mehanizma za oporavak i otpornost) procijenjen je na prosječno +1,2 % BDP-a u 2023. i 2024. Predviđa se da će se pozitivan učinak rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a smanjiti za 0,3 postotna boda BDP-a. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država biti kontrakcijski i iznositi 0,1 postotni bod BDP-a
                  12
               . Predviđa se da će učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na prihodovnoj strani) biti kontrakcijski/ekspanzivan/neutralan i iznositi 0,8 postotnih bodova BDP-a.

               Trenutačno se prosječni desetogodišnji nominalni potencijalni rast procjenjuje na 4,25 %
                  13
               . Međutim, ta procjena ne uključuje učinak reformi u okviru Plana za oporavak i otpornost koje mogu potaknuti potencijalni gospodarski rast Češke.

               (16)Prema programu konvergencije predviđa se povećanje udjela duga opće države s 51,5 % BDP-a u 2023. na 54,6 % BDP-a u 2024. Češka se suočava sa srednjim rizicima za fiskalnu održivost u srednjoročnom razdoblju, kao što je vidljivo iz najnovije analize održivosti duga
                  14
               .

               (17)S obzirom na trenutačno iznimno visok stupanj neizvjesnosti, smjernice za fiskalnu politiku trebale bi ostati uglavnom kvalitativne. Preciznije kvantificirane smjernice za naredne godine izradit će se 2022., nakon što se stupanj neizvjesnosti u dovoljnoj mjeri smanji.

               Vijeće je ocijenilo Program konvergencije za 2021. i daljnje postupanje Češke po Preporuci Vijeća od 20. srpnja 2020.

               PREPORUČUJE ČEŠKOJ DA:

               1.U 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj Mehanizma za oporavak i otpornost, te očuva ulaganja koja financira država.

               2.Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalnu politiku s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja srednjoročne fiskalne održivosti duga. Istodobno poveća ulaganja kako bi se potaknuo potencijal rasta.

               3.Obrati posebnu pozornost na sastav javnih financija na prihodovnoj i rashodovnoj strani proračuna te na kvalitetu proračunskih mjera kako bi se osigurao održiv i uključiv oporavak. Daje prednost održivim ulaganjima kojima se potiče rast, osobito onima koja podupiru zelenu i digitalnu tranziciju. Daje prednost fiskalno-strukturnim reformama koje će pridonijeti financiranju prioriteta javne politike i dugoročnoj održivosti javnih financija, među ostalim jačanjem pokrivenosti, primjerenosti i održivosti zdravstvenih sustava i sustava socijalne zaštite za sve.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        Tom se klauzulom olakšava koordinacija proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97.

                     (3)

                        Komunikacija Komisije Vijeću o aktivaciji opće klauzule o odstupanju Pakta o stabilnosti i rastu, Bruxelles, 20.3.2020., COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Komunikacija Komisije o godišnjoj strategiji održivog rasta 2021., Bruxelles, 17.9.2020., COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Češke i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke za 2020., SL C 282, 26.8.2020., str. 15.

                     (6)

                     SL
                      L 57, 18.2.2021., str. 17.

                     (7)

                        Komunikacija Komisije Vijeću „Godinu dana od izbijanja pandemije bolesti COVID-19: odgovor u okviru fiskalne politike”, Bruxelles, 3.3.2021., COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Komunikacija Komisije „Koordinacija ekonomskih politika u 2021.: prevladavanje pandemije bolesti COVID-19, potpora oporavku i modernizacija gospodarstva”, Bruxelles, 2.6.2021., COM(2021) 500 final.

                     (9)

                        Konkretno, zbog izglađivanja ulaganja u razdoblju od četiri godine primijenjenog u referentnom mjerilu za rashode nije moguće pravilno procijeniti fiskalnu potporu oporavku ulaganjima koja financira država.

                     (10)

                        Negativan predznak pokazatelja odgovara prekomjernom rastu primarnih rashoda u usporedbi sa srednjoročnim gospodarskim rastom, što upućuje na ekspanzivnu fiskalnu politiku.

                     (11)

                        Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti neutralan.

                     (12)

                        Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti neutralan.

                     (13)

                        Procjena Komisije u skladu sa zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (14)

                        Vidjeti Radni dokument službi Komisije – Statistički prilog s popratnim podacima relevantnima za ocjenu Programa stabilnosti i konvergencije za 2021.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 2.6.2021.
            COM(2021) 504 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Danske za 2021.
            {SWD(2021) 501 final}

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Danske za 2021.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               nakon savjetovanja s Gospodarskim i financijskim odborom,

               budući da:

               (1)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju
                  2
                iz Pakta o stabilnosti i rastu
                  3
               . U toj je komunikaciji iznijela svoje stajalište da su zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada uzrokovanog pandemijom bolesti COVID-19 ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s tom Komisijinom procjenom. Općom klauzulom o odstupanju državama članicama omogućena je proračunska fleksibilnost za suočavanje s krizom i olakšana koordinacija proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada. Njezinom aktivacijom svakoj državi članici dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Komisija je 17. rujna 2020. u svojoj Godišnjoj strategiji održivog rasta najavila da će se opća klauzula o odstupanju primjenjivati i u 2021.
                  4

               (2)Vijeće je 20. srpnja 2020. Danskoj preporučilo
                  5
                da u skladu s općom klauzulom o odstupanju poduzme sve potrebne mjere za djelotvoran odgovor na pandemiju, održavanje gospodarstva i potporu oporavku koji će uslijediti. Preporučilo je i da Danska, kada to gospodarski uvjeti dopuste, nastavi provoditi fiskalne politike kako bi postigla razborite srednjoročne fiskalne pozicije i osigurala održivost duga, uz istodobno poticanje ulaganja.

               (3)Instrumentom Next Generation EU, uključujući Mehanizam za oporavak i otpornost, zajamčit će se održiv, uključiv i pravedan oporavak. Uredba (EU) 2021/241 o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost
                  6
                stupila je na snagu 19. veljače 2021. Tim instrumentom pružit će se financijska potpora provedbi reformi i ulaganjima i generirati fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima EU-a. Pridonijet će gospodarskom oporavku, provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije te jačanju otpornosti gospodarstava i njihova potencijalnog rasta. Omogućit će i poboljšanje javnih financija u kratkoročnom razdoblju i pridonijeti jačanju njihove održivosti, rastu i otvaranju radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju.

               (4)Komisija je 3. ožujka 2021. donijela Komunikaciju s daljnjim smjernicama politike kako bi se olakšala koordinacija fiskalnih politika i izrada programa stabilnosti i konvergencije država članica
                  7
               . Opći smjer fiskalne politike, uzimajući u obzir nacionalne proračune i Mehanizam za oporavak i otpornost, trebao bi u 2021. i 2022. ostati poticajan. Istodobno bi, u kontekstu postupne normalizacije gospodarske aktivnosti u drugoj polovini 2021., fiskalne politike država članica u 2022. trebale biti diferenciranije. Države članice trebale bi u svojim fiskalnim politikama uzeti u obzir stupanj oporavka, fiskalnu održivost te potrebu za smanjenjem gospodarskih, socijalnih i teritorijalnih razlika. S obzirom na potrebu za potporom održivom oporavku u Uniji, države članice s niskim rizicima za održivost trebale bi usmjeriti proračune na održavanje poticajne fiskalne politike u 2022., uzimajući u obzir učinak Mehanizma za oporavak i otpornost. Države članice s visokim razinama duga trebale bi provoditi razborite fiskalne politike, zadržati državna ulaganja te iskoristiti bespovratna sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih visokokvalitetnih projekata ulaganja i strukturne reforme. U razdoblju nakon 2022. pri izradi fiskalnih politika trebalo bi nastaviti uzimati u obzir snagu oporavka, stupanj ekonomske neizvjesnosti i fiskalnu održivost. Preusmjeravanje fiskalnih politika prema postizanju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija, među ostalim postupnim i pravodobnim ukidanjem mjera potpore, pridonijet će srednjoročnoj fiskalnoj održivosti.

               (5)Komisija je u Komunikaciji od 3. ožujka 2021. iznijela stajalište da bi odluku o deaktivaciji ili nastavku primjene opće klauzule o odstupanju trebalo donijeti u okviru ukupne ocjene stanja gospodarstva, pri čemu bi ključni kvantitativni kriterij bio razina gospodarske aktivnosti u Uniji ili europodručju u usporedbi s razinama prije krize (krajem 2019.). Na temelju proljetne prognoze 2021. Komisija je 2. lipnja zaključila da su ispunjeni uvjeti za nastavak primjene opće klauzule o odstupanju u 2022. i njezinu deaktivaciju od 2023. Nakon deaktivacije opće klauzule o odstupanju i dalje će se u obzir uzimati konkretna situacija u pojedinoj zemlji
                  8
               .

               (6)Danska je 29. travnja 2021. dostavila svoj Program konvergencije za 2021., u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

               (7)Na temelju podataka koje je Eurostat potvrdio, deficit opće države u Danskoj je u 2020. iznosio 1,1 % BDP-a, a dug opće države povećao se na 42,2 % BDP-a. Godišnja promjena primarnog proračunskog salda iznosila je 5,1 % BDP-a, uključujući diskrecijske proračunske mjere u iznosu od 2,8 % BDP-a za potporu gospodarstvu te djelovanje automatskih stabilizatora. Danska je pružila i potporu za likvidnost poduzećima i kućanstvima (kao što su jamstva i odgode plaćanja poreza koji nemaju izravan i neposredan učinak na proračun), koja se procjenjuje na 28,4 % BDP-a.

               Komisija je 2. lipnja 2021. objavila izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3. UFEU-a. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Danske jer se predviđa da će njezin deficit opće države 2021. premašiti referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom. U izvješću je zaključeno da je kriterij deficita ispunjen.

               (8)Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije oprezan je za 2021. i realan za 2022. U Programu konvergencije za 2021. predviđa se da će se realni BDP povećati za 2,1 % u 2021. i za 3,8 % u 2022. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2021. predviđa se rast realnog BDP-a od 2,9 % u 2021. i 3,5 % u 2022. Glavne razlike proizlaze iz pretpostavki o razvoju pandemije bolesti COVID-19 i povezanim ograničenjima u 2021.

               (9)Vlada u Programu konvergencije za 2021. predviđa povećanje deficita opće države s –1,1 % BDP-a u 2020. na –3,3 % BDP-a u 2021. te smanjenje udjela duga na 40,7 % BDP-a u 2021. Prema programu, promjena primarnog proračunskog salda u 2021. u odnosu na razinu prije krize (2019.) iznosi –3,2 % BDP-a, što odražava diskrecijske proračunske mjere u iznosu od 1,2 % BDP-a za potporu gospodarstvu te djelovanje automatskih stabilizatora. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2021. predviđa se niži deficit u 2021., što odražava povoljniji makroekonomski scenarij i optimističniju prognozu prihoda od poreza na prinose od mirovinske štednje.

               (10)Kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 i posljedični gospodarski pad, Danska je donijela proračunske mjere za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pružanje pomoći osobito pogođenim građanima i sektorima. Tim snažnim političkim odgovorom ublaženo je smanjenje BDP-a, što je pak ograničilo povećanje državnog deficita i javnog duga. Fiskalne mjere trebale bi pružiti najveću moguću potporu bez prejudiciranja budućih fiskalnih kretanja. Stoga se njima ne bi smjelo trajno opteretiti javne financije. Ako države članice uvedu trajne mjere, trebaju ih na odgovarajući način financirati kako bi se u srednjoročnom razdoblju postigla proračunska neutralnost. Mjere koje je Danska poduzela u 2020. i 2021. u skladu su s Preporukom Vijeća od 20. srpnja 2020. Diskrecijske mjere koje je vlada donijela 2020. i 2021. bile su privremene ili popraćene kompenzacijskim mjerama.

               (11)Program konvergencije za 2021. sadržava pretpostavku da ulaganja i reforme financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost iznose 0,2 % BDP-a u 2021., 0,2 % u 2022., 0,1 % u 2023., 0,1 % u 2024., i 0,03 % u 2025. U Komisijinoj proljetnoj prognozi ta su bespovratna sredstva uključena u proračunske projekcije.

               (12)U trenutačnim okolnostima potrebno je razmotriti utvrđene pokazatelje fiskalne prilagodbe iz Uredbe (EZ) br. 1466/97. Prvo, postoji znatna neizvjesnost u pogledu procjena proizvodnog jaza. Drugo, fiskalna politika treba biti spremna za brzu prilagodbu razvoju pandemije kako bi se nakon smanjenja zdravstvenih rizika preusmjerila s hitnih na ciljane mjere. Treće, trenutačne okolnosti obilježene su znatnim odgovorom politika za potporu gospodarskoj aktivnosti. Zbog znatnih prijenosa sredstava iz proračuna EU-a (npr. iz Mehanizma za oporavak i otpornost), utvrđeni pokazatelji ne odražavaju u cijelosti poticaj fiskalnih politika gospodarstvu. U tom se kontekstu strukturni saldo ne čini primjerenim u trenutačnim okolnostima. Referentno mjerilo za rashode potrebno je prilagoditi
                  9
                i dopuniti dodatnim informacijama kako bi se u potpunosti ocijenio smjer fiskalne politike.

               Prvo, privremene hitne mjere isključene su iz ukupnog iznosa rashoda, što je slično pristupu iz procjene nacrta proračunskih planova za 2021. Hitnim privremenim mjerama uvedenima zbog krize podupiru se zdravstveni sustavi te radnicima i poduzećima nadoknađuje gubitak prihoda zbog ograničenja kretanja i poremećaja u lancima opskrbe. Tijela javne vlasti mogu ih ukinuti ovisno o normalizaciji gospodarstva i javnog zdravlja.

               Drugo, kako bi se u ovom trenutku ocijenio opći smjer fiskalne politike, znatne prijenose iz proračuna EU-a (kao što su oni iz Mehanizma za oporavak i otpornost) trebalo bi uključiti u relevantne ukupne rashode.

               U skladu s tim, smjer fiskalne politike mjeri se promjenom primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i bez hitnih privremenih mjera uvedenih zbog krize), uključujući rashode koji se financiraju bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a.

               Osim općeg smjera fiskalne politike, cilj je analize procijeniti je li nacionalna fiskalna politika razborita i potiče li se njezinim sastavom održiv oporavak u skladu sa zelenom i digitalnom tranzicijom. Zato se posebna pozornost posvećuje kretanjima primarnih tekućih rashoda i ulaganja koje financira država.

               (13)U Programu konvergencije za 2021. Danske predviđa se da će se deficit opće države smanjiti na 0,9 % BDP-a u 2022., uglavnom zbog prestanka primjene privremenih mjera potpore donesenih 2020. i 2021. Predviđa se povećanje udjela duga opće države na 41,3 % BDP-a u 2022. Ta su predviđanja u skladu s Komisijinom proljetnom prognozom 2021.

               Na temelju Komisijine prognoze procjenjuje se da opći smjer fiskalne politike kako je prethodno definiran (uključujući i učinak ulaganja koja se financiraju iz nacionalnih proračuna i proračuna EU-a, osobito iz Mehanizma za oporavak i otpornost, na ukupnu potražnju u 2022.) iznosi +1,6 % BDP-a
                  10
               . Predviđa se da će pozitivan učinak rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a ostati nepromijenjen. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država biti neutralan
                  11
               . Predviđa se da će učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na prihodovnoj strani) biti kontrakcijski i iznositi 1,0 postotni bod BDP-a.

               (14)Po svemu sudeći, kvaliteta proračunskih mjera država članica posebno je važna. Fiskalne strukturne reforme usmjerene na poboljšanje sastava nacionalnih proračuna mogu poduprijeti potencijalni rast, stvoriti prijeko potreban fiskalni prostor i pridonijeti dugoročnoj fiskalnoj održivosti, među ostalim zbog klimatskih promjena i zdravstvenih izazova. Na prihodovnoj je strani zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 došla do izražaja važnost reformi za učinkovitije i pravednije sustave javnih prihoda. Na rashodovnoj je strani još više naglašena nužnost povećanja obujma i kvalitete održivih ulaganja koja potiču rast, u skladu s ciljevima jačanja potencijala rasta, gospodarske i socijalne otpornosti te zelene i digitalne tranzicije. Planovi za oporavak i otpornost omogućit će poboljšanje sastava nacionalnih proračuna.

               (15)Prema srednjoročnom proračunskom planu iz programa predviđa se smanjenje deficita opće države s 0,7 % u 2023. na 0,6 % BDP-a u 2024. i uravnoteženi proračun u 2025.

               Na temelju programa opći smjer fiskalne politike (uključujući i učinak na ukupnu potražnju ulaganja koja se financiraju iz nacionalnih proračuna i proračuna EU-a, posebno iz Mehanizma za oporavak i otpornost) procijenjen je na prosječno 0,2 % BDP-a u 2023. i 2024. Predviđa se da će se pozitivan učinak rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a smanjiti za 0,1 postotni bod BDP-a. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država biti kontrakcijski i iznositi 0,1 postotni bod BDP-a
                  12
               . Predviđa se da će učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na prihodovnoj strani) biti neutralan.

               Trenutačno se prosječni desetogodišnji nominalni potencijalni rast procjenjuje na 3,5 %
                  13
               . Međutim, ta procjena ne uključuje učinak reformi u okviru Plana za oporavak i otpornost koje mogu potaknuti potencijalni gospodarski rast Danske.

               (16)U Programu konvergencije predviđa se smanjenje udjela duga opće države s 41,6 % BDP-a u 2023. na 41,3 % BDP-a u 2024. Danska se u srednjoročnom razdoblju suočava s niskim rizicima za fiskalnu održivost, kao što je vidljivo iz najnovije analize održivosti duga
                  14
               .

               (17)S obzirom na trenutačno iznimno visok stupanj neizvjesnosti, smjernice za fiskalnu politiku trebale bi ostati uglavnom kvalitativne. Preciznije kvantificirane smjernice za naredne godine izradit će se 2022., nakon što se stupanj neizvjesnosti u dovoljnoj mjeri smanji.

               Vijeće je ocijenilo Program konvergencije za 2021. i daljnje postupanje Danske po Preporuci Vijeća od 20. srpnja 2020.

               PREPORUČUJE DANSKOJ DA:

               1.U 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj Mehanizma za oporavak i otpornost, te očuva ulaganja koja financira država.

               2.Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalnu politiku s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja srednjoročne fiskalne održivosti duga. Istodobno poveća ulaganja kako bi se potaknuo potencijal rasta.

               3.Obrati posebnu pozornost na sastav javnih financija na prihodovnoj i rashodovnoj strani proračuna te na kvalitetu proračunskih mjera kako bi se osigurao održiv i uključiv oporavak. Daje prednost održivim ulaganjima kojima se potiče rast, osobito onima koja podupiru zelenu i digitalnu tranziciju. Daje prednost fiskalno-strukturnim reformama koje će pridonijeti financiranju prioriteta javne politike i dugoročnoj održivosti javnih financija, među ostalim jačanjem pokrivenosti, primjerenosti i održivosti zdravstvenih sustava i sustava socijalne zaštite za sve.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        Tom se klauzulom olakšava koordinacija proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97.

                     (3)

                        Komunikacija Komisije Vijeću o aktivaciji opće klauzule o odstupanju Pakta o stabilnosti i rastu, Bruxelles, 20.3.2020., COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Komunikacija Komisije o godišnjoj strategiji održivog rasta 2021., Bruxelles, 17.9.2020., COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Danske i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Danske za 2020., SL C 282, 26.8.2020., str. 22.

                     (6)

                     SL
                      L 57, 18.2.2021., str. 17.

                     (7)

                        Komunikacija Komisije Vijeću „Godinu dana od izbijanja pandemije bolesti COVID-19: odgovor u okviru fiskalne politike”, Bruxelles, 3.3.2021., COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Komunikacija Komisije „Koordinacija ekonomskih politika u 2021.: prevladavanje pandemije bolesti COVID-19, potpora oporavku i modernizacija gospodarstva”, Bruxelles, 2.6.2021., COM(2021) 500 final.

                     (9)

                        Konkretno, zbog izglađivanja ulaganja u razdoblju od četiri godine primijenjenog u referentnom mjerilu za rashode nije moguće pravilno procijeniti fiskalnu potporu oporavku ulaganjima koja financira država.

                     (10)

                        Negativan predznak pokazatelja odgovara prekomjernom rastu primarnih rashoda u usporedbi sa srednjoročnim gospodarskim rastom, što upućuje na ekspanzivnu fiskalnu politiku.

                     (11)

                        Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti kontrakcijski i iznositi 0,6 postotnih bodova BDP-a.

                     (12)

                        Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti neutralan.

                     (13)

                        Procjena Komisije u skladu sa zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (14)

                        Vidjeti Radni dokument službi Komisije – Statistički prilog s popratnim podacima relevantnima za ocjenu Programa stabilnosti i konvergencije za 2021.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 16.3.2021.
            COM(2021) 119 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o izmjeni Međunarodnog sporazuma o kakau iz 2010.

               OBRAZLOŽENJE

               Ova se preporuka odnosi na odluku kojom se Komisija ovlašćuje da u ime Unije pregovara o djelomičnoj reviziji Međunarodnog sporazuma o kakau („Sporazum”)
                  1
                koju je Međunarodno vijeće za kakao odlučilo pokrenuti pod vodstvom Konferencije Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju (UNCTAD).

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               Revizija Međunarodnog sporazuma o kakau iz 2010.

                  Europska unija stranka je Međunarodnog sporazuma o kakau
                     2
                  .

                  Ciljevi su Međunarodnog sporazuma o kakau unaprijediti međunarodnu suradnju na svjetskoj razini u pogledu kakaa i s njime povezanih pitanja, osigurati forum za međuvladina savjetovanja o kakau i o načinima unapređenja svjetskog sektora kakaa, olakšati trgovinu prikupljanjem i pružanjem informacija o svjetskom tržištu kakaa te poticati veću potražnju za kakaom.

                  Međunarodni sporazum o kakau stupio je na snagu 1. listopada 2012. na razdoblje od deset godina do 30. rujna 2022.

                  U skladu s člankom 7. Međunarodnog sporazuma o kakau Međunarodno vijeće za kakao je tijelo odgovorno za obavljanje svih djelatnosti potrebnih za izvršenje odredbi Sporazuma. Člankom 12. Međunarodnog sporazuma o kakau propisano je da se sve odluke Međunarodnog vijeća za kakao u načelu donose konsenzusom ako u Sporazumu nije drukčije određeno. Ako se ne postigne konsenzus, odluke se donose posebnim glasovanjem.

                  U skladu s člankom 10. Međunarodnog sporazuma o kakau članovi Međunarodne organizacije za kakao imaju ukupno 2 000 glasova. Svaki član Međunarodne organizacije za kakao ima određeni broj glasova koji se svake godine prilagođava prema kriterijima koji su unaprijed definirani u Sporazumu. Prema Sporazumu, a osobito prema raspodjeli glasova među članovima određuje se i doprinos pojedinih članova. Trenutačno Unija uvjerljivo najviše pridonosi proračunu Međunarodne organizacije za kakao.

                  Međunarodno vijeće za kakao otvorilo je pregovore kako bi se moglo odlučiti o mogućem produljenju valjanosti Sporazuma prije isteka trenutačnog roka. Ti će pregovori biti prava prilika za djelomičnu reviziju Sporazuma kako bi se modernizirao i pojednostavnio.

                  Smjernice Komisije za preporučene izmjene navedene su u Prilogu.

                  U interesu je Unije reformirati Sporazum kako bi ga se dodatno uskladilo s praksom koju Unija promiče u drugim međunarodnim robnim odborima te s kretanjima na globalnom tržištu kakaa od 2010. To je redovito navođeno na posljednjim sjednicama Međunarodnog vijeća za kakao 2019. i 2020., na kojima su sudjelovale i države članice EU-a.

                  Glavna svrha Sporazuma kako je navedena u njegovu članku 1. ne namjerava se izmijeniti.

                  U revidiranom Sporazumu predlažu se dvije glavne izmjene:

               ·osigurati da države članice poduzimaju sve što je potrebno da bi se ostvarilo održivo gospodarstvo kakaa, uzimajući u obzir načela održivog razvoja sadržana, među ostalim, u Programu Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030. donesenom u New Yorku 2015.;

               ·suglasiti se da revidirani Sporazum ostane na snazi dok ga Vijeće ne raskine.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               Pravna osnova

                  Člankom 218. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđa se odobravanje otvaranja pregovora i, ovisno o predmetu predviđenog sporazuma, imenovanje pregovarača Unije ili voditelja pregovaračkog tima Unije. Člankom 218. stavkom 4. UFEU-a predviđa se da Vijeće pregovaraču uputi smjernice i odredi poseban odbor u savjetovanju s kojim se pregovori moraju voditi.

               Primjena na ovaj predmet

                  Predviđene pregovaračke smjernice trebale bi pregovaraču u ime Unije omogućiti da postigne opće ciljeve utvrđene u točki 1. Te su smjernice utvrđene u Prilogu.

                  Stoga je postupovna pravna osnova predložene odluke članak 218. stavci 3. i 4. UFEU-a.

               Zaključak

                  Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 218. stavci 3. i 4. UFEU-a.

               Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Unija je stranka Međunarodnog sporazuma o kakau i Komisija je zastupa u Međunarodnom vijeću za kakao. Države članice nisu zasebne stranke Sporazuma. Pregovori Unije o djelomičnoj reviziji Sporazuma u isključivoj su nadležnosti Unije.

               Proporcionalnost

                  U interesu je Unije revidirati Sporazum kako bi se poboljšao i modernizirao. Trenutačno je sudjelovanje EU-a u Međunarodnoj organizaciji za kakao korisno i za Uniju i za druge države članice te organizacije. Očekuje se da će se modernizacijom Sporazuma potaknuti veći interes za Međunarodnu organizaciju za kakao, a potencijalno i privući novi članovi te povećati relevantnost njezina rada.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               Savjetovanja s dionicima

                  Unija je stranka Sporazuma i njezino članstvo od 2010. općenito podupiru sektor kakaa u EU-u i većina država članica. Ne smatra se potrebnim pokrenuti savjetovanje s dionicima o postupku kojem je jedini cilj nastaviti članstvo Unije u Međunarodnoj organizaciji za kakao, ali prema pravilima koja su u skladu s onima drugih međunarodnih robnih tijela kojih je EU član.

               Procjena učinka

                  Potpuna procjena učinka nije potrebna jer nije vjerojatno da će ova mjera imati znatne gospodarske, okolišne ili socijalne učinke. Uspješnom izmjenom Međunarodnog sporazuma o kakau reformiralo bi se upravljanje, što se smatra ključnom početnom točkom za modernizaciju Sporazuma i trebalo bi potaknuti članove Međunarodne organizacije za kakao na aktivnije sudjelovanje.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Ne smatra se da otvaranje pregovora utječe na proračun.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobravanju otvaranja pregovora o izmjeni Međunarodnog sporazuma o kakau iz 2010.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno

               njegov članak 218. stavke 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)Unija je stranka Međunarodnog sporazuma o kakau iz 2010. („Sporazum”)
                  3
                i član Međunarodne organizacije za kakao
                  4
               .

               (2)U skladu s člankom 7. Sporazuma Međunarodno vijeće za kakao i obavlja ili organizira obavljanje svih dužnosti koje su potrebne radi ispunjavanja odredbi Sporazuma. U skladu s člankom 12. Sporazuma sve odluke Međunarodnog vijeća za kakao u načelu se donose konsenzusom. Ako se ne postigne konsenzus, odluke se donose posebnim glasovanjem.

               (3)U skladu s člankom 10. Sporazuma članovi Međunarodne organizacije za kakao imaju ukupno 2 000 glasova u Međunarodnom vijeću za kakao. Svaki član ima određeni broj glasova koji se svake godine prilagođava u skladu s kriterijima utvrđenima u članku 10. Sporazuma.

               (4)U interesu je Unije sudjelovati u međunarodnom sporazumu o kakau s obzirom na važnost tog sektora za velik broj država članica i za poslovanje europskog sektora kakaa.

               (5)Tehnička radna skupina sastavljena od država članica Međunarodne organizacije za kakao, među kojima su zemlje proizvođači i zemlje izvoznice, intenzivno je radila kako bi se predstavili konkretni prijedlozi za izmjenu Sporazuma. Svi članovi bili su pozvani da podnesu prijedloge za pokretanje te tehničke analize. EU je sudjelovao u tom tehničkom radu. Međunarodno vijeće za kakao treba otvoriti pregovore za djelomičnu reviziju Sporazuma prije isteka valjanosti Sporazuma, i to pod vodstvom Konferencije Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju (UNCTAD). Sva područja Sporazuma koja se namjeravaju revidirati trebaju biti predmet formalnih pregovora. Ti se pregovori trebaju zaključiti najkasnije 30. rujna 2022., kad istječe valjanost trenutačnog Sporazuma.

               (6)Sve izmjene dogovorene u okviru tih pregovora trebalo bi donijeti u skladu s postupkom utvrđenim u članku 63. Sporazuma. U skladu s tim člankom Međunarodno vijeće za kakao može konsenzusom ili, ako se konsenzus ne postigne, posebnim glasovanjem preporučiti ugovornim strankama Sporazuma izmjenu Sporazuma. Ta izmjena stupa na snagu u skladu s člankom 63. stavkom 1. Sporazuma, na temelju kojeg se zahtijeva obavijest o prihvatu od određenog postotka stranaka. Unija bi kao član Međunarodne organizacije za kakao i ugovorna stranka Sporazuma u skladu s člankom 4. Sporazuma trebala moći sudjelovati u pregovorima s ciljem izmjene institucijskog okvira Sporazuma.

               (7)Stoga je primjereno ovlastiti Komisiju da sudjeluje u pregovorima o djelomičnoj reviziji,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisija se ovlašćuje da u ime Unije pregovara o izmjenama Međunarodnog sporazuma o kakau iz 2010.

               Članak 2.

               Pregovaračke smjernice utvrđene su u Prilogu.

               Članak 3.

               Pregovori se vode uz savjetovanje s Radnom skupinom za sirovine.

               Članak 4.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Zbornik ugovora Ujedinjenih naroda,
                  svezak 2871
                  , str. 3.

                     (2)

                        Odluka Vijeća od 17. svibnja 2011. o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Međunarodnog sporazuma o kakau iz 2010.. SL L 259, 4.10.2011., str. 7.

                     (3)

                        Odluka Vijeća od 17. svibnja 2011. o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Međunarodnog sporazuma o kakau iz 2010.. SL L 259, 4.10.2011., str. 7.

                     (4)

                        Osnovana Sporazumom o kakau iz 1972.: Zbornik ugovora Ujedinjenih naroda, svezak 882, str. 67.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 16.3.2021.
            COM(2021) 119 final
            PRILOG

            Preporuci za odluku Vijeća
            o odobravanju otvaranja pregovora o izmjeni Međunarodnog sporazuma o kakau iz 2010.

               PRILOG

               1.Opće pregovaračke smjernice

               Predložene izmjene

               Preporuke za izmjene Međunarodnog sporazuma o kakau iz 2010. („Sporazum”) koje je od 2019. do 2020. sastavila Radna skupina za reviziju Međunarodnog sporazuma dobrodošle su jer su u skladu s ciljevima koje je EU predstavio u međunarodnim robnim tijelima.

               Pregovaračke smjernice

               U skladu s predloženim izmjenama trebale bi se primjenjivati sljedeće opće pregovaračke smjernice:

               (1)Glavna svrha Sporazuma kako je navedena u članku 1. ne izmjenjuje se.

               (2)Sporazum bi trebalo oblikovati u skladu s krovnim načelima održivosti kako bi se ostvarilo održivo gospodarstvo kakaa. To uključuje:

               ·uzimanje u obzir načela održivog razvoja sadržanih, među ostalim, u Programu Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030. donesenom u New Yorku 2015.,

               ·uzimanje u obzir Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama i nacionalno utvrđenih doprinosa njegovih stranaka,

               ·rad na ostvarivanju cilja da proizvodnja kakaa bude gospodarski održiva, i to tako da se proizvođačima kakaa osiguraju primanja koja bi im trebala omogućiti dostojan prihod i dostojan život,

               ·rad na ostvarivanju cilja da proizvodnja kakaa bude održiva u pogledu okoliša, i to sprečavanjem ili zaustavljanjem krčenja šuma i propadanja prirodnih resursa,

               ·rad na ostvarivanju cilja da proizvodnja kakaa bude društveno održiva, i to osiguravanjem poštovanja ljudskih prava i napretkom prema nultoj stopi dječjeg rada, te

               ·primjenu načela održivog razvoja u ostatku vrijednosnog lanca.

               (3)Međunarodni sporazum o kakau ostaje na snazi dok ga članovi ne raskinu.

               Detaljne pregovaračke smjernice

               Preambula: za moguću izmjenu

               Preambula bi mogla uključivati upućivanje ne samo na „dostojan prihod”, nego i na „prihod dostatan za život”.

               Članak 1. točka (j): za moguću izmjenu

               umjesto „dostatnih prihoda” upućivati na „dostojne prihode” kako bi se osigurala usklađenost teksta s definicijom „dostojnog prihoda” iz članka 2. točke 21.

               Članak 16. stavak 3.: za brisanje

               „Na položaju izvršnog direktora naizmjenično se nalazi kandidat iz članice izvoznice i kandidat iz članice uvoznice.”.

               Članak 36.: za moguću izmjenu

               „U slučaju predviđene neravnoteže Vijeće može predložiti preporuke za ublažavanje negativnih učinaka te neravnoteže na primarne proizvođače. Međutim, te mjere ne smiju biti takve da onemogućuju konkurenciju.”.

               Članak 42.: za moguću izmjenu

               Dobrodošlo je zalaganje za poboljšanje životnog standarda i uvjeta rada. Mogao bi se dodati konkretniji angažman u borbi protiv dječjeg rada.

               Članak 43.: za moguću izmjenu

               Mogao bi se dodati konkretniji angažman u borbi protiv krčenja šuma, propadanja šuma i klimatskih promjena.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 30.4.2021.
            COM(2021) 220 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora u ime Europske unije radi sklapanja sporazuma između Europske unije i Farskih Otoka o općim načelima sudjelovanja Farskih Otoka u programima Unije i pridruživanju Farskih Otoka Obzoru Europa – Okvirnom programu Unije za istraživanja i inovacije (2021.–2027.)

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PREPORUKE

                  Europska komisija preporučuje da Vijeće Europske unije odobri otvaranje pregovora između Europske unije i Farskih Otoka o sporazumu o sudjelovanju Farskih Otoka u bilo kojem programu Unije i o pridruživanju Farskih Otoka Obzoru Europa – Okvirnom programu Unije za istraživanja i inovacije za razdoblje 2021.–2027.

               2.ODNOSI S FARSKIM OTOCIMA

                  Formalni odnosi između EU-a i Farskih Otoka trenutačno se temelje na zasebnim bilateralnim sporazumima o ribarstvu (1980.), trgovini robom (1997.) i sudjelovanju Farskih Otoka u okvirnim programima Unije za istraživanja i inovacije (iz 2010. i 2014., pri čemu su oba sporazuma trajanja ograničenog na trajanje odgovarajućeg okvirnog programa Unije). Farski otoci službeno su se 2010. pridružili sedmom okvirnom programu, a niz europskih projekata svjedoči o aktivnom sudjelovanju farskih istraživača i ustanova u područjima kao što su okoliš, oceanologija, klimatske promjene, ekosustavi i upravljanje ribarstvom. Pridruživanjem Farskih Otoka osmom okvirnom programu, tj. Obzoru 2020., od 2014. tamošnjim je istraživačima, istraživačkim ustanovama i poduzećima omogućen puni pristup financijskim sredstvima Unije i aktivnostima suradnje u području istraživanja i inovacija na ravnopravnoj osnovi sa subjektima iz država članica i ostalih trećih zemalja pridruženih tom programu. To je sudjelovanje postalo vrlo važno za istraživačku zajednicu Farskih Otoka i bitan je nov i uspješan stup odnosa između Farskih Otoka i EU-a. Sporazumi o pridruživanju okvirnom programu Unije vremenski su ograničeni na trajanje svakog sljedećeg programa EU-a, a dosad nije postojao međunarodni sporazum kojim se uređivalo sudjelovanje farskih subjekata u Obzoru Europa ni poticala znanstvena, istraživačka i inovacijska suradnja između EU-a i farskih istraživačkih zajednica.

               3.KONTEKST – SPORAZUM O SUDJELOVANJU FARSKIH OTOKA U BILO KOJEM PROGRAMU UNIJE I ODREDBE ZA POJEDINE PROGRAME

                  Farski otoci su 14. svibnja 2020. pismom namjere formalno izrazili interes za pridruživanje Obzoru Europa. Člankom [16.] stavkom 1. točkom (d) Uredbe o Obzoru Europa, koji se odnosi na pridruživanje trećih zemalja programu, predviđeno je da treće zemlje i druga područja sudjeluju u programu na temelju sporazuma o sudjelovanju treće zemlje u bilo kojem programu Unije. Farski otoci ispunjavaju kriterije za pridruživanje trećih zemalja okvirnom programu Obzor Europa, kako je utvrđeno Uredbom o Obzoru Europa, posebno zbog sljedećeg: imaju dobre kapacitete u području znanosti, tehnologije i inovacija, otvoreno su tržišno gospodarstvo utemeljeno na pravilima, što uključuje pošteno i pravedno postupanje s pravima intelektualnog vlasništva i poštovanje ljudskih prava, imaju demokratske institucije te aktivno promiču politike kojima se povećava gospodarska i socijalna dobrobit građana.

                  Kako bi pridruživanje Farskih Otoka okvirnim programima EU-a za istraživanja i inovacije bilo neometano te se uspostavio opći okvir za njihovo sudjelovanje u bilo kojem programu Unije, preporučuje se odobriti otvaranje pregovora o sporazumu u kojem će se definirati sljedeće:

               ·opća načela relevantna za sudjelovanje u bilo kojem programu Unije, uključujući financijske doprinose treće zemlje,

               ·uvjeti za pojedine programe u pogledu pridruživanja Farskih Otoka okvirnom programu Obzor Europa, prema uvjetima tog okvirnog programa.

                  U predloženom sporazumu utvrdit će se opći uvjeti sudjelovanja u svim drugim programima Unije, što će se dopuniti uvjetima za pojedine programe u obliku protokola uz sporazum, o kojima se može pregovarati u budućnosti ako obje strane budu smatrale da je to u njihovu obostranom interesu.

                  U uvjetima za pojedine programe trebalo bi predvidjeti mogućnost pridruživanja Farskih Otoka svim dijelovima okvirnog programa Obzor Europa, osim posebnog programa za istraživanja u području obrane uspostavljenog [Uredbom .../.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europskog fonda za obranu]. Tako neće doći do prekida pridruživanja Farskih Otoka okvirnim programima za istraživanja i inovacije, u koje su (točnije, u sedmi okvirni program i Obzor 2020.) u potpunosti uključeni od 2010. Bez obzira na to što je zbog strukture i dimenzije farskog sustava istraživanja i inovacija sudjelovanje u prvom i trećem stupu instrumenata za jednog korisnika (uglavnom instrument za MSP-ove) bilo ograničeno, znatan dio doprinosa EU-a bio je usmjeren na mjere suradnje na temelju prethodnog okvirnog programa. To je sudjelovanje ocijenjeno korisnim za obje strane, uz posebnu dodanu vrijednost u tematskim područjima kao što su okoliš, zdravlje, hrana i istraživanje oceana. Farski otoci znatno su više uplaćivali u zadnje okvirne programe nego što im je iz njih isplaćeno. U predloženom sporazumu utvrdit će se pošteni i uravnoteženi uvjeti financijskog doprinosa Farskih Otoka. Sporazum će se temeljiti i na iskustvu iz programa Obzor 2020. te će, kao i prethodni sporazum o pridruživanju, sadržavati odredbu o uzajamnosti, osiguravajući da istraživači i pravni subjekti s poslovnim nastanom u Uniji mogu u najvećoj mogućoj mjeri sudjelovati u farskim istraživačkim i inovacijskim programima ekvivalentnima okvirnom programu Obzor Europa, u skladu s uvjetima utvrđenima u zakonodavstvu Farskih Otoka.

               4.PRAVNA OSNOVA

                  Postupovna je pravna osnova za preporučenu odluku članak 218. stavci 3. i 4. UFEU-a.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobravanju otvaranja pregovora u ime Europske unije radi sklapanja sporazuma između Europske unije i Farskih Otoka o općim načelima sudjelovanja Farskih Otoka u programima Unije i pridruživanju Farskih Otoka Obzoru Europa – Okvirnom programu Unije za istraživanja i inovacije (2021.–2027.)

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavke 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da bi trebalo otvoriti pregovore radi sklapanja sporazuma o općim načelima sudjelovanja Farskih Otoka u programima Unije i pridruživanju Farskih Otoka Obzoru Europa – Okvirnom programu Unije za istraživanja i inovacije (2021.–2027.),

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Europska komisija ovlašćuje se da u ime Unije u pregovorima dogovori sporazum o općim načelima sudjelovanja Farskih Otoka u programima Unije i pridruživanju Farskih Otoka Obzoru Europa – Okvirnom programu Unije za istraživanja i inovacije (2021.–2027.).

               Članak 2.

               Pregovaračke smjernice utvrđene su u Prilogu ovoj Odluci.

               Članak 3.

               Pregovori se vode uz savjetovanje s [posebnim odborom iz članka 218. stavka 4. UFEU-a].

               Članak 4.

               Ova je Odluka upućena Europskoj komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 30.4.2021.
            COM(2021) 220 final
            PRILOG

            Preporuci zaODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora u ime Europske unije radi sklapanja sporazuma između Europske unije i Farskih Otoka o općim načelima sudjelovanja Farskih Otoka u programima Unije i pridruživanju Farskih Otoka Obzoru Europa – Okvirnom programu Unije za istraživanja i inovacije (2021.–2027.)

               PRILOG

               SMJERNICE ZA PREGOVORE O SPORAZUMU IZMEĐU Europske unije i Farskih Otoka o općim načelima sudjelovanja Farskih Otoka u programima Unije i pridruživanju Farskih Otoka Obzoru Europa – Okvirnom programu Unije za istraživanja i inovacije (2021.–2027.)

               1.U sporazumu bi se trebali predvidjeti uvjeti sudjelovanja Farskih Otoka u bilo kojem programu Unije. Obilježja mu moraju biti:

               (a)pravedna ravnoteža doprinosa treće zemlje koja sudjeluje u programima Unije i koristi za tu treću zemlju;

               (b)utvrđeni uvjeti za sudjelovanje u programima, uključujući izračun financijskih doprinosa pojedinim programima i njihova administrativnog troška. Ti doprinosi smatraju se namjenskim prihodima u skladu s člankom 21. stavkom 5. Financijske uredbe;

               (c)trećoj se zemlji ne dodjeljuje ovlast za donošenje odluka o programu Unije;

               (d)jamče se prava Unije da osigura dobro financijsko upravljanje i štiti svoje financijske interese.

               2.U sporazumu bi trebalo utvrditi opća načela relevantna za sudjelovanje u bilo kojem programu Unije. Sporazumom bi trebalo propisati da eventualna pridruživanja Farskih Otoka budućim programima Unije budu u obliku protokola uz sporazum. Takve bi protokole trebalo donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma.

               3.Podložno stupanju na snagu [Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije], u sporazumu bi se trebali predvidjeti uvjeti sudjelovanja Farskih Otoka u svim dijelovima Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije (2021.–2027.), koji se provodi na temelju posebnog programa uspostavljenog [Odlukom …/… o uspostavi posebnog programa za provedbu Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije] i financijskog doprinosa Europskom institutu za inovacije i tehnologiju (EIT). Ti uvjeti trebali bi biti u skladu s [Uredbom Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije te o utvrđivanju pravila za sudjelovanje i širenje rezultata i s Odlukom XXX od [datum] Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi posebnog programa za provedbu Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije] te sa svim drugim pravilima koja se odnose na provedbu tog okvirnog programa.

               4.U sporazumu bi se trebala utvrditi razina financijskog doprinosa koji Farski Otoci uplaćuju u opći proračun Unije.

               5.U sporazumu bi se za Farske Otoke trebao predvidjeti status promatrača u odboru za program Obzor Europa.

               6.Sporazum bi trebao imati odredbu o uzajamnosti, na temelju koje se pravnim subjektima s poslovnim nastanom u Uniji, koliko je god to moguće, omogućuje uzajamno sudjelovanje u ekvivalentnim programima Farskih Otoka.

               7.U sporazumu bi se trebala utvrditi pravila o dobrom financijskom upravljanju u vezi s financijskim sredstvima Unije. Posebno bi se trebali odgovarajuće zaštititi financijski interesi Unije, što obuhvaća sprečavanje, otkrivanje, ispravljanje i istragu nepravilnosti, uključujući prijevare, povrat izgubljenih, pogrešno isplaćenih ili nepravilno utrošenih sredstava te, prema potrebi, izricanje administrativnih kazni i povrat novca. Europska komisija (OLAF) mora moći provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, a Ured europskog javnog tužitelja istrage i kazneni progon kaznenih djela protiv financijskih interesa Unije.

               8.Komisija bi tijekom pregovora trebala procijeniti mogućnost uključivanja odredbe o privremenoj primjeni.

               9.Sporazum bi trebao biti u skladu s povezanim politikama i ciljevima EU-a.