title: Preporuka Komisije (EU) 2021/554 оd 30. ožujka 2021. o obliku, sadržaju, rokovima i iscrpnosti obavijesti u okviru postupaka iz članka 32. Direktive (EU) 2018/1972 Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija

text:
               31.3.2021

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 112/5

      PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2021/554
      оd 30. ožujka 2021.
      o obliku, sadržaju, rokovima i iscrpnosti obavijesti u okviru postupaka iz članka 32. Direktive (EU) 2018/1972 Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/1972 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija (1) (Zakonik), a posebno njezin članak 34.
      budući da:

                  (1)

                  Prema Zakoniku nacionalna regulatorna tijela doprinose razvoju unutarnjeg tržišta surađujući međusobno, s Komisijom i s Tijelom europskih regulatora za elektroničke komunikacije (BEREC), osnovanim na temelju Uredbe (EU) 2018/1971 Europskog parlamenta i Vijeća (2), na transparentan način kako bi se u svim državama članicama osigurala dosljedna primjena Zakonika.

                  (2)

                  Kako bi se osiguralo da odluke donesene na nacionalnoj razini ne štete unutarnjem tržištu elektroničkih komunikacija ili ciljevima regulatornog okvira, nacionalna regulatorna tijela dužna su obavijestiti Komisiju, BEREC i nacionalna regulatorna tijela drugih država članica o nacrtu mjera iz članka 32. stavka 3. Zakonika. Ta je obavijest, dakle, bitan postupovni zahtjev. U skladu s tim neispunjavanje tog zahtjeva, među ostalim u slučaju nacrta odluka kojima se utvrđuju ili izmjenjuju prethodno dostavljene regulatorne obveze, može prouzročiti poništenje mjere u skladu s nacionalnim pravom (3).

                  (3)

                  U člancima 32. i 33. Zakonika utvrđeni su određeni postupci i obvezujući rokovi za razmatranje obavijesti.

                  (4)

                  Kako bi osigurala djelotvornost suradnje i mehanizma savjetovanja te doprinijela pravnoj sigurnosti, Komisija je u Preporuci 2003/561/EZ (4) dala preporuke o glavnim postupovnim aspektima obavijesti koje se dostavljaju na temelju relevantnih odredaba. Preporuka 2003/561/EZ poslije je zamijenjena Preporukom 2008/850/EZ (5) kako bi se postupak obavješćivanja još pojednostavnio i razjasnio. Ovom se Preporukom ažuriraju primjenjive smjernice tako da se obuhvati novija praksa i ispunjavaju odredbe Zakonika.

                  (5)

                  Kontakti prije dostavljanja službene obavijesti radi rasprave o formalnim i materijalnim pitanjima u vezi s nacrtom mjera bili su veoma korisni i Komisiji i nacionalnim regulatornim tijelima, koja su ih često tražila. U okviru te komunikacije nacionalna regulatorna tijela imaju priliku predstaviti nacrt svojih mjera i s Komisijinim službama otvoreno raspravljati o predloženim nacionalnim mjerama. Zato bi nacionalna regulatorna tijela trebalo poticati da što prije zatraže takve kontakte, prije i/ili poslije svojih nacionalnih savjetovanja, osobito ako je riječ o nacrtu mjera koje se odnose na preispitivanje tržišta.

                  (6)

                  Kontakti između službi Komisije i nacionalnih regulatornih tijela koja dostavljaju obavijest predviđeni su u različitim fazama postupka obavješćivanja, među ostalim i kad službe Komisije traže dodatne informacije od tih tijela ili neposredno nakon Komisijina dopisa s primjedbama ili bez primjedbi ili odluka o pokretanju detaljne faze istrage.

                  (7)

                  Zakonik omogućuje nacionalnim regulatornim tijelima da u svakom trenutku povuku dostavljeni nacrt mjere. Ako se dostavljeni nacrt mjere povuče u početnom jednomjesečnom razdoblju, ta se mjera uvijek briše iz registra u sigurnom elektroničkom sučelju (6). Ako se, međutim, dostavljeni nacrt mjere povuče tek nakon što Komisija izda odluku kojom se od nacionalnog regulatornog tijela zahtijeva povlačenje tog nacrta mjere na temelju članka 32. stavka 6. točke (a) Zakonika, prvotno dostavljena mjera ostaje u sigurnom elektroničkom sučelju radi transparentnosti. U oba se slučaja obavijest o povlačenju objavljuje u javnom dijelu sigurnog elektroničkog sučelja.

                  (8)

                  Kao dodatne smjernice nacionalnim regulatornim tijelima o sadržaju nacrta mjera, u ovoj su Preporuci utvrđene određene minimalne informacije koje bi trebalo dati o sadržaju nacrta mjera kako bi ih se moglo pravilno ocijeniti. To bi također trebalo smanjiti količinu informacija koje Komisija naknadno traži tijekom ocjenjivanja obavijesti.

                  (9)

                  Valja voditi računa o potrebi da se, s jedne strane, mjera dobro ocijeni i da se, s druge strane, administrativni postupci maksimalno pojednostavne. U tom smislu mehanizam obavješćivanja ne bi trebao nepotrebno administrativno opteretiti dotične stranke. Kako bi se postupak ubrzao i kako bi Komisija, BEREC i druga nacionalna regulatorna tijela lakše razmotrila dostavljeni nacrt mjere, nacionalna regulatorna tijela za obavješćivanje bi trebala upotrebljavati komplet obrazaca.

                  (10)

                  Radi veće transparentnosti priopćenog nacrta mjere i lakše razmjene informacija o takvim mjerama između nacionalnih regulatornih tijela, BEREC-a i Komisije, objavljeni standardni i kratki obavijesni obrasci trebali bi sadržavati jasan, sažet opis glavnih elemenata nacrta mjere koji se dostavlja. U predlošcima tih obrazaca navodi se da se traženi podaci u odjeljke predloška unose prema potrebi, odnosno da ne moraju svi podaci biti relevantni u svakom pojedinom slučaju.

                  (11)

                  Kratki obavijesni obrazac trebalo bi upotrebljavati za određene kategorije nacrta mjera repetitivne ili tehničke prirode kako bi se svim navedenim stranama smanjilo administrativno opterećenje. Nacionalna regulatorna tijela često mijenjaju tehničke pojedinosti prethodno uvedenih regulatornih mjera kako bi uzela u obzir promjene relevantnih gospodarskih pokazatelja ili čimbenika (kao što su promjene troška opreme ili stopa inflacije ili cijena najma nekretnina) ili kako bi ažurirala prognoze ili pretpostavke. Kratkim obavijesnim obrascem trebalo bi javljati samo promjene ili ažuriranja pojedinosti kojima se ne mijenja priroda ili opće područje primjene postojećih regulatornih mjera. Vjerojatno je da će takvu vrstu nacrta mjera biti jednostavnije ocijeniti, pa bi Komisija, kao što se to već događalo, ocjenu mogla dati za manje od mjesec dana. Slično tome, iz dosadašnje je prakse vidljivo da Komisija nakon ocjenjivanja tih vrsta nacrta mjera često nema primjedbi za nacionalno regulatorno tijelo u skladu s člankom 32. stavkom 3. Zakonika. Stoga se u Preporuci pojašnjava u kojim se situacijama može upotrijebiti kratki obavijesni obrazac.

                  (12)

                  S druge strane, materijalne promjene prirode ili područja primjene regulatornih mjera koje imaju znatan učinak na tržište, kao što su izmjene metodologija za izračun troškova ili cijena (7) ili promjene u određivanju postupnog sniženja ili promjene cijena (osim ažuriranja cijena koje su jednostavno posljedica promjena spomenutih relevantnih gospodarskih pokazatelja ili čimbenika), trebalo bi prijavljivati na standardnom obavijesnom obrascu.

                  (13)

                  U kompletu obrazaca za obavješćivanje trebalo bi, prema potrebi, označiti sadržaj obavijesti koji se odnosi na nove odredbe uvedene Zakonikom. To ponajprije obuhvaća obavijesti u okviru područja primjene članaka 61. i 76. Zakonika (obveze simetričnog pristupa i ponude zajedničkog ulaganja) te članaka od 78. do 81. Zakonika (dobrovoljno razdvajanje, obveze, isključivo veleprodajni poduzetnici i migracija s povijesne infrastrukture).

                  (14)

                  Mehanizam koji Komisiji omogućuje da od nacionalnih regulatornih tijela zahtijeva da povuku planirane mjere koje se odnose na definiciju tržišta i određivanje poduzetnika sa značajnom tržišnom snagom ako bi one stvorile prepreku unutarnjem tržištu ili ako ne bi bile u skladu s pravom Unije znatno je pridonio usklađenim regulatornim pristupima država članica. Pokazalo se da se njime uspješno razjašnjavaju okolnosti u kojima bi trebalo primijeniti ex ante regulaciju.

                  (15)

                  Iskustvo s postupcima unutarnjeg tržišta na temelju članaka 7. i 7.a Direktive 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8) pokazalo je da to što nacionalna regulatorna tijela u sličnim tržišnim uvjetima nedosljedno primjenjuju regulatorne mjere može narušiti unutarnje tržište elektroničkih komunikacija.

                  (16)

                  Zakonikom su Komisiji dodijeljene nove ovlasti da, pod uvjetom da BEREC dijeli njezino mišljenje, od nacionalnog regulatornog tijela zahtijeva da povuče nacrte mjera koje se odnose na i. proširenje obveza nakon prve sabirne ili razdjelne točke radi rješavanja velikih i trajnih gospodarskih ili fizičkih prepreka replikaciji (članak 61. stavak 3. Zakonika) ili ii. na regulatorni tretman novih mreža vrlo velikog kapaciteta (VHCN) (članak 76. Zakonika).

                  (17)

                  Kako bi se ispunili opći ciljevi utvrđeni u članku 3. Zakonika, osobito ciljevi uklanjanja preostalih prepreka unutarnjem tržištu i promicanja regulatorne predvidljivosti, ključno je potpuno poštovanje mehanizma obavješćivanja iz članka 32. Zakonika.

                  (18)

                  Radi povećanja transparentnosti i djelotvornosti mehanizma savjetovanja iz članka 32., Komisija, druga nacionalna regulatorna tijela i BEREC trebali bi moći lako provjeriti je li i na koji način nacionalno regulatorno tijelo koje je dostavilo nacrt mjere uzelo u obzir dostavljene primjedbe. Zato bi nacionalno regulatorno tijelo, u obavijesti Komisiji, BEREC-u ili drugom nacionalnom regulatornom tijelu o mjeri donesenoj nakon njihovih primjedbi, trebalo navesti na koji je način u najvećoj mogućoj mjeri uzelo u obzir te primjedbe.

                  (19)

                  Zahtjevi nacionalnih regulatornih tijela za produljenje roka za dostavu nove analize tržišta na temelju članka 67. stavka 5. Zakonika trebaju sadržavati dostatne i obrazložene informacije kako bi Komisija mogla procijeniti treba li odobriti traženo produljenje.

                  (20)

                  Na temelju članka 34. Zakonika BEREC je dostavio svoje mišljenje o ovoj Preporuci (9)12. veljače 2021.,

            PREPORUČUJE:

         Komunikacijski kanali

                  1.

                  Nacionalna regulatorna tijela potiču se da iskoriste priliku za neslužbenu raspravu sa službama Komisije o svim preliminarnim zaključcima ili o pitanjima povezanima s budućim nacrtima mjera na predobavijesnom sastanku (uključujući telefonski razgovor ili videokonferenciju, ako je tako praktičnije). Trebalo bi poticati predobavijesne kontakte prije i/ili poslije nacionalnog savjetovanja predviđenog u članku 23. stavku 1. Zakonika. Ti su kontakti osobito važni ako je riječ o nacrtima mjera koje se sastoje od preispitivanja tržišta, ali važni su i za regulatorne mjere. U tim slučajevima, osobito ako je nacrt mjere znatno izmijenjen nakon javnog savjetovanja, pozivamo da se prije službene obavijesti o takvim mjerama na temelju članka 32. stavka 3. Zakonika održe dodatni predobavijesni kontakti.

                  2.

                  Nacionalna regulatorna tijela obavijesti bi trebala dostavljati putem sigurnog elektroničkog sučelja koje odredi Komisija.

                  3.

                  Ako nacionalno regulatorno tijelo zbog tehničkih ili drugih razloga ne može učitati dokumente povezane s obavijesti u sigurno elektroničko sučelje, može ih poslati Komisiji elektroničkom poštom. Druga nacionalna regulatorna tijela i BEREC tim dokumentima ipak mogu pristupiti unutar sigurnog elektroničkog sučelja, kamo ih Komisija odmah sprema. Svaki dokument koji je iznimno poslalo elektroničkom poštom nacionalno regulatorno tijelo trebalo bi učitati u sigurno elektroničko sučelje čim je to tehnički moguće.

                  4.

                  Nakon učitavanja obavijesti u sigurno elektroničko obavijesno sučelje (registracije) Komisija može nacionalnom regulatornom tijelu poslati zahtjev za informacije ili pojašnjenje u skladu s člankom 20. stavkom 2. Zakonika. Preporučuje se da nacionalna regulatorna tijela tražene informacije dostave u roku od tri radna dana (10) ako su lako dostupne. Nacionalna regulatorna tijela trebala bi obavijestiti službe Komisije o problemima koji bi ih mogli spriječiti da poštuju taj rok.

                  5.

                  Ako se drugo nacionalno regulatorno tijelo ili BEREC želi očitovati o obavijesti, može to učiniti na bilo kojem službenom jeziku koji bi drugim nacionalnim regulatornim tijelima mogao olakšati savjetovanje s njim. Očitovanje bi trebalo dostaviti Komisiji, BEREC-u i drugim nacionalnim regulatornim tijelima elektroničkim putem, po mogućnosti učitavanjem u javni dio Komisijina sigurnog elektroničkog sučelja.

                  6.

                  Nacionalna regulatorna tijela trebala bi utvrditi i redigirati sve povjerljive informacije te zatražiti ispravak svih pogrešaka u dopisu Komisije s primjedbama ili bez primjedbi u roku od tri radna dana, prije objave dopisa u javnom dijelu Komisijina sigurnog elektroničkog sučelja.

                  7.

                  Nacionalno regulatorno tijelo može u bilo kojem trenutku odlučiti povući dostavljeni nacrt mjere. U tom slučaju trebalo bi učitati obavijest o povlačenju u sigurno elektroničko sučelje.

                  8.

                  Ako nacionalno regulatorno tijelo donese nacrt mjere, koji je prethodno dostavilo u skladu s člankom 32. stavkom 3. Zakonika, nakon što je primilo primjedbe Komisije, BEREC-a ili drugog nacionalnog regulatornog tijela, trebalo bi obavijestiti Komisiju, BEREC ili druga nacionalna regulatorna tijela o donesenoj mjeri i načinu na koji je u najvećoj mogućoj mjeri uzelo u obzir te primjedbe. Radi povećanja transparentnosti i lakšeg obavješćivanja o donesenim mjerama, nacionalna regulatorna tijela Komisiju bi o donesenim mjerama trebala obavijestiti dostavljanjem ispunjenog obrasca iz Priloga IV. i te mjere.

         Iscrpnost obavijesti

                  9.

                  Obavijesti bi trebale biti na jednom od službenih jezika Unije. Standardni obavijesni obrazac (prilozi I. i II.) ili kratki obavijesni obrazac (Prilog III.), zajedno nazvani „komplet obavijesnih obrazaca”, i obavijest o donesenim mjerama (Prilog IV.) mogu biti na bilo kojem službenom jeziku koji može olakšati komunikaciju između nacionalnih regulatornih tijela i BEREC-a.

                  10.

                  Nacrt mjere koji dostavi nacionalno regulatorno tijelo trebao bi biti propisno obrazložen i popraćen drugom dokumentacijom potrebnom za ocjenu mjere. Sve informacije koje dostave nacionalna regulatorna tijela trebale bi biti potpune i sažete u obavijesnom obrascu.

                  11.

                  Kako bi se povećala učinkovitost mehanizma obavješćivanja i pravna sigurnost za nacionalna regulatorna tijela i tržišne sudionike te osigurala pravodobna provedba regulatornih mjera, poželjno je da obavijest nacionalnog regulatornog tijela o analizi tržišta, ako je moguće, sadržava i regulatorne mjere koje je to tijelo predložilo za uklanjanje utvrđenih tržišnih nedostataka. Ako se nacrt mjere odnosi na tržište za koje je utvrđeno da je kompetitivno i za koje već postoje regulatorne mjere, obavijest bi trebala uključivati i prijedlog o povlačenju tih obveza.

                  12.

                  Komplet obavijesnih obrazaca nije zamjena za dostavljeni nacrt mjere, nego bi njegova pravilna upotreba trebala omogućiti Komisiji, BEREC-u i nacionalnim regulatornim tijelima drugih država članica da provjere sadržava li dostavljeni nacrt mjere sve informacije potrebne za obavljanje njihovih zadaća u skladu s člancima 32. i 33. Zakonika i u rokovima koji su u njima zadani.

                  13.

                  Nacionalno regulatorno tijelo tražene bi informacije trebalo navesti u odgovarajućim odjeljcima obavijesnog obrasca zajedno s upućivanjima na dio dostavljenog nacrta mjere u kojem se te informacije mogu pronaći.

                  14.

                  Nacionalna regulatorna tijela potiču se da unaprijed, osobito u neslužbenim predobavijesnim kontaktima, s Komisijom rasprave eventualna pitanja o tome je li konkretna nacionalna mjera obuhvaćena područjem primjene članka 32. stavka 3. Zakonika te o obliku ili sadržaju planiranih obavijesti. U skladu s tim nacionalna regulatorna tijela potiču se da se savjetuju s Komisijom o svim aspektima ili pitanjima u vezi s kompletom obavijesnih obrazaca i, osobito, o vrsti informacija koje moraju dostaviti.

         Obavješćivanje standardnim obavijesnim obrascem

                  15.

                  Nacrt mjera trebalo bi dostaviti Komisiji, BEREC-u i drugim nacionalnim regulatornim tijelima zajedno s propisno ispunjenim standardnim obavijesnim obrascem utvrđenim u prilozima I. i II., osim u slučajevima iz točke 18. ove Preporuke.

                  16.

                  Dostavljeni nacrt mjera trebao bi, prema potrebi, uključivati sve sljedeće stavke:

            (a)
            informacije potrebne za sve obavijesti na standardnom obavijesnom obrascu

                  (1)

                  datumi i rezultati prethodnog javnog savjetovanja koje je provelo nacionalno regulatorno tijelo;

                  (2)

                  mišljenje nacionalnog tijela nadležnog za tržišno natjecanje, ako ga je izdalo;

            (b)
            dodatne informacije potrebne za obavijesti o nacrtu mjere povezane s analizom tržišta i uvođenjem regulatornih mjera (članci 64., 67. i 68. Zakonika)

                  (1)

                  mjerodavno tržište proizvoda ili usluga (11), posebice opis proizvoda i usluga koje treba uključiti u mjerodavno tržište ili isključiti iz njega na temelju zamjenjivosti na strani potražnje i ponude. Ako se, za potrebe analize tržišta, u nacrtu mjere definira mjerodavno tržište koje se razlikuje od onog u Preporuci Komisije (EU) 2020/2245 (12), nacionalna regulatorna tijela trebala bi dokazati da su ispunjeni kriteriji iz članka 67. stavka 1. Zakonika;

                  (2)

                  relevantno geografsko tržište, uključujući obrazloženu analizu uvjeta tržišnog natjecanja na temelju zamjenjivosti na strani potražnje i ponude te informacije i podatke korištene u geografskoj analizi što se odnose na odabir osnovne geografske jedinice, korištene strukturne pokazatelje i pokazatelje ponašanja (tj., prema potrebi, broj konkurentskih mreža, tržišne udjele i njihove trendove, analizu određivanja cijena ili različitih cijena na regionalnoj razini te uzorke ponašanja) (13),

                  (3)

                  glavni poduzetnici koji posluju na mjerodavnom tržištu;

                  (4)

                  rezultati analize mjerodavnog tržišta, osobito zaključci o prisutnosti ili nepostojanju djelotvornog tržišnog natjecanja na mjerodavnom veleprodajnom tržištu, i analize odgovarajućeg maloprodajnog tržišta, uključujući razloge za tu prisutnost ili nepostojanje, tj. dostavljeni nacrt mjere trebao bi sadržavati tržišne udjele (po mogućnosti izražene vrijednošću i obujmom) različitih poduzetnika i njihove trendove te, prema potrebi, navode o drugim relevantnim kriterijima kao što su zapreke ulasku na tržište, ekonomija razmjera i opsega, vertikalna integracija, kontrola infrastrukture koju je teško duplicirati, tehnološke prednosti ili nadmoć, nepostojeća ili mala protutežna kupovna moć, jednostavan ili povlašten pristup tržištima kapitala/financijskim resursima, ukupna veličina poduzetnika, diversifikacija proizvoda/usluga, veoma razvijena distribucijska i prodajna mreža, nepostojanje potencijalne konkurencije i zapreke širenju;

                  (5)

                  prema potrebi, poduzetnici za koje je određeno da imaju, samostalno ili zajedno, značajnu tržišnu snagu te obrazloženje, dokazi i sve druge relevantne činjenične informacije u prilog takvom određenju;

                  (6)

                  u slučaju dostavljanja nacrta mjera obuhvaćenih člankom 68. Zakonika, posebne regulatorne obveze predložene za rješavanje nepostojanja djelotvornog tržišnog natjecanja na dotičnom mjerodavnom tržištu ili, ako je utvrđeno da na mjerodavnom tržištu postoji djelotvorno tržišno natjecanje i da su na njemu već uvedene takve obveze, nacrt mjera predloženih za povlačenje tih obveza;

                  (7)

                  za nacrt mjera obuhvaćenih područjem primjene članka 76. stavka 2. Zakonika obavijest bi trebala sadržavati: podroban opis obveze koju je ponudio operator sa značajnom tržišnom snagom i njezine usklađenosti s uvjetima iz članka 76. stavka 1. Zakonika; opis regulatornog tretmana novih mrežnih elemenata mreža vrlo velikog kapaciteta koji podliježu obvezi, subjekata koji su suulagatelji, visine njihova zajedničkog ulaganja i njihove vjerojatne konkurentne uloge na tržištu; te, prema potrebi, opis regulatornih mjera uvedenih na temelju članka 76. stavka 2. trećeg podstavka Zakonika i obrazloženje za uvođenje, zadržavanje ili prilagodbu takvih mjera;

                  (8)

                  za nacrt mjera obuhvaćenih člankom 79. Zakonika obavijest bi trebala sadržavati odluku o obvezama (ako se razlikuje od nacrta mjere), podroban opis uvjeta koje je prihvatilo nacionalno regulatorno tijelo te prirodu i rezultate provedenog ispitivanja tržišta;

                  (9)

                  za nacrt mjera obuhvaćenih člankom 80. Zakonika obavijest bi trebala sadržavati podrobne relevantne informacije o tome da su ispunjeni uvjeti za ukidanje određenih obveza koje se odnose na značajnu tržišnu snagu na temelju članka 80. stavka 1. Zakonika;

                  (10)

                  obavijesti u skladu s člankom 68. stavkom 3. drugim podstavkom Zakonika trebale bi sadržavati i primjereno obrazloženje zahtjeva Komisiji o tome zašto bi operatorima sa značajnom tržišnom snagom trebalo uvesti obveze za pristup ili međupovezivanje koje nisu navedene u člancima od 69. do 74. i od 76. do 80. Zakonika;

                  (11)

                  obavijesti obuhvaćene područjem primjene članka 68. stavka 5. Zakonika trebale bi sadržavati i primjereno obrazloženje zašto su planirani nacrti mjera potrebni za ispunjavanje međunarodnih obveza

            (c)
            dodatne informacije potrebne za obavijesti o nacrtu mjera druge vrste (članak 61. Zakonika)

                  (1)

                  u slučaju obavijesti o nacrtu mjera obuhvaćenih člankom 61. stavcima od 1. do 4. Zakonika, nacrt mjere trebao bi uključivati zahvaćene poduzetnike, pravnu osnovu nacrta mjere, opis obveza koje se uvode i upućivanja na sve povezane prethodno dostavljene nacrte mjera, uključujući rezultate analize mjerodavnog tržišta koje može biti zahvaćeno, kako je opisano u prethodnoj točki 4.;

                  (2)

                  nacrt mjera obuhvaćenih člankom 61. stavkom 3. Zakonika trebao bi sadržavati opis kako je nacionalno regulatorno tijelo utvrdilo prvu sabirnu ili razdjelnu točku (FCDP) i/ili točku nakon FCDP-a na kojoj se može smjestiti dovoljan broj veza krajnjih korisnika kako bi se učinkovitom poduzetniku omogućilo da prevlada utvrđene znatne prepreke mogućnosti replikacije te informacije i argumente u prilog zaključku da se dotični mrežni elementi ne mogu replicirati te da su stoga obveze opravdane. Konkretno, kad je riječ o obvezama predloženima na temelju članka 61. stavka 3. drugog podstavka, nacionalna regulatorna tijela trebala bi navesti opis gospodarskih ili fizičkih prepreka replikaciji koje smatraju velikima i trajnima te problema tržišnog natjecanja i tržišnih nedostataka na maloprodajnoj razini koje se predloženim obvezama nastoji ukloniti, opravdanja eventualnih iznimki koje bi se primjenjivale, kao što je određivanje koje se postavljanje mreže može smatrati novim i koji se projekti mogu smatrati malima.

         Obavješćivanje kratkim obavijesnim obrascem

                  17.

                  Sljedeće nacrte mjera trebalo bi dati na raspolaganje pravilnim ispunjavanjem kratkog obavijesnog obrasca iz Priloga III.:

                              (a)

                              nacrte mjera isključivo tehničke prirode kojima se ažuriraju detalji prethodno uvedenih regulatornih mjera i koje nemaju znatan učinak na tržište; to mogu biti izmjene standardnih ponuda s manjim prilagodbama već definiranih obveza i drugostupanjske obavijesti (14) kad nema izmjene ili je ona tehničke prirode;

                              (b)

                              ažuriranja odluka o testu ekonomske replikacije kojima se ne mijenja osnovna metodologija (npr. testiranje novih cijena/ponuda);

                              (c)

                              naknadne obavijesti o obvezama drugih operatora s korištenjem istog pristupa/metodologije koji je već korišten (kao što je ažuriranje obveza u pogledu tržišta usluga završavanja poziva) ako su izmjene ograničene na regulatorne mjere i ne odnose se na definiciju tržišta i određivanje značajne tržišne snage;

                              (d)

                              nacrte mjera obuhvaćenih područjem primjene članka 76. stavka 2. Zakonika ako su ograničene na naknadne pojedinačne nacrte odluka na temelju prethodno dostavljenog i ocijenjenog programa zajedničkog ulaganja i pod uvjetom da se od ocjenjivanja tog programa okolnosti nisu bitno promijenile (15).

                  18.

                  Za nacrt mjera iz točke 17. trebalo bi biti dovoljno da nacionalno regulatorno tijelo ispuni i podnese kratki obavijesni obrazac te da učita nacrt mjere u sigurno elektroničko sučelje Komisije kako bi bio javno dostupan. Bude li Komisija tijekom ocjenjivanja dostavljene mjere smatrala da je potrebna dodatna dokumentacija, može je zatražiti u bilo kojoj fazi postupka.

                  19.

                  No ako Komisija nakon provjere unutar pet radnih dana smatra da kratki obavijesni obrazac ne odgovara uvjetima u pogledu kategorija iz točke 17., nacionalno regulatorno tijelo koje ga je dostavilo trebalo bi bez odgađanja nacrt mjere podnijeti koristeći se standardnim obavijesnim obrascem. U takvim se slučajevima jednomjesečno razdoblje preispitivanja ne bi prekidalo.

                  20.

                  Pri planiranju obavijesti na temelju članka 68. stavka 3. podstavaka od drugog do četvrtog Zakonika nacionalna regulatorna tijela trebala bi predvidjeti da je za donošenje Komisijine odluke o odobrenju potrebno najmanje pet mjeseci jer se za mjere koje se moraju donijeti kao provedbeni akti u skladu s člankom 118. stavkom 3. mora savjetovati s BEREC-om.

         Registracija obavijesti

                  21.

                  Obavijesti dostavljene na obavijesnim obrascima iz točaka 16. i 17. registriraju se redom dostavljanja. Nacionalna regulatorna tijela trebala bi voditi računa da jednomjesečno razdoblje preispitivanja počinje u trenutku primitka obavijesti o nacrtu mjere.

                  22.

                  Potvrdu i dodjelu broja obavijesti trebalo bi registrirati, a elektroničkim bi putem trebalo obavijestiti sva nacionalna regulatorna tijela, BEREC i druge registrirane korisnike sigurnog elektroničkog sučelja Komisije. Obavijest o registraciji trebala bi sadržavati:

                              (a)

                              datum registracije obavijesti;

                              (b)

                              predmet obavijesti;

                              (c)

                              obavijesni obrazac;

                              (d)

                              svu primljenu popratnu dokumentaciju.

         Obrada povjerljivih informacija

                  23.

                  Ako nacionalno regulatorno tijelo smatra da su informacije o obavijesti povjerljive u skladu s pravilima Unije i nacionalnim pravilima o poslovnoj tajni, autor informacija trebao bi ih jasno označiti kao „povjerljive” prije njihova učitavanja na sigurno elektroničko sučelje Komisije ili, prema potrebi, slanja elektroničkim putem.

                  24.

                  Kako bi obavijesti bile transparentne, svaku obavijest dostavljenu s oznakom „povjerljivo” trebalo bi dostaviti i u redigiranoj ili prilagođenoj verziji koja nije povjerljiva i koja će biti objavljena.

                  25.

                  Nacionalna regulatorna tijela ne bi trebala unositi povjerljive informacije u obavijesne obrasce iz točke 9.

                  26.

                  Ova je Preporuka upućena državama članicama.

         Sastavljeno u Bruxellesu 30. ožujka 2021.

               Za Komisiju

            Thierry BRETON

               Član Komisije

         (1)  SL L 321, 17.12.2018., str. 36.

         (2)  Uredba (EU) 2018/1971 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o osnivanju Tijela europskih regulatora za elektroničke komunikacije (BEREC) i Agencije za potporu BEREC-u (Ured BEREC-a), izmjeni Uredbe (EU) 2015/2120 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1211/2009 (SL L 321, 17.12.2018., str. 1.).

         (3)  Presuda Suda Europske unije od 20. prosinca 2017., Polkomtel sp. z o.o v Prezes Urzędu Komunikacji Elektronicznej, C-277/16 točka 45., ECLI:EU:C:2017:989; presuda Suda Europske unije od 14. travnja 2016., Polkomtel, C-397/14, točka 56. i odgovor Suda na drugo pitanje, EU:C:2016:256; presuda Suda Europske unije od 17. rujna 2015., KPN BV v Autoriteit Consument en Markt (ACM), C-85/14 točka 47., ECLI:EU:C:2015:610. Vidjeti i presude talijanskog suda Consiglio di Stato (Državno vijeće), br. 3722/2019, kojima je poništena odluka društva AgCom br. 259/14/CONS na temelju isključivo postupovnih razloga (bez ulaženja u meritum spora), odnosno zbog nepridržavanja postupka savjetovanja o unutarnjem tržištu. Usto, poljski su sudovi poništili nacionalne regulatorne odluke kojima su bez obveznih prethodnih savjetovanja s EU-om uvedene regulatorne obveze koje utječu na trgovinu među državama članicama (VI ACa 1148/11, VI ACa 137/14).

         (4)  Preporuka Komisije 2003/561/EZ od 23. srpnja 2003. o obavijestima, rokovima i savjetovanjima predviđenima u članku 7. Direktive 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (SL L 190, 30.7.2003., str. 13.).

         (5)  Preporuka Komisije 2008/850/EZ od 15. listopada 2008. o obavijestima, rokovima i savjetovanjima predviđenima u članku 7. Direktive 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (SL L 301, 12.11.2008., str. 23.).

         (6)  CIRCABC, https://circabc.europa.eu/ui/welcome.

         (7)  Primjerice, informacije o izračunu ponderiranog prosječnog troška kapitala u skladu s Obavijesti Komisije o izračunu troška kapitala za postojeću infrastrukturu (Obavijest o WACC-u) (2019/C 375/01).

         (8)  Direktiva 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (Okvirna direktiva) (SL L 108, 24.4.2002., str. 33.).

         (9)  BoR (21) 20.

         (10)  Rokovi su određeni prema Uredbi Vijeća (EEZ, Euratom) br. 1182/71 od 3. lipnja 1971. o utvrđivanju pravila koja se primjenjuju na razdoblja, datume i rokove (SL L 124, 8.6.1971., str. 1.).

         (11)  Vidjeti osobito točke od 24. do 51. Smjernica Komisije za analizu tržišta i ocjenu značajne tržišne snage na temelju regulatornog okvira EU-a za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (2018/C 159/01).

         (12)  Preporuka Komisije (EU) 2020/2245 od 18. prosinca 2020. o mjerodavnim tržištima proizvoda i usluga u sektoru elektroničkih komunikacija podložnima prethodnoj (ex ante) regulaciji u skladu s Direktivom (EU) 2018/1972 Europskog parlamenta i Vijeća od o Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija (SL L 439, 29.12.2020., str. 23.).

         (13)  Vidjeti Preporuku (EU) 2020/2245 i popratnu Napomenu s objašnjenjem (SWD(2020) 337 final).

         (14)  To može biti slučaj kad nacionalni sud poništi odluku nacionalnog regulatornog tijela zbog postupovnih razloga, pa to tijelo mora ponovno obavijestiti Komisiju o istoj mjeri.

         (15)  Vidjeti uvodnu izjavu 201. Zakonika: u posebnom slučaju programa zajedničkog ulaganja obuhvaćenih člankom 76. Zakonika. U uvodnoj izjavi 201. navodi se: „Za potrebe učinkovitosti nacionalno regulatorno tijelo trebalo bi moći Komisiji dostaviti jedinstvenu obavijest o nacrtu mjere u vezi s programom zajedničkog ulaganja koji ispunjava odgovarajuće uvjete. Ako Komisija ne izvrši svoje ovlasti u pogledu zahtjeva za povlačenjem nacrta mjere, bilo bi nerazmjerno da naknadne pojednostavnjene obavijesti o pojedinačnim nacrtima odluka nacionalnog regulatornoga tijela na temelju istog programa, uključujući i dokaze o stvarnom sklapanju sporazuma s najmanje jednim suulagateljem, podliježu odluci kojom se zahtijeva povlačenje u nedostatku promjene u okolnostima.”

         PRILOG I.
         STANDARDNI OBAVIJESNI OBRAZAC

            Nacrt mjere povezane s analizom tržišta i uvođenjem regulatornih mjera (članci 64., 67. i 68. Zakonika)

         (točka 16. podtočke (a) i (b))

                        Odjeljak 1. – Definicija tržišta

                     Navedite, prema potrebi, sljedeće informacije:

                                 1.1.

                                 Mjerodavno tržište proizvoda/usluge.

                                 1.2.

                                 Mjerodavna geografska tržišta.

                                 1.3.

                                 Ako je nacionalno tijelo nadležno za tržišno natjecanje izdalo mišljenje, navedite slaže li se ili ne s predloženim nacrtom analize mjerodavnog tržišta

                        Slaže se

                     ☐

                        Ne slaže se

                     ☐

                     Ako se ne slaže, navedite zašto:

                                 1.4.

                                 Datum početka i završetka nacionalnog javnog savjetovanja:

                        od ________ do __________

                                 1.5.

                                 Kratak pregled rezultata javnog savjetovanja o predloženoj definiciji tržišta. Navedite je li nacrt mjere izmijenjen nakon javnog savjetovanja i, ako je, ukratko opišite promjene.

                        (npr. količina primljenih primjedbi, koji su se ispitanici složili s predloženom definicijom tržišta, a koji nisu i zbog čega)

                                 1.6.

                                 Ako se mjerodavno tržište razlikuje od onih navedenih u Preporuci (EU) 2020/2245, sažetak najvažnijih razloga kojima se opravdava predložena definicija tržišta s obzirom na tri kriterija iz članka 67. stavka 1. Zakonika (1).

                        Odjeljak 2. – Poduzetnici sa značajnom tržišnom snagom

                     Navedite, prema potrebi, sljedeće informacije:

                                 2.1.

                                 Nazivi poduzetnika za koje je određeno da imaju, samostalno ili zajedno, značajnu tržišnu snagu.
                                 Prema potrebi, nazivi poduzetnika za koje se smatra da više nemaju značajnu tržišnu snagu.

                                 2.2.

                                 Kriteriji prema kojima je određeno ima li poduzetnik samostalnu ili zajedničku značajnu tržišnu snagu.

                                 2.3.

                                 Nazivi glavnih poduzetnika (konkurenata) koji posluju na mjerodavnom tržištu.

                                 2.4.

                                 Tržišni udjeli navedenih poduzetnika i temelj za izračun tržišnog udjela (npr. promet, broj pretplatnika).

                                 2.5.

                                 Ako je nacionalno tijelo nadležno za tržišno natjecanje izdalo mišljenje, navedite slaže li se ili ne s predloženim nacrtom procjene značajne tržišne snage.

                        Slaže se

                     ☐

                        Ne slaže se

                     ☐

                     Ako se ne slaže, navedite zašto:

                                 2.6.

                                 Rezultati javnog savjetovanja o prijedlogu za određivanje poduzetnika sa značajnom tržišnom snagom (npr. ukupni broj zaprimljenih primjedbi, broj sudionika za i protiv prijedloga) Navedite je li nacrt mjere izmijenjen nakon javnog savjetovanja i, ako je, ukratko opišite promjene.

                        Odjeljak 3. – Regulatorne obveze

                     Navedite, prema potrebi, sljedeće informacije:

                                 3.1.

                                 Pravna osnova za obveze koje se uvode, zadržavaju, mijenjaju ili povlače (članci od 69. do 74. i od 76. do 81. Zakonika).

                                 3.2.

                                 Razlozi zbog kojih se uvođenje, zadržavanje ili izmjena obveza poduzetnika smatra proporcionalnim i opravdanim s obzirom na pravne odredbe na kojima se temelji. Alternativno, navedite stavke, odjeljke ili stranice nacrta mjere gdje se takve informacije nalaze.

                                 3.3.

                                 Ako se predložene regulatorne mjere razlikuju od onih utvrđenih u člancima od 69. do 74 i od 76. do 80. Zakonika, navedite koje „iznimne okolnosti” u smislu članka 68 stavka 3. Zakonika opravdavaju uvođenje takvih mjera. Alternativno, navedite stavke, odjeljke ili stranice nacrta mjere gdje se takve informacije nalaze.

                        Odjeljak 3.a – Nacrt mjera na temelju članka 76. stavka 2. Zakonika

                     Navedite, prema potrebi, sljedeće informacije:

                                 3.a.1.

                                 Kratak opis obveza koje je ponudio operator sa značajnom tržišnom snagom i njihove usklađenosti s uvjetima iz članka 76. stavka 1.

                                 3.a.2.

                                 Opis regulatornog tretmana novih mrežnih elemenata mreža vrlo velikog kapaciteta koji podliježu obvezi na temelju članka 76. stavka 2. prvog podstavka.

                                 3.a.3.

                                 Prema potrebi, opis regulatornih mjera uvedenih na temelju članka 76. stavka 2. trećeg podstavka.

                        Odjeljak 3.b – Nacrt mjera na temelju članka 79. Zakonika

                     Navedite, prema potrebi, sljedeće informacije:

                                 3.b.1.

                                 Kratak opis priložene odluke o obvezama (ili navedite stavke, odjeljke ili stranice nacrta mjere gdje se takve informacije nalaze).

                        Odjeljak 3.c – Nacrt mjera na temelju članka 80. Zakonika

                     Navedite, prema potrebi, sljedeće informacije:

                                 3.c.1.

                                 Kratak opis strukture poduzetnika (ili navedite stavke, odjeljke ili stranice nacrta mjere gdje se takve informacije nalaze).

                                 3.c.2.

                                 Prema potrebi, opis uvedenih ili povučenih regulatornih mjera.

            (1)  Direktiva (EU) 2018/1972 Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija.

         PRILOG II.
         STANDARDNI OBAVIJESNI OBRAZAC

            Simetrične obveze na temelju članka 61. Zakonika

         (točka 16. podtočke (a) i (c))

                        Odjeljak 1. – Nacrt mjera koje se odnose na uvođenje simetričnih obveza

                     Navedite, prema potrebi, sljedeće informacije:

                                 1.1.

                                 Kratak sažetak sadržaja dostavljenog nacrta mjere.

                                 1.2.

                                 Pravna osnova za obveze koje se uvode, zadržavaju, mijenjaju ili povlače (članak 61. stavak 1., 2., 3. ili 4.).

                                 ☐

                                    Članak 61. stavak 1.

                                 Članak 61. stavak 2.

                                 ☐

                                 točka (a)

                                 ☐

                                 točka (c)

                                 ☐

                                 točka (b)

                                 ☐

                                 točka (d)

                        Članak 61. stavak 3.

                                 ☐

                                 prvi podstavak

                                 ☐

                                 drugi podstavak

                                 ☐

                                    Članak 61. stavak 4.

                                 1.3.

                                 Prema potrebi, upućivanje na obavijest iz članka 32. o svim povezanim prethodno dostavljenim nacrtima mjera.

                                 1.4.

                                 Nazivi poduzetnika na koje se to odnosi.

                                 1.5.

                                 Obveze koje se uvode, zadržavaju ili povlače.

                                 1.6.

                                 Razlozi zbog kojih se uvođenje, zadržavanje ili izmjena obveza poduzetnika smatra proporcionalnim i opravdanim s obzirom na pravne odredbe na kojima se temelji. Alternativno, navedite stavke, odjeljke ili stranice nacrta mjere gdje se takve informacije nalaze.

                                 1.7.

                                 Mišljenje nacionalnog tijela nadležnog za tržišno natjecanje, ako ga je izdalo.

                                 1.8.

                                 Datumi početka i završetka javnog savjetovanja o predloženim obvezama i kratak pregled rezultata tog javnog savjetovanja. Navedite je li nacrt mjere izmijenjen nakon javnog savjetovanja i, ako je, ukratko opišite promjene.

         PRILOG III.
         KRATKI OBAVIJESNI OBRAZAC
         (iz točke 17.)

                        Odjeljak 1. – Nacrt mjera kojima se mijenjaju tehnički detalji prethodno uvedenih regulatornih mjera
                         (1)
                        ili naknadne obavijesti o obvezama drugih operatora s korištenjem istog pristupa/metodologije koji je već korišten

                     Navedite, prema potrebi, sljedeće informacije:

                                 1.1.

                                 Referentni brojevi obavijesti o prethodno dostavljenim nacrtima mjera.

                                 1.2.

                                 Kratak opis tehničkih detalja koji se mijenjaju (navedite i mjerodavno tržište o kojem je riječ) ili, u slučaju naknadnih obavijesti o obvezama drugih operatora s korištenjem istog pristupa/metodologije koji je već korišten, navedite koje se regulatorne mjere uvode.

                                 1.3.

                                 Ako se ažurirani tehnički detalji odnose na strukturu cijena (npr. godišnje ažuriranje troškova i procjena računovodstvenih modela), objašnjenje je li to ažuriranje rutinsko.

                                 1.4.

                                 Je li za predloženi nacrt mjere traženo očitovanje nacionalnog tijela nadležnog za tržišno natjecanje? Ako je, kakvo je bilo njegovo mišljenje?

                                 1.5.

                                 Napomene:

                        Odjeljak 2. – Nacrt mjera u obliku naknadnog pojedinačnog nacrta odluke na temelju prethodno dostavljenog i ocijenjenog programa zajedničkog ulaganja pod uvjetom da se okolnosti nisu promijenile (uvodna izjava 76. Zakonika)

                     Navedite, prema potrebi, sljedeće informacije:

                                 2.1.

                                 Kratak opis sadržaja nacrta mjere, uz navođenje dokaza o sklapanju sporazuma s najmanje jednim suulagateljem.

                                 2.2.

                                 Referentni brojevi obavijesti o prethodno dostavljenim nacrtima mjera.

                                 2.3.

                                 Popis operatora na koje se primjenjuje nacrt mjere.

                                 2.4.

                                 Je li se o predloženom nacrtu mjere tražilo mišljenje nacionalnog tijela nadležnog za tržišno natjecanje? Ako je, kakvo je bilo njegovo mišljenje?

                                 2.5.

                                 Napomene:

            (1)  Nacionalna regulatorna tijela često mijenjaju tehničke pojedinosti prethodno uvedenih regulatornih obveza kako bi uzela u obzir promjene relevantnih gospodarskih pokazatelja ili čimbenika (kao što su promjene troška opreme ili rada, stopa inflacije ili cijene najma nekretnina) ili kako bi ažurirala prognoze ili pretpostavke. Kratkim obavijesnim obrascem trebalo bi javljati samo promjene ili ažuriranja pojedinosti kojima se ne mijenja priroda ili opće područje primjene postojećih regulatornih mjera. S druge strane, materijalne promjene prirode ili područja primjene regulatornih mjera, kao što su izmjene metodologija za izračun troškova ili cijena, promjene u određivanju postupnog smanjenja ili promjene cijena (osim promjena cijena koje su jednostavno posljedica promjena navedenih relevantnih gospodarskih pokazatelja ili čimbenika), trebalo bi prijavljivati na standardnom obavijesnom obrascu.

         PRILOG IV.
         OBAVIJEST O DONESENIM MJERAMA
         (iz točke 8.)

                        Odjeljak 1. – Podaci o donesenoj mjeri

                     Navedite, prema potrebi, sljedeće informacije:

                                 1.1.

                                 Datum stupanja na snagu donesene mjere

                                 1.2.

                                 Registracijski broj i naslov prethodne obavijesti upućene Komisiji o mjeri u fazi nacrta.

                                 1.3.

                                 Je li vaše nacionalno regulatorno tijelo primilo primjedbe od Komisije, drugih nacionalnih regulatornih tijela ili BEREC-a kao odgovor na obavijest o nacrtu mjera prema članku 32. stavku 3. Zakonika?

                        Da

                     ☐

                        Ne

                     ☐

                        Odjeljak 2. – Pojedinosti o tome na koji su način primjedbe uzete u obzir u najvećoj mogućoj mjeri

                     Navedite, prema potrebi, sljedeće informacije:

                                 2.1.

                                 Objašnjenje na koji je način nacionalno regulatorno tijelo u najvećoj mogućoj mjeri uzelo u obzir iznesene primjedbe. Ako je na temelju primjedbi izmijenjen tekst nacrta mjere, navedite odgovarajuća upućivanja na brojeve ažuriranih članaka, odjeljaka ili stranica.

                     [Naslov prve primjedbe]

                        Objašnjenje kako je uzeta u obzir i/ili upućivanje na dio u nacrtu donesene mjere gdje se takve informacije nalaze.

                     [Naslov druge primjedbe]

                        Objašnjenje kako je uzeta u obzir i/ili upućivanje na dio u nacrtu donesene mjere gdje se takve informacije nalaze.

                     [Naslov treće primjedbe]

                        Objašnjenje kako je uzeta u obzir i/ili upućivanje na dio u nacrtu donesene mjere gdje se takve informacije nalaze.


title: Preporuka Vijeća od 15. lipnja 2020. o procjeni napretka koji su države članice sudionice ostvarile u ispunjavanju obveza preuzetih u okviru stalne strukturirane suradnje (PESCO) 2020/C 204/01

text:
               18.6.2020

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 204/1

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 15. lipnja 2020.
      o procjeni napretka koji su države članice sudionice ostvarile u ispunjavanju obveza preuzetih u okviru stalne strukturirane suradnje (PESCO)
      (2020/C 204/01)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 46. stavak 6.,
      uzimajući u obzir Protokol br. 10 o stalnoj strukturiranoj suradnji uspostavljenoj člankom 42. Ugovora o Europskoj uniji, priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2017/2315 od 11. prosinca 2017. o uspostavi stalne strukturirane suradnje (PESCO) i utvrđivanju popisa država članica sudionica (1),
      uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Člankom 4. stavkom 2. točkom (d) Odluke (ZVSP) 2017/2315 predviđeno je da Vijeće treba donositi odluke i preporuke o procjeni doprinosa država članica sudionica u ispunjavanju dogovorenih obveza u skladu s mehanizmom opisanim u članku 6. te odluke.

                  (2)

                  Člankom 6. stavkom 3. Odluke (ZVSP) 2017/2315 predviđeno je da Vijeće, na temelju godišnjeg izvješća Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (Visoki predstavnik) o PESCO-u, jednom godišnje treba preispitati ispunjavaju li države članice sudionice i dalje snažnije obveze iz članka 3. te odluke.

                  (3)

                  Točkom 15. Preporuke Vijeća od 6. ožujka 2018. o planu za provedbu PESCO-a (2) predviđeno je da bi Visoki predstavnik od 2020. trebao predstaviti svoje godišnje izvješće u ožujku ili travnju svake godine, uzimajući u obzir revidirane i ažurirane nacionalne provedbene planove koje države članice sudionice predstave u siječnju iste godine. Točkom 16. te preporuke predviđeno je da bi Vojni odbor Europske unije Političkom i sigurnosnom odboru trebao pružati vojne savjete i preporuke kako bi mu omogućio da do svibnja svake godine pripremi preispitivanje Vijeća o tome ispunjavaju li države članice sudionice i dalje snažnije obveze.

                  (4)

                  Točkom 26. Preporuke Vijeća od 15. listopada 2018. o redoslijedu ispunjavanja snažnijih obveza koje su preuzete u okviru stalne strukturirane suradnje (PESCO) te o utvrđivanju preciznijih ciljeva (3) predviđeno je da bi Visoki predstavnik trebao uzeti u obzir tu preporuku u godišnjem izvješću o PESCO-u, kojim će se poduprijeti procjena ispunjavanja snažnijih obveza od strane svake države članice sudionice.

                  (5)

                  Člankom 4. stavkom 2. točkom (c) Odluke (ZVSP) 2017/2315 predviđeno je da Vijeće treba donositi odluke i preporuke o ažuriranju i unaprjeđenju, prema potrebi, snažnijih obveza navedenih u Prilogu toj odluci s obzirom na postignuća u okviru PESCO-a, kako bi se odrazio razvoj sigurnosnog okruženja Unije. Takve odluke posebice treba donositi na kraju faza iz članka 4. stavka 2. točke (b) Odluke (ZVSP) 2017/2315, na temelju postupka strateškog preispitivanja kojim se procjenjuje ispunjenje obveza u okviru PESCO-a.

                  (6)

                  Točkom 14. Preporuke Vijeća od 14. svibnja 2019. o procjeni napretka koji su države članice sudionice ostvarile u ispunjavanju obveza preuzetih u okviru stalne strukturirane suradnje (PESCO) (4) predviđeno je da se, uz opis stanja provedbe PESCO-a, uključujući ispunjavanje obveza od strane svake države članice sudionice u skladu s njezinim nacionalnim provedbenim planom, Visoki predstavnik poziva da u godišnjem izvješću za 2020. također predstavi prve prijedloge s ciljem strateškog preispitivanja na kraju prve faze PESCO-a (2018.–2020.), uzimajući u obzir druge odgovarajuće inicijative EU-a kojima se doprinosi ostvarivanju razine ambicije Unije u području sigurnosti i obrane.

                  (7)

                  Visoki predstavnik predstavio je 15. travnja 2020. Vijeću svoje godišnje izvješće o stanju provedbe PESCO-a, među ostalim o ispunjavanju obveza od strane svake države članice sudionice u skladu s njezinim revidiranim i ažuriranim nacionalnim provedbenim planom.

                  (8)

                  Stoga bi Vijeće na temelju toga trebalo donijeti Preporuku o procjeni napretka koji su države članice sudionice ostvarile u ispunjavanju obveza preuzetih u okviru PESCO-a,

            DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
      I.   Cilj i područje primjene

                  1.

                  Cilj je ove Preporuke procijeniti doprinose država članica sudionica u ispunjavanju snažnijih obveza preuzetih u okviru PESCO-a, na temelju godišnjeg izvješća o stanju provedbe PESCO-a koje je Visoki predstavnik predstavio 15. travnja 2020. (godišnje izvješće) i u skladu s nacionalnim provedbenim planovima koje su predstavile države članice sudionice.

                  2.

                  Slijedom preporuke koju je Vijeće donijelo 14. svibnja 2019., godišnje izvješće također sadržava posebno poglavlje o strateškom preispitivanju PESCO-a na kraju prve faze PESCO-a (2018.–2020.) te se u njemu iznose preporuke i prijedlozi o obvezama, projektima i procesima kao i metodama rada koji se razmatraju u ovoj Preporuci.

            II.   Rezultati i procjena

                  3.

                  Godišnje izvješće pruža čvrst temelj za procjenu stanja provedbe PESCO-a, među ostalim ispunjavanja obveza od strane svake države članice sudionice u skladu s njezinim nacionalnim provedbenim planom.

                  4.

                  Pružanjem odgovora na sadašnje i buduće potrebe Europe u području sigurnosti i obrane, posebno svojim aktualnim i budućim naporima u ispunjavanju svojih snažnijih obveza, države članice sudionice doprinose povećanju kapaciteta Unije da djeluje kao pružatelj sigurnosti i njezine strateške autonomije te jačaju njezinu sposobnost za suradnju s partnerima i zaštitu svojih građana.

                  5.

                  Vijeće u odnosu na države članice sudionice općenito ističe sljedeće:

                              (a)

                              države članice sudionice potvrdile su pozitivan trend u pogledu obveza povezanih s proračunima za obranu i rashodima za ulaganja u obranu. Međutim, ukupni napredak u ovoj je fazi i dalje skroman te, iako se države članice sudionice suočavaju s financijskim izazovima kao posljedicom krize uzrokovane bolešću COVID-19, potiče ih se da dodijele potrebna sredstva kako bi u predstojećim godinama dodatno doprinijele tom pozitivnom trendu. Države članice sudionice također se potiče da dodatno doprinesu europskom suradničkom pristupu (primjerice nabavom opreme te istraživanjem i tehnologijom u području obrane);

                              (b)

                              države članice sudionice snažno se potiče da u svojim procesima nacionalnog planiranja u području obrane u većoj mjeri uzmu u obzir i bolje iskoriste, kao element usmjeravanja i donošenja odluka, alate EU-a za planiranje obrane, kao što su plan razvoja kapaciteta (CDP), koji uključuje i rezultate postupka glavnog cilja, slučajeve strateškog konteksta, koordinirano godišnje preispitivanje u području obrane (CARD) kao i druge inicijative, kao što su Europski program industrijskog razvoja u području obrane ili drugi odgovarajući instrumenti EU-a. U tom pogledu Vijeće naglašava da je važno da institucije, agencije i tijela EU-a kao i države članice dodatno poboljšaju usklađenost među tim alatima i inicijativama, uvažavajući pritom da su oni različiti i da imaju različite pravne osnove;

                              (c)

                              države članice sudionice potiče se da ostvare daljnji napredak u ispunjavanju obveza povezanih s međusobnim usklađivanjem svojih obrambenih aparata te da redovito preispituju planove i ciljeve kojima se potiče razvoj, ponajprije kako bi imale značajnu ulogu u razvoju kapaciteta unutar Unije, među ostalim u okviru CARD-a, uvažavajući pritom da to iziskuje stalan napor u duljem roku. Vijeće podsjeća da je u svojoj Preporuci od 14. svibnja 2019. navelo da je između CARD-a i CDP-a, s jedne strane, i odgovarajućih procesa NATO-a, kao što je NATO-ov proces planiranja u području obrane, s druge strane, osigurana usklađenost rezultata u slučaju preklapanja zahtjevâ te da će se ta usklađenost nastaviti osiguravati u budućnosti, uvažavajući pritom različitu prirodu tih dviju organizacija i njihovih odgovornosti i članstava. Vijeće potiče daljnje rasprave među državama članicama o takvoj usklađenosti između tih procesa, prema potrebi;

                              (d)

                              kako bi države članice sudionice hitno povećale operativne rezultate, trebale bi povećati svoje napore u pogledu obveza povezanih s jačanjem dostupnosti, mogućnosti raspoređivanja i interoperabilnosti snaga, među ostalim potpunim popunjavanjem rasporeda borbenih skupina EU-a, baze podataka za brzi odgovor te izjava o zahtjevima za misije i operacije zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP). Osobito je važno da se njihov doprinos potpori misijama i operacijama ZSOP-a poboljša u kvalitativnom i kvantitativnom smislu, također s obzirom na najzahtjevnije misije. Kada je riječ o snažnijoj obvezi u pogledu ambicioznog pristupa država članica sudionica zajedničkom financiranju vojnih misija i operacija ZSOP-a, provedba je povezana s preispitivanjem mehanizma Athena i s uspostavom predloženog Europskog instrumenta mirovne pomoći od strane Vijeća, o čemu trenutačno raspravljaju države članice;

                              (e)

                              u usporedbi s ažuriranim nacionalnim provedbenim planovima iz 2019. države članice sudionice ostvarile su ograničen napredak u poduzimanju mjera za uklanjanje nedostataka u pogledu kapaciteta koji su utvrđeni u okviru CDP-a i CARD-a, uključujući procjenu provedbe ciljeva u pogledu kapaciteta sa snažnim učinkom (High Impact Capability Goals), te bi stoga trebale razmotriti poduzimanje većih napora kako bi se povećala upotreba europskog suradničkog pristupa kao prioriteta u nacionalnom planiranju. Države članice sudionice također bi trebale navesti na koji se način njihovim projektima razvoja kapaciteta jača europska obrambena tehnološka i industrijska baza;

                              (f)

                              države članice sudionice moraju još pojačati svoje napore s ciljem ispunjavanja obveza povezanih sa sudjelovanjem, prema potrebi, u velikim zajedničkim ili europskim programima za opremu u okviru Europske obrambene agencije.

                  6.

                  S obzirom na rezultate i preporuke iz godišnjeg izvješća u pogledu pojedinačnih nacionalnih provedbenih planova, svaka država članica sudionica potiče se da u skladu s time nastavi ulagati napore i preispita svoj doprinos u ispunjavanju snažnijih obveza.

                  7.

                  Uzimajući u obzir činjenicu da je cilj PESCO-a doprinijeti ostvarenju razine ambicije Unije u području sigurnosti i obrane, među ostalim i s obzirom na najzahtjevnije misije, potrebno je dodatno raditi na definiranju „kompaktne sveobuhvatne oružane sile” u skladu s parametrima navedenima u zajedničkoj obavijesti o PESCO-u.

                  8.

                  Budući da države članice imaju samo „jedinstvene snage” koje mogu upotrebljavati u različitim okvirima, razvojem kapaciteta država članica u okvirima EU-a pomoći će se i u jačanju obrambenih kapaciteta koji su potencijalno na raspolaganju drugim okvirima, među ostalim Ujedinjenim narodima i NATO-u.

            III.   Nacionalni provedbeni planovi

                  9.

                  Iako se kvaliteta informacija pruženih u nacionalnim provedbenim planovima općenito poboljšala, države članice sudionice poziva se da dodatno poboljšaju kvalitetu i osiguraju odgovarajuću razinu detaljnosti pruženih informacija, s posebnim naglaskom na izradi namjenskih planova usmjerenih na budućnost o tome na koji način planiraju doprinijeti ispunjavanju snažnijih obveza i preciznijih ciljeva PESCO-a. Budući da bi nacionalni provedbeni planovi trebali biti važan temelj za politički nadzor, održavanje zamaha i osiguravanje transparentnosti među državama članicama sudionicama, Vijeće naglašava potrebu za poboljšanjem njihove političke dimenzije kako bi se olakšale rasprave na političkoj razini o napretku ostvarenom u pogledu snažnijih obveza.

                  10.

                  Države članice sudionice potiče se da nastave sudjelovati u bilateralnim dijalozima s tajništvom PESCO-a o preispitivanju i ažuriranju svojih budućih nacionalnih provedbenih planova te s ciljem osiguravanja međusobne transparentnosti i daljnjeg razvoja usklađenosti i dosljednosti u vezi s informacijama koje se zahtijevaju i pružaju u kontekstu PESCO-a.

            IV.   Projekti u okviru PESCO-a

                  11.

                  Smatra se da se većinom od 47 projekata koji su u izradi u okviru PESCO-a doprinosi provedbi prioriteta razvoja kapaciteta EU-a, pri čemu se 24 projekta izravno a 12 projekata neizravno odnose na ciljeve u pogledu kapaciteta sa snažnim učinkom. Tri su projekta već dosegla početni operativni kapacitet, a za 23 projekta očekuje se da će dosegnuti početni operativni kapacitet u razdoblju 2020.–2023. Međutim, više od dvije trećine (30) projekata i dalje je u konceptualnoj fazi, uključujući pojedine projekte koji su već bili uspostavljeni u ožujku i studenome 2018.

                  12.

                  S obzirom na izvješća Vijeću o napretku projekata u okviru PESCO-a od 28. veljače 2020., države članice sudionice potiče se da se usredotoče na brzu i djelotvornu provedbu svojih projekata kako bi ostvarile očekivane rezultate i proizvode s ciljem ispunjavanja snažnijih obveza. Države članice sudionice također se potiče da poboljšaju i ubrzaju procese koji vode do donošenja aranžmanâ projekata kako bi se brže postigle veća jasnoća i sigurnost u pogledu novih projekata. Vijeće također podsjeća da postoji potreba za jačanjem procesa preispitivanja napretka projekata u okviru PESCO-a primjenom jasnih, ciljanih i transparentnih kriterija razvijenih u bliskoj koordinaciji s državama članicama sudionicama. Nadalje, Vijeće naglašava da bi, kada članovi projekta utvrde da se projekti suočavaju s poteškoćama u postizanju rezultata, te projekte trebalo ili obnoviti ili zatvoriti kako bi se osigurala relevantnost i vjerodostojnost svih projekata u okviru PESCO-a.

                  13.

                  Vijeće smatra da bi radi omogućavanja bolje procjene napretka projekata i utvrđivanja sinergija trebalo organizirati namjenske radionice o upravljanju projektima u okviru PESCO-a te događanja o napretku projekata kako bi se olakšala daljnja rasprava među državama članicama sudionicama. Vijeće također prepoznaje potrebu za boljim zajedničkim razumijevanjem pojmova i definicija povezanih s razvojem projekata i upravljanjem njima. Osim toga, tajništvo PESCO-a trebalo bi i dalje pružati stručno znanje na zahtjev i olakšavati povezanost s drugim akterima EU-a u pogledu mogućih sinergija s drugim instrumentima i inicijativama EU-a razvijenima u drugim odgovarajućim institucijskim okvirima EU-a kako bi se osigurale transparentnost i uključivost te izbjeglo nepotrebno udvostručavanje.

                  14.

                  Vijeće naglašava da bi trebalo razmotriti razvrstavanje projekata u klastere ili skupine ili njihovo spajanje radi povećanja sinergija, njihova učinka i učinkovitosti, uštede resursa i sprečavanja udvostručavanja, prema potrebi i kada se članovi projekta, razmatrajući davanje potporne uloge tajništvu PESCO-a, o tome dogovore.

                  15.

                  Kako bi se utvrdili budući prijedlozi projekata u okviru PESCO-a, Vijeće preporučuje da se kao polazna točka nastave upotrebljavati dogovoreni prioriteti razvoja kapaciteta EU-a koji proizlaze iz CDP-a i koji uključuju ciljeve u pogledu kapaciteta sa snažnim učinkom, i da se povezani slučajevi strateškog konteksta upotrijebe kao provedbene smjernice. Usto, rezultati objedinjene analize CARD-a i izvješća o CARD-u trebali bi poslužiti kao smjerokaz kako bi se državama članicama sudionicama pomoglo u utvrđivanju prilika za suradničke projekte, među ostalim u operativnom području. Vijeće naglašava da bi prikladni projekti u okviru PESCO-a mogli u budućnosti biti financirani iz europskog fonda za obranu ako ispunjavaju uvjete za sudjelovanje.

                  16.

                  Iako se države članice sudionice potiče da nastave podnositi prijedloge projekata koji obuhvaćaju širok raspon tema, Vijeće također poziva na podnošenje prijedloga projekata s većom operativnom usmjerenošću i kratkoročnijim učinkom na temelju već postojećih kapaciteta. U tu se svrhu zajedno s državama članicama sudionicama mogu izraditi precizniji ili dodatni kriteriji za odabir razrađenijih prijedloga projekata kojima se izravno doprinosi ublažavanju nedostataka utvrđenih u CDP-u, uključujući ciljeve u pogledu kapaciteta sa snažnim učinkom.

                  17.

                  U skladu sa svojim Zaključcima o sigurnosti i obrani u okviru globalne strategije EU-a iz lipnja 2019. Vijeće sa zadovoljstvom iščekuje što brže donošenje Odluke Vijeća o općim uvjetima pod kojima bi treće države mogle iznimno biti pozvane na sudjelovanje u pojedinim projektima u okviru PESCO-a, u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (g) i člankom 9. Odluke Vijeća (ZVSP) 2017/2315, smjernicama navedenima u obavijesti o PESCO-u i Odlukom Vijeća (ZVSP) 2018/909 (5) o uspostavi zajedničkog skupa pravila za upravljanje projektima PESCO-a.

            V.   Strateško preispitivanje PESCO-a

                  18.

                  Proces strateškog preispitivanja PESCO-a koji vode države članice sudionice i kojim se procjenjuje ispunjavanje snažnijih obveza PESCO-a, kako je utvrđeno u Odluci Vijeća (ZVSP) 2017/2315, pokrenut je u prosincu 2019. Prijedlozi i preporuke navedeni u dijelu V. temelje se na različitim raspravama i doprinosima država članica sudionica, među ostalim na preporukama predstavljenima u godišnjem izvješću.
                  Obveze

                  19.

                  Vijeće naglašava da se postojeći skup snažnijih obveza pokazao čvrstim smjernicama za osiguravanje dosljedne provedbe PESCO-a te ga stoga u ovoj fazi ne bi trebalo mijenjati. Međutim, Vijeće također ističe da je potrebno pojačati napore za ispunjavanje tih snažnijih obveza.

                  20.

                  Usto, Vijeće ističe da je potrebno da države članice sudionice postignu dogovor o ciljevima i konkretnim rezultatima za sljedeću fazu PESCO-a (2021.–2025.) kao dijelu postupka strateškog preispitivanja PESCO-a ove godine, razmatrajući također nova područja suradnje s obzirom na razvoj sigurnosnog konteksta, osobito, ali ne isključivo, klimatske promjene, suzbijanje hibridnih prijetnji, kibertehnologiju, umjetnu inteligenciju, aspekte u vezi sa svemirom, energetsku i pomorsku sigurnost, kao i o konkretnim rezultatima koji se moraju postići kako iz perspektive kapaciteta tako i iz operativne perspektive. Nadalje, trebalo bi uzeti u obzir utvrđene srednjoročne i dugoročne posljedice i izazove odgovora na složene krizne situacije, kao što su pandemije, koje bi se mogle nastojati riješiti u okviru PESCO-a. Pri preispitivanju i ažuriranju Preporuke Vijeća od 15. listopada 2018. o preciznijim ciljevima trebalo bi uzeti u obzir sve prethodno navedeno. Kao dio tog procesa Vijeće naglašava potrebu za upotrebom strateškog preispitivanja PESCO-a kako bi se utvrdili oni projekti kojima će se početi ostvarivati konkretni rezultati do 2025.

                  21.

                  Vijeće naglašava da bi trebalo dodatno istražiti mogućnosti za poboljšanje daljnjeg postupanja u vezi s ispunjavanjem svih snažnijih obveza, među ostalim na političkoj razini i putem Političkog i sigurnosnog odbora (PSO), posebno u slučajevima u kojima je Visoki predstavnik procijenio napredak nedostatnim, a Vijeće ga istaknulo kao takvog, osobito u pogledu operativnih obveza, kao i obveza povezanih s europskim suradničkim pristupom. Potiču se i daljnje rasprave o pokazateljima napretka koje bi mogle pomoći državama članicama sudionicama u planiranju ispunjavanja snažnijih obveza i olakšavanju procjene napretka, kako je navedeno u točki 2. Preporuke Vijeća od 15. listopada 2018.

                  22.

                  Vijeće naglašava da se mogu razmotriti i dodatno istražiti mogućnosti za inovativne poticaje za promicanje ispunjavanja operativnih obveza PESCO-a, s posebnim naglaskom na poboljšanju dostupnosti, mogućnosti raspoređivanja i interoperabilnosti snaga za misije i operacije ZSOP-a. Vijeće ističe da bi se time također trebao uzeti u obzir rad koji je u tijeku i pružiti doprinos budućim naporima u pogledu zajedničkog financiranja vojnih misija i operacija ZSOP-a.

                  23.

                  Vijeće naglašava da bi rasprave o „strateškom kompasu” i njegovoj analizi prijetnji na razini EU-a, koju treba dovršiti do kraja 2020., trebale dovesti do jasnijeg smjera za inicijative EU-a, kao što je PESCO. Tim bi se potrebnim procesom moglo dodano doprinijeti razvoju zajedničke europske kulture u području sigurnosti i obrane koja se temelji na našim zajedničkim vrijednostima i ciljevima te kojom se poštuje posebna priroda sigurnosnih i obrambenih politika država članica.

                  24.

                  Vijeće prepoznaje potrebu za daljnjim ulaganjem napora, među ostalim u okviru strateškog preispitivanja PESCO-a, u osiguravanje usklađenosti i koordinacije među različitim obrambenim inicijativama EU-a (CARD, PESCO i budući europski obrambeni fond) uz pomnije političko praćenje i usmjeravanje od strane država članica, među ostalim na ministarskoj razini, uvažavajući pritom da su te inicijative različite i da imaju različite pravne osnove.
                  Projekti

                  25.

                  Vijeće naglašava da bi projektni ciklus u okviru PESCO-a trebao biti usklađen s ciklusom CARD-a kako bi se nalazi i preporuke ciklusa CARD-a koristili kao smjerokaz za prilike za suradničke projekte te kako bi se državama članicama sudionicama osigurao poboljšan okvir za podnošenje ambicioznijih prijedloga projekata, među ostalim u operativnom području. Usto, rezultati postupka glavnog cilja posebno su važni za misije i operacije ZSOP-a, što bi trebalo uzeti u obzir prilikom predlaganja novih projekata u okviru PESCO-a s ciljem jačanja ispunjavanja operativnih obveza. Ta bi razmatranja trebala služiti kao putokaz za utvrđivanje ciklusa podnošenja projekata, uzimajući pritom u obzir ravnotežu između administrativnog opterećenja te ishoda i kvalitete projekata u okviru PESCO-a.
                  Procesi

                  26.

                  Kada je riječ o ciklusu nacionalnih provedbenih planova, Vijeće poziva tajništvo PESCO-a da predstavi detaljne mogućnosti za poboljšanje usklađenosti između ciklusa nacionalnih provedbenih planova u okviru PESCO-a i CARD-a, kao i postupka glavnog cilja. Cilj bi također trebao biti smanjenje administrativnog opterećenja i poboljšanje kvalitete nacionalnih provedbenih planova te osiguravanje odgovarajuće razine detaljnosti. Vijeće naglašava da je istodobno potrebno osigurati potreban politički zamah kao i ulogu Vijeća u pružanju strateškog usmjeravanja i smjernica za PESCO na godišnjoj osnovi. Vijeće bi također trebalo razmotriti mogućnost prilagodbe rokova za države članice sudionice za predaju dokumenata PESCO-a, također u pogledu podnošenja nacionalnih provedbenih planova i prijedloga projekata.

            VI.   Daljnji koraci

                  27.

                  Vijeće poziva:

                              —

                              tajništvo PESCO-a da pripremi i organizira namjenske radionice s državama članicama sudionicama u 2020. kako bi se dodatno poboljšali povezani procesi PESCO-a (među ostalim budući nacionalni provedbeni planovi u okviru PESCO-a, projektni ciklusi i procesi te usklađenost između nacionalnih provedbenih planova i CARD-a, kao i postupka glavnog cilja) te utvrdili ključni ciljevi politika za PESCO u razdoblju 2021.–2025. u pripremi za prilagodbu redoslijeda/preciznijih ciljeva;

                              —

                              tajništvo PESCO-a da istraži mogućnost poticaja za ispunjavanje pojedinih obveza koje države članice sudionice nisu u dovoljnoj mjeri ispunile te iznese mogućnosti za poboljšanje daljnjeg postupanja u tom pogledu;

                              —

                              tajništvo PESCO-a da do kraja 2020. predstavi dokument za potvrđivanje kako bi se dovršilo strateško preispitivanje PESCO-a i

                              —

                              države članice sudionice da preispitaju svoje nacionalne provedbene planove kako bi ih prema potrebi ažurirale.

         Sastavljeno u Bruxellesu 15. lipnja 2020.

               Za Vijeće

               Predsjednica

            A. METELKO-ZGOMBIĆ

         (1)  SL L 331, 14.12.2017., str. 57.

         (2)  SL C 88, 8.3.2018., str. 1.

         (3)  SL C 374, 16.10.2018., str. 1.

         (4)  SL C 166, 15.5.2019., str. 1.

         (5)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2018/909 od 25. lipnja 2018. o uspostavi zajedničkog skupa pravila za upravljanje projektima PESCO-a (SL L 161, 26.6.2018., str. 37.).


title: Preporuka Vijeća (EU) 2020/1052 od 16. srpnja 2020. o izmjeni Preporuke Vijeća (EU) 2020/912 o privremenom ograničenju neobveznih putovanja u EU i mogućem ukidanju takvog ograničenja

text:
                  17.7.2020

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 230/26

         PREPORUKA VIJEĆA (EU) 2020/1052
         od 16. srpnja 2020.
         o izmjeni Preporuke Vijeća (EU) 2020/912 o privremenom ograničenju neobveznih putovanja u EU i mogućem ukidanju takvog ograničenja
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točke (b) i (e) te članak 292. prvu i drugu rečenicu,
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je 30. lipnja 2020. donijelo Preporuku o privremenom ograničenju neobveznih putovanja u EU i mogućem ukidanju takvog ograničenja (1) („Preporuka Vijeća”).

                     (2)

                     Preporukom Vijeća predviđa se da bi države članice od 1. srpnja 2020. trebale koordinirano i postupno ukidati privremeno ograničenje neobveznih putovanja u EU u odnosu na osobe s boravištem u trećim zemljama navedenima u Prilogu I. Preporuci Vijeća. Vijeće bi svaka dva tjedna trebalo preispitati i, prema potrebi, ažurirati popis trećih zemalja iz Priloga I. nakon bliskog savjetovanja s Komisijom i relevantnim agencijama i službama EU-a i slijedom ukupne procjene na temelju metodologije, kriterija i informacija iz Preporuke Vijeća.

                     (3)

                     Otad su u okviru Vijeća, uz blisko savjetovanje s Komisijom i relevantnim agencijama i službama EU-a, održane rasprave o preispitivanju popisa trećih zemalja navedenog u Prilogu I. Preporuci Vijeća i uz primjenu kriterija i metodologije utvrđenih u Preporuci Vijeća. Kao rezultat tih rasprava trebalo bi izmijeniti popis trećih zemalja naveden u Prilogu I. Osobito, Srbiju i Crnu Goru trebalo bi izbrisati s popisa.

                     (4)

                     Nadzor državne granice nije samo u interesu one države članice na čijim se vanjskim granicama provodi, već je u interesu svih država članica koje su ukinule nadzor unutarnjih granica. Stoga bi države članice trebale osigurati koordinaciju mjera poduzetih na vanjskim granicama kako bi se osiguralo dobro funkcioniranje schengenskog područja. U tu bi svrhu države članice od 16. srpnja 2020. trebale nastaviti koordinirano ukidati privremeno ograničenje neobveznih putovanja u EU u odnosu na osobe s boravištem u trećim zemljama navedenima u Prilogu I. Preporuci Vijeća kako je izmijenjena ovom Preporukom.

                     (5)

                     U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Preporuke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. S obzirom na to da ova Preporuka predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine, Danska, u skladu s člankom 4. navedenog protokola, u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće odluči o ovoj Preporuci odlučuje hoće li je provesti.

                     (6)

                     Ova Preporuka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ (2); Irska stoga ne sudjeluje u njezinu donošenju te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

                     (7)

                     U pogledu Islanda i Norveške ova Preporuka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, koje pripadaju području iz članka 1. točke A Odluke Vijeća 1999/437/EZ (3).

                     (8)

                     U pogledu Švicarske ova Preporuka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, koje pripadaju području iz članka 1. točke A Odluke 1999/437/EZ (4) u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ (5).

                     (9)

                     U pogledu Lihtenštajna ova Preporuka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, koje pripadaju području iz članka 1. točke A Odluke 1999/437/EZ (6) u vezi s člankom 3. Odluke 2011/350/EU (7),

               DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
         Preporuka Vijeća (EU) 2020/912 o privremenom ograničenju neobveznih putovanja u EU i mogućem ukidanju takvog ograničenja mijenja se kako slijedi:

                     (1)

                     Prvi stavak točke 1. Preporuke Vijeća zamjenjuje se sljedećim:

                                 „1.

                                 Države članice trebale bi od 16. srpnja 2020. koordinirano i postupno ukidati privremeno ograničenje neobveznih putovanja u EU u odnosu na osobe s boravištem u trećim zemljama navedenima u Prilogu I.”

                     (2)

                     Prilog I. Preporuci zamjenjuje se sljedećim:

                           „PRILOG I.
                           Treće zemlje u kojima boravište imaju osobe na koje ne bi trebalo utjecati privremeno ograničenje neobveznih putovanja u EU koje se primjenjuje na vanjskim granicama

                                       1.

                                       ALŽIR

                                       2.

                                       AUSTRALIJA

                                       3.

                                       KANADA

                                       4.

                                       GRUZIJA

                                       5.

                                       JAPAN

                                       6.

                                       MAROKO

                                       7.

                                       NOVI ZELAND

                                       8.

                                       RUANDA

                                       9.

                                       JUŽNA KOREJA

                                       10.

                                       TAJLAND

                                       11.

                                       TUNIS

                                       12.

                                       URUGVAJ

                                       13.

                                       KINA (*1)

                        (*1)  podložno potvrdi o reciprocitetu."

            Sastavljeno u Bruxellesu 16. srpnja 2020.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               M. ROTH

            (1)  SL L 208I, 1.7.2020., str. 1.

            (2)  Odluka Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL L 64, 7.3.2002., str. 20.).

            (3)  SL L 176, 10.7.1999., str. 36.

            (4)  SL L 53, 27.2.2008., str. 52.

            (5)  Odluka Vijeća 2008/146/EZ od 28. siječnja 2008. o sklapanju, u ime Europske zajednice, Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 53, 27.2.2008., str. 1.).

            (6)  SL L 160, 18.6.2011., str. 21.

            (7)  Odluka Vijeća 2011/350/EU od 7. ožujka 2011. o sklapanju Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pristupanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, u vezi s ukidanjem kontrola na unutarnjim granicama i kretanju osoba, u ime Europske unije (SL L 160, 18.6.2011., str. 19.).