title: Preporuka Komisije оd 18. srpnja 2018. o uputama za usklađenu provedbu Europskog sustava upravljanja željezničkim prometom u Uniji (Tekst značajan za EGP.)

text:
               19.7.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 253/1

         PREPORUKA KOMISIJE
   оd 18. srpnja 2018.
   o uputama za usklađenu provedbu Europskog sustava upravljanja željezničkim prometom u Uniji
   (Tekst značajan za EGP)
   (2018/C 253/01)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               Na temelju Direktive (EU) 2016/797 Europskog parlamenta i Vijeća (1) Agencija Europske unije za željeznice (dalje u tekstu: Agencija) osigurava usklađenu provedbu i interoperabilnost Europskog sustava upravljanja željezničkim prometom („ERTMS”) u Uniji. U tu svrhu Agencija provjerava jesu li predviđena tehnička rješenja u skladu s relevantnim tehničkim specifikacijama za interoperabilnost („TSI-ovi”) i donosi odluku o odobrenju.

               (2)

               Međutim, postupak odobrenja koji Agencija i podnositelji zahtjeva trebaju slijediti nije u potpunosti opisan.

               (3)

               Kako bi se ojačala legitimna očekivanja podnositelja zahtjeva u postupku odobrenja iz članka 19. Direktive (EU) 2016/797 i olakšala usklađena provedba ERTMS-a u Uniji, podnositelj zahtjeva i Agencija trebali bi slijediti upute navedene u ovoj preporuci.

               (4)

               Kako bi se predvidjeli tehnički problemi i olakšao postupak za izdavanje odobrenja za puštanje nepokretnih postrojenja u uporabu iz članka 18. Direktive (EU) 2016/797, nacionalna tijela nadležna za sigurnost („NSA-ovi”) trebala bi biti uključena od samog početka postupka odobrenja i imati pristup dokumentima koje je dostavio podnositelj zahtjeva.

               (5)

               Zbog različitih vrsta ugovora i ponuda u pružnom podsustavu ERTMS-a Agencija i podnositelji zahtjeva trebali bi slijediti postupak koji obuhvaća sve te vrste ugovora i istodobno osigurava da su predviđena tehnička rješenja u potpunosti usklađena s relevantnim TSI-ovima i stoga u potpunosti interoperabilna.

               (6)

               Agencija i podnositelj zahtjeva trebali bi se koristiti dnevnikom za praćenje pitanja koji otvara Agencija kao nadzornim alatom za otkrivanje i praćenje u najranijoj mogućoj fazi svih potencijalnih pitanja koja utječu na interoperabilnost. Podnositelj zahtjeva trebao bi dostaviti dokaz o rješavanju pitanja koja utječu na interoperabilnost.

               (7)

               Uz to, Agencija bi se trebala koristiti anonimiziranim popisom pitanja kao alatom za razmjenu iskustava i olakšavanje usklađene provedbe u području ERTMS-a.

               (8)

               Upute za postupak odobravanja iz ove Preporuke ne bi se trebale preklapati s ocjenjivanjem sukladnosti koje provode tijela za ocjenjivanje sukladnosti opisana u Direktivi (EU) 2016/797 i u relevantnim TSI-ovima. Agencija bi trebala osigurati da se informacije o provjeri pružne opreme Europskog sustava upravljanja i nadzora vlakova („ETCS”) i opreme Globalnog sustava pokretnih komunikacija za željeznički promet („GSM-R”), navedene u članku 5. Uredbe Komisije br. 2016/919 (2) i u točki 6.1.2.3. Priloga toj Uredbi stave na raspolaganje u skladu s tim odredbama. Agencija bi trebala procijeniti te informacije što je prije moguće kako bi se predvidjela sva pitanja, smanjili troškovi i skratilo trajanje postupka odobrenja te osiguralo da je predviđeno tehničko rješenje interoperabilno.

               (9)

               Kako bi se olakšao postupak odobrenja, podnositelj zahtjeva trebao bi započeti dijalog s Agencijom prije službenog podnošenja zahtjeva. Tijekom te „faze početnog angažmana” podnositelj zahtjeva i Agencija trebali bi postići dogovor o rasporedu za postupak odobrenja, uključujući odgovarajuće rokove i uzimajući u obzir vrstu javne nabave i postupak odobrenja. NSA-ovi mogu surađivati i dostaviti mišljenje o mogućim ishodima početnog angažmana.

               (10)

               Naknade koje se plaćaju Agenciji nakon faze početnog angažmana u postupku trebale bi biti utvrđene u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2018/764 (3).

               (11)

               Poslovnik odbora za žalbe trebao bi biti utvrđen u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2018/867 (4).

               (12)

               Upute predviđene ovom Preporukom podnesene su u svrhu razmjene mišljenja Odboru iz članka 51. Direktive (EU) 2016/797,

         PREPORUČUJE:

      Odjeljak A: opće odredbe

               1.

               da se podnositelj zahtjeva obrati Agenciji čim započne planiranje poziva za podnošenje ponuda povezanog s pružnom opremom ERTMS-a za koju je potrebno odobrenje Agencije;

               2.

               da podnositelj zahtjeva dostavi dovoljno podrobne tehničke dokumente kako bi Agencija mogla provjeriti jesu li tehnička rješenja čija je provedba predviđena u potpunosti interoperabilna;

               3.

               da Agencija i relevantni NSA surađuju i razmjenjuju informacije kako bi se predvidjeli i riješili bilo koji tehnički problemi i stoga NSA-u olakšao zadatak u pogledu izdavanja odobrenja za puštanje u uporabu podsustava. NSA može dati mišljenja o tehničkim pitanjima i o planiranju preko jedinstvene kontaktne točke iz članka 12. Uredbe (EU) 2016/796 u bilo kojem trenutku tijekom postupka, uključujući fazu početnog angažmana;

               4.

               da se informacije dostavljene tijekom postupka odobrenja stave na raspolaganje NSA-u;

               5.

               da podnositelj zahtjeva i Agencija slijede postupak odobrenja koji ima tri faze:

                           (a)

                           početni angažman;

                           (b)

                           podnošenje dokumentacije i provjera njezine cjelovitosti;

                           (c)

                           procjena i donošenje odluke;

               6.

               da podnositelj zahtjeva dostavi u što je moguće ranijoj fazi, preko jedinstvene kontaktne točke, sljedeću dokumentaciju potrebnu za odobrenje zahtjeva, uključujući opis predviđenog tehničkog rješenja i dokumentirane dokaze o usklađenosti predviđenog tehničkog rješenja s relevantnim TSI-om prometno-upravljačkih i signalno-sigurnosnih podsustava, kako je navedena u članku 19. Direktive (EU) 2016/797:

                           (a)

                           nacrt specifikacija natječaja ili opis predviđenog tehničkog rješenja

                                       —

                                       opis projekta, uključujući pojedinosti o pruzi, skupini pruga ili mreži koje su obuhvaćene projektom ili kombinacijom projekata: zemljopisni položaj, broj kilometara u jednom i dva kolosijeka, razinu, referentne vrijednosti i verziju ERTMS-a, interoperabilne sastavne dijelove i kolodvore;

                                       —

                                       dokaze da ponuda, ugovor ili oboje uključuju relevantni TSI prometno-upravljačkih i signalno-sigurnosnih podsustava, referentnu vrijednost i verziju;

                                       —

                                       projektni plan u kojem se navode rezultati koje treba ostvariti, ključne točke i rokovi;

                                       —

                                       popis funkcija ERTMS-a koje treba provesti;

                                       —

                                       tehničko-tehnološka pravila i radne scenarije ispitivanja, kako je navedeno u članku 5. Uredbe (EU) 2016/919 i u točki 6.1.2.3. Priloga toj Uredbi;

                                       —

                                       strategiju ispitivanja i planove za ispitivanje;

                           (b)

                           dokumentirane dokaze uvjeta potrebnih za tehničku i operativnu kompatibilnost podsustava s vozilima koja su namijenjena za rad na određenoj mreži;

                           (c)

                           dokumentirane dokaze o usklađenosti predviđenog tehničkog rješenja s relevantnim TSI-om prometno-upravljačkih i signalno-sigurnosnih podsustava, i sve ostale relevantne dokumente, kao što su mišljenja nacionalnih tijela nadležnih za sigurnost, izjave o provjeri ili potvrde o sukladnosti

                                       —

                                       ako postoje, prethodna pružna odobrenja ERTMS-a koje je izdao NSA relevantan za predviđena tehnička rješenja koja je dostavio podnositelj zahtjeva;

                                       —

                                       ako postoje, EZ potvrde o sukladnosti interoperabilnih sastavnih dijelova i EZ izjavu o sukladnosti interoperabilnih sastavnih dijelova, uključujući predložak Agencije za certifikaciju i odstupanja definiran u smjernicama Agencije;

                                       —

                                       ako postoje, potvrde o provjeri podsustava i, ako je primjenjivo, privremene izjave o provjeri izrade i EZ izjavu o provjeri podsustava, uključujući predložak za certifikaciju i odstupanja definiran u relevantnim smjernicama Agencije;

                                       —

                                       prikaz načina na koji su rizici koji utječu na interoperabilnost u pogledu svakog pitanja iz dnevnika uklonjeni;

                                       —

                                       nacionalna pravila u pogledu ERTMS-a koja se mogu primijeniti na projekt;

                                       —

                                       u slučaju da je podnositelju zahtjeva odobreno izuzeće od primjene najmanje jednog TSI-a ili njegovih dijelova, dokument koji je dostavila država članica o odobrenju odstupanja u skladu s člankom 7. Direktive (EU) 2016/797;

               7.

               da je svako pitanje navedeno u dnevniku razvrstano u jednu od sljedećih kategorija:

                           (a)

                           istraživanje pitanja;

                           (b)

                           pitanje zatvoreno;

                           (c)

                           pitanje zatvoreno uz uvjete;

                           (d)

                           pitanje zatvoreno bez prihvatljivog rješenja;

               8.

               da Agencija preko jedinstvene kontaktne točke predloži popis pitanja koja u dnevniku imaju status „istraživanje pitanja”;

               9.

               da podnositelj zahtjeva u fazi prije donošenja odluke dostavi dokaze u skladu s dogovorenim rasporedom iz točke 17.b iz kojih je vidljivo da je riješeno svako pitanje iz dnevnika;

               10.

               da Agencija prema dokazima koje je dostavio podnositelj zahtjeva ažurira status pitanja u dnevniku u „pitanje zatvoreno”, „pitanje zatvoreno uz uvjete” ili „pitanje zatvoreno bez prihvatljivog rješenja”;

               11.

               da bi podnositelj zahtjeva i NSA trebali imati mogućnost predložiti uključivanje dodatnih pitanja u dnevnik;

               12.

               da Agencija podnositelja zahtjeva uputi kako dokazati da su pitanja riješena kako bi se ubrzao postupak i izbjegao nepotreban administrativni posao;

               13.

               da Agencija objavi anonimizirani popis pitanja kao alat za razmjenu iskustva i olakšavanje usklađene provedbe pružnih projekata ERTMS-a;

      Odjeljak B: 1. Faza – početni angažman

               14.

               da se podnositelj prije službenog podnošenja zahtjeva uključi u dijalog s Agencijom kako bi se olakšao postupak odobrenja;

               15.

               da faza početnog angažmana započne prije svakog poziva za podnošenje ponuda povezanog s pružnom opremom ERTMS-a te kada podnositelj zahtjeva obavijesti Agenciju da namjerava podnijeti zahtjev za odobrenje;

               16.

               da se početni angažman suzi na ograničen broj razgovora pri kojima podnositelj zahtjeva predočava planirani projekt i pojedinosti o predviđenim tehničkim rješenjima, uključujući, ako postoje, dokumente navedene u točki 6.;

               17.

               da se faza početnog angažmana zaključi potpisivanjem rješenja između Agencije i podnositelja zahtjeva koje uključuje:

                           (a)

                           područje primjene zahtjeva;

                           (b)

                           raspored, uključujući datume:

                                       i.

                                       dostave svakog dokumenta navedenog u točki 6.;

                                       ii.

                                       ažuriranja dnevnika;

                                       iii.

                                       roka za donošenje odluke;

                           (c)

                           dnevnik;

               18.

               da NSA sudjeluje u fazi početnog angažmana i dâ mišljenje o prijedlogu rješenja iz točke 17.;

               19.

               da se podnositelj zahtjeva koristi jedinstvenom kontaktnom točkom za upis dokumenata navedenih u točki 6.;

      Odjeljak C: 2. Faza – podnošenje dokumentacije i provjera njezine cjelovitosti

               20.

               da faza podnošenja dokumentacije i provjere njezine cjelovitosti uslijedi nakon faze početnog angažmana kada podnositelj zahtjeva preko jedinstvene kontaktne točke podnese zahtjev za donošenje odluke o odobrenju;

               21.

               da podnositelj zahtjeva dostavi sve dokumente navedene u točki 6. Ako je bilo koji od tih dokumenata prethodno dostavljen preko jedinstvene kontaktne točke, podnositelj zahtjeva može utvrditi te dokumente i potvrditi da se oni i dalje primjenjuju na projekt, bez ikakvih izmjena ili dopuna. Ako se izmijene ili dopune ti dokumenti, podnositelj zahtjeva mora dostaviti ažurirane dokumente;

               22.

               da Agencija procijeni cjelovitost dostavljene dokumentacije i provjeri je li dostavljena dokumentacija učitana preko jedinstvene kontaktne točke, da su uključeni svi dokumenti navedeni u točki 6. i da nema pitanja sa statusom „istraživanje pitanja”;

               23.

               da Agencija procijeni relevantnost i dosljednost dostavljene dokumentacije u odnosu na dokumente navedene u točki 6. i rješenja dogovorena u okviru početnog angažmana i navedena u točki 17.;

               24.

               da Agencija obavijesti podnositelja zahtjeva preko jedinstvene kontaktne točke u roku od mjesec dana od primitka službenog zahtjeva u slučaju da su dostavljeni podaci nepotpuni, pruži relevantne dokaze i detaljno odredi relevantne dodatne dokumente koji se trebaju podnijeti u roku u okviru rasporeda dogovorena tijekom početnog angažmana;

               25.

               da, ako Agencija smatra da je dokumentacija potpuna, relevantna i dosljedna, o tome obavijesti podnositelja zahtjeva preko jedinstvene kontaktne točke;

      Odjeljak D: 3. Faza – procjena i donošenje odluke

               26.

               da faza procjene i donošenja odluke uslijedi nakon zaključenja faze podnošenja dokumentacije i provjere njezine cjelovitosti;

               27.

               da Agencija donese pozitivnu ili negativnu odluku u roku od dva mjeseca od početka faze procjene i donošenja odluke o dijelu tehničkih rješenja koja prethodno nisu bila obuhvaćena pozitivnom odlukom za odobrenje Agencije;

               28.

               da Agencija razmotri svako mišljenje nacionalnog tijela nadležnog za sigurnost o zahtjevu za odobrenje;

               29.

               da Agencija donese pozitivnu odluku ako je uspješno zaključena 2. faza i sva pitanja navedena u dnevniku imaju status „pitanje zatvoreno”;

               30.

               da Agencija donese negativnu odluku ako najmanje jedno pitanje navedeno u dnevniku ima status „pitanje zatvoreno bez prihvatljivog rješenja” ili ako je procjena 2. faze završena, ali se dokumentacija ne smatra potpunom, relevantnom i/ili dosljednom;

               31.

               da Agencija objavi pozitivnu odluku uz uvjete u sljedećim slučajevima:

                           (a)

                           najmanje jedno pitanje navedeno u dnevniku ima status „pitanje zatvoreno uz uvjete”; i

                           (b)

                           ne postoji pitanje sa statusom „pitanje zatvoreno bez prihvatljivog rješenja”;

               32.

               da Agencija dostavi objašnjenje uvjeta koje podnositelj zahtjeva mora ispuniti u kasnijoj fazi, a NSA razmotriti te sažetak završnih pitanja kako je upisano o pitanju;

               33.

               da NSA podnositelju zahtjeva, u slučaju da on ne može ispuniti uvjet naveden u pozitivnoj odluci Agencije, preporuči:

                           (a)

                           da Agenciji ponovno podnese zahtjev za odobrenje. U tom slučaju podnositelj zahtjeva utvrđuje koji su dokumenti iz prethodnog zahtjeva za odobrenje podnesenog Agenciji još uvijek valjani te ih Agencija ponovno ne procjenjuje;

                           (b)

                           primjenu članka 30. stavka 2. Uredbe (EU) 2016/796. U tom slučaju Agencija nudi ažuriranje dnevnika u okviru jedinstvene kontaktne točke;

               34.

               da, ako Agencija donese negativnu odluku, podnositelj zahtjeva ima pravo ispraviti nacrt projekta, podnijeti novi zahtjev, navesti dijelove projekta koji se ne mijenjaju te dokumente i dokaze koji se i dalje primjenjuju;

               35.

               da se, ako podnositelj zahtjeva dostavi obrazloženi zahtjev Agenciji da preispita svoju odluku u skladu s člankom 19. stavkom 5. Direktive (EU) 2016/797, taj zahtjev podnese preko jedinstvene kontaktne točke i poprati detaljnim obrazloženjem pitanja za koja podnositelj zahtjeva smatra da ih Agencija nije pravilno procijenila. Agencija bi se pri potvrdi ili preispitivanju svoje odluke trebala usredotočiti na pitanja istaknuta u tom obrazloženju. Rezultati preispitivanja trebaju se preko jedinstvene kontaktne točke dostaviti podnositelju zahtjeva u roku od dva mjeseca od datuma zahtjeva podnositelja;

               36.

               da Agencija podnositelju zahtjeva dostavi odgovarajuće obrazloženje ako potvrdi svoju prvotnu negativnu odluku;

               37.

               da podnositelj zahtjeva ima pravo podnijeti žalbu odboru za žalbe osnovanom u skladu s člankom 55. Uredbe (EU) 2016/796 ako Agencija potvrdi svoju prvotnu negativnu odluku.

      Sastavljeno u Bruxellesu 18. srpnja 2018.

            Za Komisiju

         Violeta BULC

            Član Komisije

      (1)  Direktiva (EU) 2016/797 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o interoperabilnosti željezničkog sustava u Europskoj uniji (SL L 138, 26.5.2016., str. 44.).

      (2)  Uredba Komisije (EU) 2016/919 оd 27. svibnja 2016. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost u vezi s „prometno-upravljačkim i signalno-sigurnosnim” podsustavima željezničkog sustava u Europskoj uniji (SL L 158, 15.6.2016., str. 1.).

      (3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/764 оd 2. svibnja 2018. o pristojbama i naknadama koje se plaćaju Agenciji Europske unije za željeznice i uvjetima za njihovo plaćanje (SL L 129, 25.5.2018., str. 68.).

      (4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/867 оd 13. lipnja 2018. o utvrđivanju poslovnika odbora za žalbe Agencije Europske unije za željeznice (SL L 149, 14.6.2018., str. 3.).


title: Preporuka Europske središnje banke od 26. siječnja 2018. Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Oesterreichische Nationalbank (ESB/2018/1)

text:
               1.2.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 37/1

         PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
   od 26. siječnja 2018.
   Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Oesterreichische Nationalbank
   (ESB/2018/1)
   (2018/C 37/01)
   UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 27. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije.

               (2)

               Članak 37. stavak 1. austrijskog Saveznog zakona o središnjoj banci Oesterreichische Nationalbank propisuje da glavna skupština središnje banke Oesterreichische Nationalbank bira jednog vanjskog revizora i jednog zamjenskog vanjskog revizora za višegodišnje razdoblje od najviše pet godina. Zamjenski vanjski revizor ovlašćuje se samo u slučaju ako vanjski revizor nije u mogućnosti provesti reviziju.

               (3)

               Mandati sadašnjeg vanjskog revizora i zamjenskog vanjskog revizora središnje banke Oesterreichische Nationalbank prestali su nakon revizije za financijsku godinu 2017. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijske godine 2018.

               (4)

               Središnja banka Oesterreichische Nationalbank izabrala je društvo Ernst & Young Wirtschaftsprüfungsgesellschaft m.b.H. kao svojeg vanjskog revizora i društvo Deloitte Audit Wirtschaftsprüfungs GmbH kao svojeg zamjenskog vanjskog revizora za financijske godine od 2018. do 2022.,

         DONIJELO JE OVU PREPORUKU:

               1.

               Preporučuje se da se društvo Ernst & Young Wirtschaftsprüfungs m.b.H. imenuje za vanjskog revizora središnje banke Oesterreichische Nationalbank za financijske godine 2018. do 2022.

               2.

               Preporučuje se da se društvo Deloitte Audit Wirtschaftsprüfungs GmbH imenuje za zamjenskog vanjskog revizora središnje banke Oesterreichische Nationalbank za financijske godine 2018. do 2022.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 26. siječnja 2018.

            Predsjednik ESB-a

         Mario DRAGHI


title: Preporuka Vijeća od 15. ožujka 2018. o europskom okviru za kvalitetna i učinkovita naukovanja

text:
               2.5.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 153/1

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 15. ožujka 2018.
   o europskom okviru za kvalitetna i učinkovita naukovanja
   (2018/C 153/01)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 166. stavak 4. i članak 292., u vezi s člankom 153. stavkom 2. i člankom 153. stavkom 1. točkom (b),
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               Kvalitetnim i učinkovitim naukovanjima u okviru kojih polaznici stječu vještine i iskustvo povezane s poslom te uče kroz rad i stječu ključne kompetencije, olakšava se ulazak mladih na tržište rada te napredovanje odraslih u karijeri i njihovo zapošljavanje. Ona su dio sustavâ formalnog strukovnog obrazovanja i osposobljavanja i postoje usporedo s drugim oblicima učenja kroz rad i/ili strukovnog obrazovanja.

               (2)

               Dobro osmišljeni programi naukovanja koriste poslodavcima i učenicima, a putem njih jača se i povezanost svijeta tržišta rada i svijeta obrazovanja i osposobljavanja. Visokim standardima kvalitete izbjegava se da naukovanja uključuju samo radna mjesta za niskokvalificirane radnike i nedovoljno osposobljavanje, čime se narušava njihova popularnost. Osim osiguravanja puta prema izvrsnosti, uključivanjem ljudi iz različitih društvenih sredina i osobnih okolnosti u tržište rada, s pomoću kvalitetnih naukovanja može se doprinijeti i jačanju aktivnog građanstva i socijalne uključenosti.

               (3)

               Kvalitetna i učinkovita naukovanja mogu se ostvariti strukturiranim partnerstvima kojima se obuhvaćaju svi relevantni dionici, posebice socijalni partneri, poduzeća, posrednička tijela poput industrijskih, trgovačkih i obrtničkih komora, stručne i sektorske organizacije, institucije za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, organizacije mladih i roditelja te lokalna, regionalna i nacionalna tijela. Od 2013. putem Europskog saveza za naukovanje, kojim je dosad osigurano više od 700 000 ponuda za naukovanje, osposobljavanja za samostalan rad ili ponuda za prvi posao, Komisija u suradnji s državama članicama i relevantnim dionicima promiče ponudu i kvalitetu naukovanja te predodžbu o njemu. Inicijativama poduzeća kao što je Europski pakt za mlade osigurane su dodatne ponude te se doprinosi promicanju partnerstva između poduzeća i obrazovnih ustanova diljem Unije.

               (4)

               Europski međusektorski socijalni partneri prikupili su dokaze o kvaliteti i troškovnoj učinkovitosti naukovanja paralelnim radom i u zajedničkoj izjavi „Prema zajedničkoj viziji naukovanja” iz lipnja 2016. koja je bila temelj za Mišljenje o zajedničkoj viziji kvalitetnog i učinkovitog naukovanja i učenja kroz rad koje je 2. prosinca 2016. donio Savjetodavni odbor za strukovno osposobljavanje.

               (5)

               Kako bi se osiguralo još konkretnije i šire sudjelovanje dionika, Komisija je 30. ožujka i 7. lipnja 2017. s europskim međusektorskim i sektorskim socijalnim partnerima te trgovinskim, industrijskim i obrtničkim komorama organizirala savjetovanja u dvije faze.

               (6)

               Europskim kvalifikacijskim okvirom, koji je uspostavljen 2008. i revidiran 2017. (1), poboljšavaju se transparentnost, usporedivost i prenosivost kvalifikacija građana, među ostalim naučnika.

               (7)

               Preporukom Vijeća od 18. lipnja 2009. o Europskom referentnom okviru za osiguranje kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (EQAVET) (2) uspostavljen je referentni instrument za pomoć državama članica pri promicanju i praćenju trajnog poboljšanja sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja.

               (8)

               Europskom poveljom o kvaliteti stažiranja i naukovanja iz 2012. Europski forum mladih pozvao je europske zemlje, europske institucije i socijalne partnere da utvrde ili ojačaju zakonodavne okvire za kvalitetu naukovanja.

               (9)

               U Preporuci Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Garancije za mlade (3) državama članicama preporučuje se da osiguraju da sve osobe mlađe od 25 godina dobiju kvalitetnu ponudu za posao, nastavak obrazovanja, naukovanje ili osposobljavanje za samostalan rad u roku od četiri mjeseca od gubitka zaposlenja ili završetka formalnog obrazovanja.

               (10)

               Europski socijalni partneri, Europska komisija i litavsko predsjedništvo Vijeća Europske unije obvezali su se doprinijeti povećanju ponude, kvalitete i privlačnosti naukovanja u Zajedničkoj izjavi o uspostavi Europskog saveza za naukovanje 2. srpnja 2013.

               (11)

               U Izjavi Vijeća o Europskom savezu za naukovanje od 15. listopada 2013. stoji da bi učinkovitost i privlačnost naukovanja trebalo poticati poštovanjem određenih zajedničkih vodećih načela.

               (12)

               Preporukom Vijeća o kvalitativnom okviru za pripravništvo (4), donesenom 10. ožujka 2014., uspostavljen je niz načela za poboljšanje kvalitete osposobljavanja za samostalan rad izvan formalnog obrazovanja i osposobljavanja.

               (13)

               U okviru Kopenhaškog procesa za europsku suradnju u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja svi oblici učenja kroz rad, a posebno naukovanje, te razvoj mehanizama za osiguranje kvalitete određeni su kao dva od pet europskih prioriteta za razdoblje 2015. – 2020. u zaključcima iz Rige od 22. lipnja 2015. koje su podržali ministri nadležni za strukovno obrazovanje i osposobljavanje.

               (14)

               Radna skupina za strukovno obrazovanje i osposobljavanje u svojem je mandatu od 2014. do 2015. u sklopu okvira za obrazovanje i osposobljavanje do 2020. sastavila 20 vodećih načela za izrazito uspješno naukovanje i učenje kroz rad.

               (15)

               U svojem izvješću od 4. ožujka 2016. o programu Erasmus+ i ostalim mjerama za poticanje mobilnosti u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, pristupu koji se temelji na cjeloživotnom učenju, Europski parlament pozvao je na donošenje mjera za osiguranje standarda kvalitete za naukovanja.

               (16)

               Uredbom (EU) 2016/589 Europskog parlamenta i Vijeća (5) predviđeno je da se od svibnja 2018. naukovanja uz ugovor o radu mogu oglašavati na europskom portalu za radnu mobilnost EURES.

               (17)

               U Komunikaciji od 10. lipnja 2016. o Novom programu vještina za Europu Komisija je istaknula svoju potporu socijalnim partnerima u primjeni rezultata zajedničkih projekata, primjerice uspostavom kvalitativnog okvira za naukovanje.

               (18)

               Komisija je u Komunikaciji o ulaganju u mlade u Europi od 7. prosinca 2016. (6) pozvala na ponovni rad na stvaranju mogućnosti za mlade da uspješno započnu karijeru ulaganjem u njihovo znanje, vještine i iskustvo i pomaganjem da pronađu prvi posao ili se za njega osposobe. Cilj je pomoći mladima da iskoriste prilike, dobro se integriraju u društvo, postanu aktivni građani i ostvare uspješnu karijeru, među ostalim kvalitativnim okvirom kojim se određuju ključna načela za programe naukovanja.

               (19)

               Rimska deklaracija od 25. ožujka 2017. uključuje obvezu da će se raditi na Uniji u kojoj se mladima pruža najbolje obrazovanje i osposobljavanje te u kojoj oni mogu studirati i pronaći posao diljem kontinenta.

               (20)

               U europskom stupu socijalnih prava koji je proglašen 17. studenoga 2017. utvrđen je niz načela kojima se podupiru pravedno i dobro funkcioniranje tržišta rada i sustavâ socijalne skrbi, uključujući pravo na kvalitetno i uključivo obrazovanje i osposobljavanje, kako bi se razvile vještine relevantne za tržište rada i sudjelovanje u društvu.

               (21)

               Komisijinim prijedlogom preporuke Vijeća o praćenju osoba s diplomom donesenim 30. svibnja 2017. nastoji se poboljšati dostupnost kvalitativnih i kvantitativnih informacija o tome što osobe s diplomom, uključujući naučnike, rade nakon završetka obrazovanja i osposobljavanja.

               (22)

               Potporu za naukovanje pružaju europski strukturni i investicijski fondovi (2014. – 2020.), točnije Europski socijalni fond (ESF) i Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), te Erasmus+, Program Unije za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME), Program Unije za zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI) i Inicijativa za zapošljavanje mladih (YEI).

               (23)

               Nedavno su Europski parlament i dionici pozvali Komisiju da poboljša dugoročnu mobilnost naučnika diljem EU-a, čime bi se mladima dala prilika da razviju vještine potrebne za određeni posao i ključne kompetencije. Komisija je na to odgovorila uvođenjem nove aktivnosti u program Erasmus+ pod imenom Erasmus Pro, kojom se posebno podupiru dulje radne prakse u inozemstvu.

               (24)

               U izvješćima o Garanciji za mlade iz 2015. i 2017. Europski revizorski sud preporučuje Komisiji da razvije kriterije za kvalitetu naukovanja i drugih ponuda koje se podupiru u okviru te inicijative.

               (25)

               Zajedničkim shvaćanjem država članica o kvaliteti i učinkovitosti naukovanja podupire se njihov rad na reformi i modernizaciji sustavâ naukovanja kojima se pružaju sjajne prilike za učenje i razvoj karijere. Zajedničkim shvaćanjem doprinosi se povećanju uzajamnog povjerenja i tako olakšava prekogranična mobilnost naučnika.

               (26)

               Opći je cilj ove Preporuke poboljšati zapošljivost i osobni razvoj naučnika te doprinijeti razvoju visokokvalificirane radne snage koja odgovara potrebama tržišta rada.

               (27)

               Konkretan je cilj stvoriti usklađen okvir za naukovanje koji se temelji na zajedničkom shvaćanju onoga čime se definiraju kvaliteta i učinkovitost, uzimajući u obzir raznolikost i tradicije sustavâ strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te prioritete politika u različitim državama članicama.

               (28)

               Ovom se Preporukom ne utječe na nadležnosti država članica u vezi sa zadržavanjem ili uspostavom naprednijih odredaba u pogledu naukovanja od onih preporučenih ovdje, kao ni sa zadržavanjem ili razvojem drugih oblika učenja kroz rad i/ili strukovnog obrazovanja i osposobljavanja izvan područja primjene ove Preporuke i da na njih primjenjuju, u cijelosti ili djelomično, kriterije navedene u nastavku,

         DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
   Države članice trebale bi, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom i u bliskoj suradnji s dionicima, razviti programe naukovanja na temelju kriterija za kvalitetno i učinkovito naukovanje opisanih u nastavku te tako osigurati da ti programi odgovaraju potrebama tržišta rada i da su od koristi naučnicima i poslodavcima.
   Za potrebe ove Preporuke i ne dovodeći u pitanje nacionalnu terminologiju, naukovanje se tumači kao formalni program strukovnog obrazovanja i osposobljavanja

               (a)

               s pomoću kojeg se kombinira učenje u ustanovama za obrazovanje ili osposobljavanje s bitnim učenjem kroz rad u okviru poduzeća i drugih radnih mjesta;

               (b)

               s pomoću kojeg se stječu nacionalno priznate kvalifikacije;

               (c)

               koji se temelji na ugovoru kojim se definiraju prava i obveze naučnika, poslodavaca i, prema potrebi, ustanove za strukovno obrazovanje i osposobljavanje; i

               (d)

               pri čemu naučnik prima plaću ili drugu vrstu naknade za svoj rad.

      Kriteriji za uvjete učenja i rada

      Pisani ugovor

               1.

               Prije početka naukovanja trebalo bi sklopiti pisani ugovor kako bi se utvrdila prava i obveze naučnika, poslodavca i, prema potrebi, ustanove za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, u vezi s uvjetima učenja i rada.

      Ishodi učenja

               2.

               Poslodavci i ustanove za strukovno obrazovanje i osposobljavanje te, prema potrebi, sindikati trebali bi postići dogovor o skupu sveobuhvatnih ishoda učenja definiranih u skladu s nacionalnim zakonodavstvom. Na taj bi se način osigurala ravnoteža između vještina potrebnih za određeni posao, znanja i ključnih kompetencija za cjeloživotno učenje kojima se podupiru osobni razvoj i mogućnosti cjeloživotne karijere naučnika s ciljem prilagodbe promjenjivim modelima karijere.

      Pedagoška potpora

               3.

               Trebali bi se angažirati voditelji osposobljavanja u poduzećima koji bi imali zadatak blisko surađivati s ustanovama strukovnog obrazovanja i osposobljavanja i nastavnicima kako bi se naučnicima osigurale smjernice i kako bi se osigurale uzajamne i redovite povratne informacije. Nastavnicima, voditeljima osposobljavanja i mentorima, osobito u mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima, trebala bi se pružati potpora pri razvoju vještina, znanja i kompetencija za obuku naučnika u skladu s najsuvremenijim metodama poučavanja i osposobljavanja te potrebama tržišta rada.

      Učenje u stvarnim radnim uvjetima

               4.

               Znatan dio naukovanja, što znači najmanje pola, trebao bi se odvijati na radnome mjestu uz, ako je to moguće, priliku da se dio iskustva na radnome mjestu stekne u inozemstvu. Uzimajući u obzir različitost nacionalnih programa, cilj je postupno napredovati prema tome da taj dio naukovanja bude učenje na radnom mjestu.

      Plaća i/ili naknada

               5.

               Naučnici bi trebali primati plaću ili drugu vrstu naknade u skladu s nacionalnim ili sektorskim zahtjevima ili kolektivnim ugovorima, ako postoje, te uzimajući u obzir mehanizme podjele troškova između poslodavaca i javnih tijela.

      Socijalna zaštita

               6.

               Naučnici bi trebali imati pravo na socijalnu zaštitu, uključujući nužno osiguranje u skladu s nacionalnim zakonodavstvom.

      Radni, zdravstveni i sigurnosni uvjeti

               7.

               Relevantni propisi o uvjetima rada, posebice zakonodavstvo o zdravlju i sigurnosti na radu trebali bi se primjenjivati na radno mjesto na koje je naučnik primljen.

      Kriteriji za okvirne uvjete

      Regulatorni okvir

               8.

               Trebao bi se uspostaviti jasan i usklađen regulatorni okvir temeljen na pravednom i ravnopravnom partnerstvu, među ostalim na strukturiranom i transparentnom dijalogu svih relevantnih dionika. To može uključivati postupke akreditacije za poduzeća i radna mjesta koja nude naukovanja i/ili druge mjere za osiguranje kvalitete.

      Uključenost socijalnih partnera

               9.

               Socijalni partneri, među ostalim, ako je relevantno, na sektorskoj razini i/ili posrednička tijela, trebali bi biti uključeni u osmišljavanje programa naukovanja, upravljanje tim programima i njihovu provedbu, u skladu s nacionalnim sustavima industrijskih odnosa te praksama u obrazovanju i osposobljavanju.

      Potpora poduzećima

               10.

               Trebalo bi predvidjeti financijsku i/ili nefinancijsku potporu posebice za mikropoduzeća, mala i srednja poduzeća, čime će se poduzećima omogućiti troškovno učinkovito naukovanje, uzimajući u obzir, prema potrebi, mehanizme podjele troškova između poslodavaca i javnih tijela.

      Fleksibilni putevi učenja i mobilnost

               11.

               S ciljem olakšanja pristupa, u zahtjevima za upis u programe naukovanja trebalo bi uzeti u obzir odgovarajuće informalno i neformalno učenje i/ili, prema potrebi, uspješno okončanje pripremnih programa. Kvalifikacije stečene kroz naukovanje trebale bi biti uključene u nacionalno priznate kvalifikacijske okvire s upućivanjem na Europski kvalifikacijski okvir (7). Putem naukovanja trebao bi se omogućiti pristup drugim mogućnostima u pogledu učenja, među ostalim na višim razinama obrazovanja i osposobljavanja, razvoj karijere i/ili, prema potrebi, skupljanje bodova koji se odnose na ishode učenja. Trebalo bi postupno promicati transnacionalnu mobilnost naučnika, na radnom mjestu ili u okviru ustanova za obrazovanje i osposobljavanje, kao sastavni dio kvalifikacija stečenih naukovanjem.

      Profesionalno usmjeravanje i podizanje razine svijesti

               12.

               Profesionalno usmjeravanje, mentorstvo i potpora učenicima trebali bi se pružiti prije i tijekom naukovanja kako bi se osigurali uspješni ishodi, spriječilo rano napuštanje školovanja i smanjio broj osoba koje napuštaju školovanje i da bi se tim učenicima pomoglo da se ponovno uključe u odgovarajuće obrazovanje i osposobljavanje. Naukovanja bi trebalo promicati kao atraktivan oblik učenja s pomoću aktivnosti za podizanje razine svijesti koje su usmjerene na širu javnost.

      Transparentnost

               13.

               Trebalo bi osigurati transparentnost ponuda za naukovanje i pristup tim ponudama u državama članicama i između njih, uključujući uz potporu javnih i privatnih službi za zapošljavanje i drugih relevantnih tijela te, prema potrebi, uporabom alata Unije kao što je EURES, kako je predviđeno Uredbom o EURES-u.

      Osiguranje kvalitete i praćenje naučnika

               14.

               Trebalo bi uspostaviti metode osiguranja kvalitete uzimajući u obzir Europski referentni okvir za osiguranje kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (EQAVET) (8), među ostalim postupak kojim se omogućuje valjana i pouzdana procjena ishoda učenja. Praćenje zapošljavanja i napredovanja u karijeri naučnika trebalo bi provoditi u skladu s nacionalnim i europskim zakonodavstvom o zaštiti podataka.

      Provedba na nacionalnoj razini

   U okviru područja primjene ove preporuke za njezinu bi provedbu države članice trebale:

               15.

               promicati aktivno uključivanje socijalnih partnera u osmišljavanje programa naukovanja, upravljanje tim programima i njihovu provedbu, u skladu s nacionalnim sustavima industrijskih odnosa te praksama u obrazovanju i osposobljavanju;

               16.

               osigurati jednak pristup, promicanje rodne ravnoteže i suzbijanje diskriminacije u programima naukovanja;

               17.

               uključiti relevantne provedbene mjere u nacionalne programe reformi u okviru europskog semestra,

               18.

               uzeti u obzir ovaj okvir pri upotrebi financijskih sredstava Europske unije i instrumenata kojima se podupiru naukovanja.

         Komisija bi trebala pružiti nužnu potporu, među ostalim sljedećim mjerama:

      Pomoćne službe

               19.

               Razvoj niza pomoćnih službi za razmjenu znanja, umrežavanje i uzajamno učenje kako bi se državama članicama i relevantnim dionicima pomoglo pri provedbi sustava naukovanja u skladu s ovim okvirom. Time bi trebalo obuhvatiti daljnje potrebe osposobljavanja nastavnika i predavača u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u pogledu digitalnih inovacija u naukovanju.

      Osvješćivanje

               20.

               Promicanje izvrsnosti i privlačnosti naukovanja, kao i pozitivne slike među mladima, njihovim obiteljima i poslodavcima, putem kampanja za podizanje razine svijesti, kao što je Europski tjedan vještina stečenih u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju;

      Financiranje

               21.

               Pružanje potpore provedbi ove Preporuke putem relevantnih financijskih sredstava Unije, u skladu s relevantnom pravnom osnovom;

      Daljnje postupanje

               22.

               Praćenje provedbe ove Preporuke uz potporu tripartitnog Savjetodavnog odbora za strukovno osposobljavanje, na temelju postojećih mehanizama praćenja koji se koriste u okviru europskog semestra;

               23.

               Izvješćivanje Vijeća o provedbi okvira u roku od tri godine od dana njegova donošenja.

      (1)  SL C 189, 15.6.2017., str. 15.

      (2)  SL C 155, 8.7.2009., str. 1.

      (3)  SL C 120, 26.4.2013., str. 1.

      (4)  SL C 88, 27.3.2014., str. 1.

      (5)  SL L 107, 22.4.2016., str. 1.

      (6)  COM(2016) 940 final.

      (7)  SL C 189, 15.6.2017., str. 15.

      (8)  SL C 155, 8.7.2009., str. 1.


               20.9.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 337/113

      P8_TA(2017)0354
      Modernizacija trgovinskoga stupa Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Čilea
      Preporuka Europskog parlamenta od 14. rujna 2017. Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje o pregovorima oko modernizacije trgovinskoga stupa Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Čilea (2017/2057(INI))
      (2018/C 337/17)

         Europski parlament,

                  —

                  uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Čilea, s druge strane, sklopljen 2002., i njegov trgovinski stup koji je stupio na snagu 1. veljače 2003. (1) (u daljnjem tekstu Sporazum),

                  —

                  uzimajući u obzir ishod šeste sjednice Vijeća za pridruživanje EU-a i Čilea održane u travnju 2015. (2),

                  —

                  uzimajući u obzir završnu izjavu Zajedničkog savjetodavnog odbora od 5. listopada 2016. (3),

                  —

                  uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2015. naslovljenu „Trgovina za sve – Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” (COM(2015)0497) i dokumente za razmatranje Komisije iz svibnja 2017. naslovljene „Svladavanje globalizacije” (4) i iz travnja 2017. naslovljene „Socijalna dimenzija Europe” (5),

                  —

                  uzimajući u obzir presude i mišljenja Suda Europske unije (C-350/12 P, 2/13, 1/09) i odluku Europskog ombudsmana od 6. siječnja 2015. o zatvaranju istrage na vlastitu inicijativu OI/10/2014/RA o postupanju s informacijama i pristupu dokumentima (6), i uzimajući u obzir mišljenje 2/15 Suda Europske unije od 16. svibnja 2017.,

                  —

                  uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. veljače 2016. s preporukama Europskog parlamenta Komisiji za pregovore o Sporazumu o trgovini uslugama (TiSA) (7),

                  —

                  uzimajući u obzir amandmane koje je usvojio 4. srpnja 2017. (8) o prijedlogu direktive u pogledu objavljivanja informacija o porezu na dobit određenih poduzeća i podružnica,

                  —

                  uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2016. o provedbi preporuka Europskog parlamenta iz 2010. o socijalnim i ekološkim standardima, ljudskim pravima i korporativnoj odgovornosti (9) i Rezoluciju od 25. studenoga 2010. o međunarodnoj trgovinskoj politici u kontekstu nezaobilaznih mjera povezanih s klimatskim promjenama (10),

                  —

                  uzimajući u obzir studiju EPRS-a o učincima klauzuli o ljudskim pravima u Globalnom sporazumu između EU-a i Meksika te u Sporazumu o pridruživanju između EU-a i Čilea (11),

                  —

                  uzimajući u obzir Smjernice Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD) za multinacionalna poduzeća, Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, Tripartitnu deklaraciju MOR-a o načelima koja se odnose na multinacionalna poduzeća i socijalnu politiku i program MOR-a o dostojanstvenom radu,

                  —

                  uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (Pariški sporazum) iz 2015., koja je stupila na snagu 4. studenoga 2016. (12) i koju je također ratificirao Čile,

                  —

                  uzimajući u obzir zajedničku izjavu Zajedničkog parlamentarnog odbora EU-a i Čilea od 3. studenoga 2016. (13),

                  —

                  uzimajući u obzir članak 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) te članak 8., članak 207. stavak 3. i članak 217. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

                  —

                  uzimajući u obzir nacrt smjernica za pregovore koje je donijela Komisija 24. svibnja 2017.,

                  —

                  uzimajući u obzir članak o Čileu u godišnjaku Međunarodne radne skupine za pitanja autohtonih naroda (IWGIA) pod nazivom „Autohtoni svijet 2016.” (14)

                  —

                  uzimajući u obzir članak 108. stavak 4. i članak 52. Poslovnika,

                  —

                  uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0267/2017),

                  A.

                  budući da se u strategiji „Trgovina za sve” navodi da „Komisija mora provoditi politiku koja koristi društvu u cjelini i kojom se promiču europske i univerzalne norme i vrijednosti zajedno s ključnim gospodarskim interesima stavljajući veći naglasak na održivi razvoj, ljudska prava, utaju poreza, zaštitu potrošača i odgovornu i poštenu trgovinu”;

                  B.

                  budući da su EU i Čile bliski partneri koji dijele zajedničke vrijednosti i predani su promicanju učinkovitog multilateralnog upravljanja trgovinom i poštovanju ljudskih prava, kao i promicanju blagostanja i sigurnosti za obje strane u okviru globalnog sustava utemeljenog na pravilima; budući da je EU treći najveći trgovinski partner Čilea; budući da je Čile pak važan regionalni akter i jedno od najbrže rastućih južnoameričkih gospodarstava u proteklim desetljećima, te da su reformska nastojanja u toj zemlji još u tijeku;

                  C.

                  budući da je aktualni Sporazum, uključujući njegov trgovinski stup, sklopljen 2002. te od svoje provedbe 2003. donosi korist objema stranama, udvostručujući trgovinu robom i povećavajući trgovinu uslugama i ulaganja (15); budući da su EU i Čile pak u međuvremenu sklopili modernije i ambicioznije trgovinske sporazume;

                  D.

                  budući da je EU 2016. u Čile izvezao robu u vrijednosti višoj od 8,6 milijardi EUR, dok je Čile u EU izvezao robu u vrijednosti od 7,4 milijarde EUR; budući da je vrijednost trgovine uslugama EU-a s Čileom 2015. iznosila 3,8 milijardi EUR, a vrijednost čileanskih usluga iznosila 2 milijarde EUR; budući da je udio izravnog stranog ulaganja EU-a u Čile iznosio 42,8 milijardi EUR (16);

                  E.

                  budući da aktualni Sporazum ne sadrži, među ostalim, posebna poglavlja o ulaganjima, MSP-ovima, pravima intelektualnog vlasništva, energiji i rodnim pitanjima, niti sadrži poglavlje o trgovini i održivom razvoju, uključujući obveze provođenja radnih i ekoloških standarda i promicanje najboljih praksi u područjima kao što su društveno odgovorno poslovanje i osiguravanje održivosti;

                  F.

                  budući da se u svim trgovinskim pregovorima EU-a mora očuvati pravo i sposobnost vlada da donose propise od javnog interesa, kao što su zaštita i promicanje javnog zdravlja, socijalne usluge, socijalna zaštita i zaštita potrošača, javno obrazovanje, sigurnost, okoliš, dobrobit životinja, javni moral, privatnost i zaštita podataka te promicanje i zaštita kulturne raznolikosti;

                  G.

                  budući da se u svim trgovinskim pregovorima EU-a mora jamčiti najviša razina socijalne zaštite, zaštite radnika i zaštite okoliša koju će stranke ostvarivati te da oni mogu poslužiti kao instrument za promicanje društvene pravde i održivog razvoja, kako u EU-u, tako i širom svijeta; budući da bi se modernizacija Sporazuma trebala shvatiti kao prilika da EU i njegove države članice i dalje promiču zajedničke visoke standarde i obveze u trgovinskim sporazumima, pogotovo u područjima prava radnika, zaštite okoliša, prava potrošača i dobrobiti građana; budući da je Komisija najavila da će proučiti na koje se načine mogu ispuniti te obveze, uzimajući u obzir i mogućnost mehanizma koji se temelji na sankcijama;

                  H.

                  budući da je Zajednički savjetodavni odbor EU-a i Čilea, koji čine organizacije civilnog društva obiju stranaka, održao prvu sjednicu 4. i 5. listopada 2016. radi praćenja provedbe postojećeg Sporazuma kao i pregovora o njegovu ažuriranju, koristeći doprinose civilnog društva te promičući dijalog i suradnju EU-a i Čilea izvan vladinih kanala; budući da se znatni zastoj koji se dogodio pri osnivanju Zajedničkog savjetodavnog odbora ne smije ponoviti pri moderniziranju sporazuma; budući da se nakon stupanja na snagu moderniziranog sporazuma, sudjelovanje civilnog društva mora temeljiti na jasnim strukturama, ravnoteži članstva i mandatima za izvješćivanje;

                  I.

                  budući da su EU i Čile sudjelovali u plurilateralnim pregovorima o daljnjoj liberalizaciji trgovine uslugama;

                  J.

                  budući da Čile nije stranka, već promatrač Sporazuma o javnoj nabavi Svjetske trgovinske organizacije i da ne sudjeluje u plurilateralnim pregovorima o Sporazumu o ekološkim proizvodima;

                  K.

                  budući da članak 45. Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Čilea u poglavlju o suradnji sadrži odredbe kojima se utvrđuje da bi se njime „trebalo doprinijeti jačanju politika i programa kojima se unaprjeđuje, jamči i proširuje ravnopravno sudjelovanje muškaraca i žena u svim sektorima političkog, gospodarskog i kulturnog života”;

                  L.

                  budući da je Čile potpisnik Transpacifičkog partnerstva, čija je budućnost trenutačno neizvjesna, i da je potpisao sporazume o slobodnoj trgovini sa svim potpisnicima Transpacifičkog partnerstva te ga se uvelike smatra stabilnim i pouzdanim partnerom;

                  M.

                  budući da je Čile 2010. postao prva južnoamerička zemlja članica OECD-a i da ima dobar makroekonomski okvir;

                  N.

                  budući da je važno u najvećoj mogućoj mjeri iskoristiti mogućnosti koje pruža modernizacija trgovinskog stupa Sporazuma na način kojim se omogućuje veća uključivost za poduzeća, posebno MSP-ove, te za građane i EU-a i Čilea; budući da bi se u tom pogledu moglo učiniti više, između ostalog pružanjem pristupačnih informacija, koje bi mogle potaknuti važan učinak umnožavanja koristi za stranke Sporazuma;

                  O.

                  budući da Čile ima bilateralne ugovore o ulaganju sa 17 država članica EU-a, čiji sadržaji ne odražavaju ni najnoviji razvoj događaja ni najbolje prakse u području ulagačke politike, a koji bi bili zamijenjeni i prestali važiti u trenutku stupanja na snagu sporazuma između Unije i Čilea koji sadrži poglavlje o ulaganju;

                  P.

                  budući da nerazmjerno strogi uvjeti u čileanskom zakonodavstvu, kojih se ribarska plovila EU-a moraju pridržavati, priječe tim plovilima da se koriste lučkim objektima u Čileu za iskrcaj, prekrcaj, opskrbu gorivom ili nabavu ribolovnog alata;

                  Q.

                  budući da su postojeći izvozni obrasci Čilea u oštroj suprotnosti s europskim izvoznim obrascima s obzirom na to da se čileanski izvoz uvelike sastoji od izvoza sirovina, kao što su bakar, voće i povrće;

                  1.

                  predlaže sljedeće Vijeću, Komisiji i ESVD-u:

                              (a)

                              da se pobrinu da Europski parlament prima potpune, neposredne i točne informacije tijekom cijelog razdoblja pregovora u svjetlu njegove uloge u donošenju odluke o tome hoće li dati suglasnost za sklapanje moderniziranog Sporazuma s Čileom, uključujući trgovinski stup Sporazuma; da imaju na umu da, iako su sporazumi o pridruživanju sklopljeni u skladu s člankom 217. UFEU-a tradicionalno mješovite prirode i obuhvaćaju područja izvan zajedničke trgovinske politike, nakon odluke Suda Europske unije o Sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura potrebno je duboko promišljanje o putu prema modernizaciji Sporazuma između EU-a i Čilea kako bi se razdvojilo i očuvalo područja isključive i podijeljene nadležnosti u trgovini te kako bi se potpuno poštovala podjela nadležnosti između Unije i njezinih država članica tijekom pregovaračkog procesa i u cilju potpisivanja i sklapanja sporazuma; da stoga zaključe dva odvojena sporazuma, jasno razlikujući sporazum o trgovini i ulaganju koji sadrži samo pitanja u isključivoj nadležnosti Unije od sporazuma koji pokriva područja čija je nadležnost podijeljena s državama članicama;

                              (b)

                              da prime na znanje da su i EU i Čile sklopili modernije, ambicioznije i opsežnije trgovinske sporazume od vremena stupanja na snagu njihova bilateralnog Sporazuma, kao i da njime nije obuhvaćen niz područja koja su važna kako bi se zajamčilo da se Sporazumom doprinosi zajedničkom rastu, jednakim mogućnostima, dostojnim radnim mjestima i održivom razvoju, uključujući poštovanje i promicanje radnih i ekoloških standarda, dobrobiti životinja i rodne ravnopravnosti na korist građana obiju strana;

                              (c)

                              da nastojanja za modernizaciju Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Čilea smatraju važnim i nužnim kako bi se njime uzelo u obzir gospodarski i politički razvoj u posljednjih 15 godina, a posebno njegov trgovinski aspekt, u duhu reciprociteta, obostrane koristi i ravnoteže, i da prime na znanje trajnu potporu modernizaciji koju je izrazio Zajednički parlamentarni odbor EU-a i Čilea, kao i činjenicu da je Zajednički savjetodavni odbor pohvalio korake poduzete u cilju modernizacije;

                              (d)

                              da podsjete da su globalizacija i trgovinska politika nedavno bile tema žustre rasprave u Europi i drugdje zbog potencijalno nejednake raspodjele dobiti; da smatraju da je nužno predvidjeti trendove i moguće posljedice, zajamčiti uključiviju raspodjelu trgovinske dobiti i pružiti odgovarajuću zaštitu onima koji ne budu imali koristi od tog sporazuma i koji bi se u procesu koji će uslijediti mogli naći u nepovoljnom položaju; da stoga donesu političke mjere, ponajprije na nacionalnoj razini, ali i na razini Unije, u drugim područjima koja nadilaze odredbe trgovinskih sporazuma, od industrijskih preko poreznih do socijalnih politika;

                              (e)

                              da podsjete na važnost multilateralnog programa i da se bilateralnim pregovorima nikada ne smije potkopati težnja za ostvarenjem multilateralnog napretka; da uzmu u obzir da bi se boljim bilateralnim odnosima i zajedničkom suradnjom između EU-a i Čilea također trebala omogućiti bolja suradnja i sinergija između stranaka u multilateralnim i plurilateralnim okruženjima; da u tom smislu potakne potpuno sudjelovanje Čilea u pregovorima o Sporazumu o ekološkim proizvodima Svjetske trgovinske organizacije i o revidiranom Sporazumu o javnoj nabavi Svjetske trgovinske organizacije;

                              (f)

                              da u središte procesa modernizacije postave zajedničke vrijednosti i da nastave s uvrštavanjem klauzule o ljudskim pravima, kao što je praksa u svim sporazumima o pridruživanju;

                              (g)

                              da se pobrinu da se u čitavom tekstu ažuriranog Sporazuma jamči i utvrđuje, izričito i nedvosmisleno, pravo i mogućnost stranaka da donose i primjenjuju vlastite zakone i propise u javnom interesu radi ostvarivanja legitimnih ciljeva javne politike, kao što su zaštita i promicanje ljudskih prava, uključujući pristup vodi, javno zdravlje, socijalne usluge, javno obrazovanje, sigurnost, okoliš, javni moral, socijalnu zaštitu ili zaštitu potrošača, privatnost i zaštitu podataka te promicanje i zaštitu kulturne raznolikosti; da osiguraju da se nikakvim potraživanjima ulagatelja ne može uspješno podrivati te ciljeve; da u tom pogledu naglase da sporazumi o slobodnoj trgovini EU-a nemaju za cilj ograničiti legitimne interese Unije, njezinih država članica ili podsaveznih entiteta kada je riječ o donošenju propisa u interesu javnosti;

                              (h)

                              da u pregovorima o trgovini robom teže ambicioznim poboljšanjima u pristupu tržištu kada je riječ o svim tarifnim stavkama, ukidajući nepotrebne prepreke, uključujući u pogledu pristupa lučkim objektima za plovila EU-a, poštujući istovremeno činjenicu da postoji niz osjetljivih poljoprivrednih i industrijskih proizvoda s kojima treba postupati na odgovarajući način, na primjer dodjelom carinskih kvota, određivanjem odgovarajućeg prijelaznog razdoblja ili po potrebi, izravnim izuzimanjem; da uključe primjenjivu i učinkovitu bilateralnu zaštitnu klauzulu kojom će se omogućiti privremeno ukidanje povlastica ako, kao posljedica stupanja na snagu moderniziranog Sporazuma, povećanje uvoza nanese štetu odnosno može nanijeti ozbiljnu štetu ugroženim sektorima;

                              (i)

                              da u pregovaračke smjernice uključe cilj pojednostavnjenja pravila o podrijetlu i carinskih postupaka radi njihova usklađivanja sa sve složenijim globalnim lancima vrijednosti; da osiguraju da modernizirani Sporazum sadrži odredbe i mjere za borbu protiv prijevara te obveze standardizacije carinskih pravila i praksi u cilju povećanja transparentnosti, djelotvornosti, pravne sigurnosti i suradnje između carinskih tijela, uz modernizaciju i pojednostavnjenje postupaka, kako je utvrđeno Sporazumom WTO-a o olakšavanju trgovine i revidiranom Konvencijom iz Kyota;

                              (j)

                              da, kada je riječ o trgovini uslugama, uzmu u obzir činjenicu da potencijal uslužnog sektora nije u potpunosti ostvaren u sadašnjem Sporazumu, a da se u moderniziranom Sporazumu treba riješiti pitanje nepotrebnih prepreka u svrhe pristupa tržištu i nacionalnog tretmana; da uzmu u obzir da obveze treba preuzimati na temelju Općeg sporazuma o trgovini uslugama (GATS) i da pravila treba ažurirati prema potrebi kako bi se vodilo računa o razvoju događaja; da isključe audiovizualne usluge iz područja primjene Sporazuma; da osiguraju i izričito predvide da se moderniziranim Sporazumom ne sprečava sposobnost stranaka da definiraju, reguliraju, pružaju i podupiru javne usluge od interesa javnosti, da se njime ni u kojem slučaju neće od vlada zahtijevati da privatiziraju bilo koju uslugu, niti spriječiti vlade da pružaju javne usluge koje su ranije pružali privatni pružatelji usluga ili da pod javni nadzor vrate usluge koje je vlada prethodno odlučila privatizirati, niti sprečavati vlade u širenju raspona javnih usluga koje pružaju javnosti tako što će se isključivati sve klauzule, odredbe ili obveze koje bi podrivale potrebnu fleksibilnost da se trenutačne i buduće usluge od općeg gospodarskog interesa vrate pod javni nadzor;

                              (k)

                              da zajamče da se svakim moderniziranim sporazumom uspostave potrebni koraci prema većoj regulatornoj transparentnosti i uzajamnom priznavanju, uključujući odredbe kojima se jamče nepristranost i pridržavanje najviših standarda zaštite u pogledu zahtjeva, kvalifikacija i dozvola, i da predvide, u tom kontekstu, institucijske mehanizme za savjetovanje koji uključuju razne dionike, kao što su MSP-ovi i organizacije civilnog društva;

                              (l)

                              da osiguraju da se, uz obveze koje se preuzimaju radi lakšeg ulaska i boravka fizičkih osoba u poslovne svrhe, strani pružatelji usluga moraju pridržavati socijalnog i radnog zakonodavstva EU-a i država članica te primjenjivih kolektivnih ugovora ako radnici imaju koristi od obveza iz 4. modaliteta;

                              (m)

                              da osiguraju da ambiciozna suradnja u regulatornim pitanjima i usklađivanje standarda ostanu dobrovoljni, da poštuju autonomiju regulatornih tijela, da se isključivo temelje na poboljšanoj razmjeni informacija i administrativnoj suradnji u cilju utvrđivanja nepotrebnih prepreka i administrativnih opterećenja i pridržavaju se načela predostrožnosti; da vode računa o tome da regulatorna suradnja mora težiti donošenju koristi za upravljanje globalnim gospodarstvom s pomoću intenzivnije konvergencije i suradnje oko međunarodnih standarda, osiguravajući najvišu razinu zaštite potrošača, okoliša, socijalne zaštite i zaštite radnika;

                              (n)

                              da u okviru financijskih usluga razmotre mogućnost da se u modernizirani Sporazum uvrsti bonitetno izuzeće na tragu onoga sadržanog u Sveobuhvatnom gospodarskom i trgovinskom sporazumu EU-a i Kanade (CETA) ne bi li se strankama zajamčio politički prostor za regulaciju financijskog i bankovnog sektora u cilju osiguranja stabilnosti i integriteta financijskog sustava; da uključe zaštitne mjere i opće iznimke u pogledu kretanja kapitala i plaćanja koje bi se primjenjivale u slučajevima kada bi se njima mogle prouzročiti ozbiljne poteškoće za neometano funkcioniranje ekonomske i monetarne unije ili bilance plaćanja EU-a;

                              (o)

                              da uključe odredbe o dobrom poreznom upravljanju i standarde transparentnosti kojima se potvrđuje predanost stranaka provedbi međunarodnih standarda u borbi protiv poreznih prijevara, utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza, posebno relevantne preporuke OECD-a o eroziji porezne osnovice i premještanja dobiti, a koje sadrže zahtjeve u pogledu automatske razmjene informacija i uspostave javnih registara o stvarnom vlasništvu za poslovne trustove te konkretne odredbe iz poglavlja o financijskim uslugama, kretanju kapitala i poslovnom nastanu, težeći krajnjem isključenju skrivenog poreznog planiranja korporacija;

                              (p)

                              da upozore na to da korupcija ugrožava ljudska prava, ravnopravnost, socijalnu pravdu, trgovinu i pravedno tržišno natjecanje, sprečavajući gospodarski rast; da izričito obvežu stranke, s pomoću uključivanja posebnog dijela u kojemu se navode jasne i stroge obveze i mjere, na borbu protiv korupcije u svim njezinim oblicima, kao i na provedbu međunarodnih standarda i multilateralnih konvencija za borbu protiv korupcije;

                              (q)

                              da smatraju da stroge odredbe o otvaranju javne nabave, promicanju načela najpovoljnijih ponuda koje podrazumijeva društvene, okolišne i inovativne kriterije, pojednostavnjenje postupaka i transparentnost za ponuditelje, uključujući učinkovit pristup za robu iz drugih zemalja, također mogu biti učinkoviti alati za borbu protiv korupcije i poticanje integriteta u javnoj upravi, istodobno pružajući vrijednost za uloženi novac za porezne obveznike; da u moderniziranom Sporazumu osiguraju poboljšani pristup tržištima javne nabave, pa i na nižoj razini od središnje, te transparentne postupke na temelju nacionalnog tretmana, nepristranosti i pravednosti;

                              (r)

                              da osiguraju da investicijska politika obuhvaća dobro upravljanje i olakšavanje ulaganja, te da razviju i jamče obveze ulagača poboljšavajući pritom njihovu zaštitu;

                              (s)

                              da se pobrinu za to da se u pregovaračkim smjernicama Komisiji naloži da u okviru pregovara omogući uvrštenje modernog poglavlja o ulaganjima, uzimajući u obzir najbolje prakse na međunarodnoj razini, kao što su Okvir za politiku ulaganja za održivi razvoj Konferencije Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju (UNCTAD) i najnovije mišljenje Suda Europske unije o Sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura;

                              (t)

                              da postignu napredak u ostvarivanju potrebnih međunarodnih reformi sustava rješavanja sporova; da od svih stranaka zahtijevaju da daju prednost obraćanju nadležnim sudovima te rješavanje sporova između ulagača i države zamijene sustavom javnih sudova za ulaganja sa žalbenim mehanizmom, strogim pravilima o sukobu interesa i provedivim kodeksom ponašanja; da uzmu u obzir obveze ulagača i očuvaju pravo na regulaciju u svrhe ostvarivanja legitimnih ciljeva javne politike, kao što su oni povezani sa zdravljem i opskrbom vodom, te sa zaštitom radnika i okoliša; da nastoje spriječiti neozbiljne sporove i uključe sva demokratska postupovna jamstva, kao što su pravo na nediskriminirajući pristup pravosuđu (posebno vodeći računa o MSP-ovima), neovisnost pravosuđa, transparentnost i odgovornost, istovremeno radeći na uspostavi multilateralnog suda za ulaganja;

                              (u)

                              da osiguraju da modernizirani Sporazum sadrži snažno i ambiciozno poglavlje o trgovini i održivom razvoju koje obuhvaća obvezujuće i provedive odredbe koje podliježu odgovarajućim i učinkovitim mehanizmima rješavanja sporova, koje među ostalim provedbenim metodama uzimaju u obzir i konkretan mehanizam koji se temelji na sankcijama, te koje omogućuju socijalnim partnerima i civilnom društvu da sudjeluju na odgovarajući način; da imaju na umu da poglavlje o trgovini i održivom razvoju treba obuhvatiti, među ostalim, obveze stranaka da usvoje i zadrže u svojim nacionalnim zakonima i propisima načela sadržana u temeljnim konvencijama MOR-a te da učinkovito provedu ažurirane instrumente MOR-a, a posebno upravljačke konvencije, Program za dostojanstven rad, Konvenciju MOR-a br. 169. o pravima autohtonih naroda, Konvenciju o jednakim mogućnostima i jednakom tretmanu radnika i radnica, Konvenciju o radnicima u kućanstvu i Konvenciju o radnicima s obiteljskim obvezama, kao i radne standarde za radnike migrante, te društveno odgovorno poslovanje, uključujući prihvaćanje sektorskih smjernica OECD-a i Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima i postupak kojim se socijalnim partnerima i civilnom društvu u Zajedničkom savjetodavnom odboru omogućuje da pokrenu savjetovanja na razini vlade;

                              (v)

                              da osiguraju, s obzirom na napredak koji je Čile postigao u bilateralnim trgovinskim pregovorima s Urugvajem i Kanadom, da stranke, povrh svojeg pridržavanja i poštovanja međunarodnih ljudskih prava, standarda rada i socijalnih standarda, uključe posebno poglavlje o trgovini i rodnoj ravnopravnosti te osnaživanju žena, te da predvide aktivne mjere kako bi žene mogle bolje iskoristiti mogućnosti koje pruža Sporazum; da donesu mjere čiji je cilj, među ostalim, poboljšana ravnoteža između poslovnog i obiteljskog života i pristup socijalnim i zdravstvenim uslugama; da osiguraju, među ostalim, da se stranke obvežu na prikupljanje raščlanjenih podataka kojima se omogućuje temeljita ex ante i ex post analiza učinka moderniziranog Sporazuma na rodnu ravnopravnost; da teže većem sudjelovanju poduzeća na čijem su čelu žene (posebice mikropoduzeća i MSP-ova) u javnoj nabavi, oslanjajući se na iskustva čileanskog Ministarstva za rodnu ravnopravnost koje je 2015. uspostavilo program potpore „Chile Compras” usmjeren na jačanje sudjelovanja poduzetnica u svojstvu dobavljača na tržištu javne nabave; da podupre internacionalizaciju poduzeća na čijem su čelu žene i sudjelovanje žena u mogućnostima u okviru 4. modaliteta; da zajamči uključivanje stručnog znanja u pogledu rodne ravnopravnosti u pregovaračke timove i redovite rasprave o provedbi tog poglavlja u okviru Zajedničkog savjetodavnog odbora, koji bi trebao obuhvaćati i organizacije koje promiču rodnu jednakost;

                              (w)

                              da uvrste, osim toga, sveobuhvatno poglavlje o mikropoduzećima i MSP-ovima kojim se predviđa znatan napredak u pogledu olakšavanja trgovine, uklanjanja prepreka trgovini i nepotrebnih administrativnih opterećenja, kao i aktivne mjere čiji je cilj osigurati da se prilike koje iz toga nastanu mogu iskoristiti i da su o njima obaviješteni svi glavni i potencijalni sudionici (tj. uspostavom jedinstvenih prozora, posebnih internetskih stranica i objavom sektorskih vodiča s informacijama o postupcima i novim prilikama za trgovinu i ulaganja);

                              (x)

                              da uključi poglavlje o energiji koje bi obuhvatilo, između ostalog, energiju iz obnovljivih izvora i sirovine; da uvide važnost provedbe multilateralnih sporazuma o okolišu, ponajprije Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama, da uvrste odredbe povezane s trgovinom i obveze o uključenju u međunarodne instrumente, pregovore i trgovinske i okolišne politike koje se uzajamno podupiru kako bi se odgovorilo na ciljeve kružnog gospodarstva, uključujući obveze u pogledu zelenog rasta, te da podrže i dodatno promiču trgovinu i ulaganja u ekološke proizvode i usluge te obnovljive izvore energije, kao i u klimatski prihvatljive tehnologije;

                              (y)

                              da donesu pregovaračke smjernice kojima se jačaju odredbe o dobrobiti životinja uključene u trenutačni Sporazum s pomoću uspostave učinkovite bilateralne suradnje o tom pitanju i uvjetovane liberalizacije za situacije kada je ugrožena dobrobit životinja u proizvodnji određenog proizvoda;

                              (z)

                              da usvoje pregovaračke smjernice u kojima su navedeni zahtjevi za izvršenje prava tržišnog natjecanja i odredbi o sanitarnim i fitosanitarnim mjerama u cilju odražavanja načela transparentnosti, pravičnosti postupka i nediskriminacije te pravila u vezi sa subvencijama;

                              (aa)

                              da imaju na umu da jedan od općih ciljeva svakog trgovinskog sporazuma mora biti dobrobit potrošača te da osiguraju da se Sporazumom stranke obvezuju na visoku razinu sigurnosti i zaštite potrošača, poštovanje najviših međunarodnih standarda i razvoj koherentne najbolje prakse, posebno u pogledu zaštite potrošača u području financijskih usluga, označivanja proizvoda i e-trgovine;

                              (ab)

                              da prihvate da ishod pregovora moraju biti čvrsti i izvršivi propisi kojima se obuhvaća priznavanje i zaštita svih oblika prava intelektualnog vlasništva, uključujući ambiciozne odredbe o oznakama zemljopisnog podrijetla, oslanjajući se na već postojeće odredbe u sadašnjem Sporazumu, ali proširujući ih i osiguravajući pritom bolji pristup tržištu, njihovu bolju provedbu i mogućnost dodavanja novih oznaka zemljopisnog podrijetla; da osiguraju da se u revidirani Sporazum uključi poglavlje o pravima intelektualnog vlasništva kojim se jamči potrebna fleksibilnost i da odredbe povezane s pravom intelektualnog vlasništva ne ugrožavaju pristup cjenovno pristupačnim osnovnim lijekovima i liječenju u okviru nacionalnih programa javnoga zdravlja; da osiguraju da to poglavlje nadilazi odredbe Sporazuma o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva;

                              (ac)

                              da se pobrinu za to da stranke zajamče najveću moguću razinu transparentnosti i sudjelovanja, osiguravajući postizanje ciljeva pregovora, što podrazumijeva postojan i propisno informiran dijalog sa svim zainteresiranim stranama, koji uključuje i dionike kao što su poduzeća i sindikati te civilno društvo, uključujući predstavnike autohtonih naroda; da u tom pogledu sustavno tijekom cijelog životnog ciklusa Sporazuma, od pregovora do provedbe i evaluacije, uključuju i nadležna parlamentarna tijela, osobito Zajednički parlamentarni odbor EU-a i Čilea i Zajednički savjetodavni odbor, te da podupru, kada je riječ o fazi provedbe, osnivanje službenog čileanskog tijela za sudjelovanje civilnog društva koje bi odražavalo pluralizam čileanskog društva, pridajući posebnu pozornost tamošnjim autohtonim narodima; da u tu svrhu, i bez dovođenja u pitanje pregovaračke strategije EU-a, zajedno s Čileom osiguraju da se sve relevantne informacije objavljuju na javnosti najdostupniji mogući način, uključujući prijevod informativnih članaka na španjolski, kao zajednički službeni jezik;

                              (ad)

                              da imaju na umu da Parlament poziva na to da mandati za trgovinske pregovore budu otvoreni javnosti te da se pregovaračke smjernice za modernizaciju Sporazuma objave odmah po njihovu usvajanju;

                              (ae)

                              da osiguraju da Sporazum pruža potrebne mehanizme radi njegova poštovanja u praksi tijekom provedbe, uključujući moderan i djelotvoran mehanizam za rješavanje sporova između država;

                  2.

                  nalaže svojem predsjedniku da ovu preporuku proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Republike Čilea.

         (1)  SL L 352, 30.12.2002., str. 3.

         (2)  Priopćenje za medije Vijeća 197/15, 21.4.2015.

         (3)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-eu-chile-jcc-01-declaration

         (4)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-globalisation_en.pdf

         (5)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-social-dimension-europe_en.pdf

         (6)  https://www.ombudsman.europa.eu/en/cases/decision.faces/en/58668/html.bookmark

         (7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0041.

         (8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0284.

         (9)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0298.

         (10)  SL C 99 E, 3.4.2012., str. 94.

         (11)  http://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference= EPRS_STU%282017%29558764

         (12)  http://unfccc.int/files/essential_background/convention/application/pdf/ english_paris_agreement.pdf

         (13)  http://www.europarl.europa.eu/cmsdata/113103/1107500EN.pdf

         (14)  http://www.iwgia.org/publications/search-pubs?publication_id=740

         (15)  http://ec.europa.eu/trade/policy/countries-and-regions/countries/chile/

         (16)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2006/september/tradoc_113364.pdf