				|

		52013PC0586

			Preporuka za ODLUKU VIJEĆA o pristupanju Hrvatske Konvenciji od 23. srpnja 1990. o ukidanju dvostrukog oporezivanja u vezi s usklađivanjem dobiti povezanih poduzeća /* COM/2013/0586 final - 2013/ () */

			   	OBRAZLOŽENJE
Člankom 3. stavkom 4. 2011 Akta o
pristupanju Hrvatske Europskoj uniji predviđeno je da Hrvatska pristupa
konvencijama i protokolima navedenima u Prilogu I. Aktu o pristupanju i da te
konvencije i protokoli stupaju na snagu u odnosu na Hrvatsku na datum koji
odredi Vijeće. U skladu s člankom 3. stavkom 5. Akta o pristupanju,
Vijeće jednoglasno, na preporuku Komisije i nakon savjetovanja s Europskim
parlamentom, odlučuje o svim prilagodbama potrebnima radi pristupanja Hrvatske
konvencijama i protokolima i objavi prilagođenih tekstova u Službenom
listu Europske unije.
Popis konvencija i protokola iz Priloga I.
Aktu o pristupanju uključuje Konvenciju 90/436/EEZ od 23. srpnja 1990. o
ukidanju dvostrukog oporezivanja u vezi s usklađivanjem dobiti povezanih
poduzeća (Arbitražna konvencija), Konvenciju od 21. prosinca 1995. o
pristupanju Austrije, Finske i Švedske Arbitražnoj konvenciji, Protokol od 25.
svibnja 1999. o izmjeni Arbitražne konvencije te Konvenciju od 8. prosinca
2004. o pristupanju Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Mađarske,
Malte, Poljske, Slovenije i Slovačke Arbitražnoj konvenciji. Arbitražna
konvencija izmijenjena je Protokolom od 25. svibnja 1999. te Konvencijama od
21. prosinca 1995. i 8. prosinca 2004.
Bugarska i Rumunjska pristupile su Arbitražnoj
konvenciji na temelju Akta o pristupanju iz 2005. Odlukom 2008/492/EZ od 23.
lipnja 2008. izvršene su prilagodbe potrebne radi pristupanja Bugarske i
Rumunjske Arbitražnoj konvenciji i utvrđen datum njezina stupanja na snagu
kako je izmijenjena u odnosu na Bugarsku i Rumunjsku.
Svrha je Preporuke Komisije za Odluku
Vijeća izvršiti prilagodbe potrebne radi pristupanja Hrvatske Arbitražnoj
konvenciji i utvrditi datum njezina stupanja na snagu kako je izmijenjena u
odnosu na Hrvatsku u skladu s člankom 3. stavcima 4. i 5. Akta o
pristupanju iz 2011.
Preporuka za
ODLUKU VIJEĆA
o pristupanju Hrvatske Konvenciji od 23.
srpnja 1990. o
ukidanju dvostrukog oporezivanja u vezi s usklađivanjem dobiti
povezanih poduzeća
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj
uniji,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije,
uzimajući u obzir Ugovor o pristupanju
Hrvatske, a posebno njegov članak 3. stavke 4. i 5.,
uzimajući u obzir preporuku Europske
komisije[1],
uzimajući u obzir mišljenje Europskog
parlamenta[2],
budući da:
(1)       Konvencija
90/436/EEZ[3] (dalje u tekstu „Arbitražna konvencija”) potpisana je u Bruxellesu 23.
srpnja 1990., a stupila je na snagu 1. siječnja 1995.
(2)       Arbitražna
konvencija izmijenjena je Protokolom[4] potpisanim
25. svibnja 1999., Konvencijom potpisanom 21. prosinca 1995.[5], Konvencijom potpisanom 8. prosinca 2004.[6] te odlukom
2008/492/EZ od 23. lipnja 2008.[7]
(3)       Člankom
3. stavkom 4. Akta o pristupanju iz 2011.[8]
predviđeno je da Hrvatska pristupi konvencijama i protokolima sklopljenim
između država članica navedenima u Prilogu I. Aktu o pristupanju. Oni
trebaju stupiti na snagu u odnosu na Hrvatsku na datum koji odredi Vijeće.
(4)       U skladu
s člankom 3. stavkom 5. Akta o pristupanju iz 2011., Vijeće donosi sve
prilagodbe potrebne radi pristupanja tim konvencijama i protokolima i
objavljuje prilagođene tekstove u Službenom listu Europske unije,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak
1.
Arbitražna konvencija mijenja se kako slijedi:
(1) U članku 2. stavku 2. točke (i) do
(xxvii) zamjenjuju se sljedećim:
„(i) u Belgiji:
(a) impôt des personnes
physiques/personenbelasting;
(b) impôt des sociétés/vennootschapsbelasting;
(c) impôt des personnes
morales/rechtspersonenbelasting;
(d) impôt des non-résidents/belasting der niet-verblijfhouders;
(e) taxe
communale et la taxe d'agglomération additionnelles à l'impôt des personnes
physiques/aanvullende gemeentebelasting en agglomeratiebelasting op de
personenbelasting;
(ii) u Bugarskoj:
(a) данък
върху
доходите на
физическите
лица;
(b)
корпоративен
данък;
(iii) u Češkoj Republici:
(a) daň z přijmů fyzických osob;
(b) daň z přijmů právnických osob;
(iv) u Danskoj:
(a) indkomstskat til staten;
(b) den kommunale indkomstskat;
(c) den amtskommunale indkomstskat;
(v) u Njemačkoj:
(a) Einkommensteuer;
(b) Koerperschaftsteuer;
(c) Gewerbesteuer, u mjeri u kojoj se taj porez
temelji na poslovnoj dobiti;
(vi) u Estoniji:
(a) tulumaks;
(vii) u Irskoj:
(a) Cáin Ioncaim;
(b) Cáin Chorparáide;
(viii) u Grčkoj:
(a) φόρος
εισοδήματος
φυσικών
προσώπων;
(b) φόρος
εισοδήματος
νομικών
προσώπων;
(c) εισφορά
υπέρ των
επιχειρήσεων
ύδρευσης και
αποχέτευσης;
(ix) u Španjolskoj:
(a) Impuesto sobre la Renta de las Personas
Fisicas;
(b) Impuesto sobre Sociedades;
(c) Impuesto sobre la Renta de no Residentes;
(x) u Francuskoj:
(a) impôt sur le revenu;
(b) impôt sur les sociétés;
(xi) u Hrvatskoj:
(a) porez na dohodak;
(b) porez na dobit;
(xii) u Italiji:
(a) imposta sul reddito delle persone fisiche;
(b) imposta sul reddito delle società;
(c) imposta regionale sulle attività produttive;
(xiii) na Cipru:
(a) Φόρος
Εισοδήματος;
(b) Έκτακτη
Εισφορά για
την Άμυνα της
yημοκρατίας;
(xiv) u Latviji:
(a) uzħēmumu ienākuma nodoklis;
(b) iedzīvotāju ienākuma nodoklis;
(xv) u Litvi:
(a) Gyventojų pajamų mokestis;
(b) Pelno mokestis;
(xvi) u Luksemburgu:
(a) impôt sur le revenu des personnes physiques;
(b) impôt sur le revenu des collectivités;
(c) impôt commercial, in so far as this tax is
based on trading profits;
(xvii) u Mađarskoj:
(a) személyi jövedelemadó;
(b) társasági adó;
(c) osztalékadó;
(xviii) na Malti:
(a) taxxa fuq l-income;
(xix) u Nizozemskoj:
(a) inkomstenbelasting;
(b) vennootschapsbelasting;
(xx) u Austriji:
(a) Einkommensteuer;
(b) Körperschaftsteuer;
(xxi) u Poljskoj:
(a) podatek dochodowy od osób fizycznych;
(b) podatek dochodowy od osób prawnych;
(xxii) u Portugalu:
(a) imposto sobre o rendimento das pessoas
singulares;
(b) imposto sobre o rendimento das pessoas
colectivas;
(c) derrama para os municípios sobre o imposto
sobre o rendimento das pessoas colectivas;
(xxiii) u Rumunjskoj:
(a) impozitul pe venit;
(b) impozitul pe profit;
(c) impozitul pe veniturile obținute din
România de nerezidenți;
(xxiv) u Sloveniji:
(a) dohodnina;
(b) davek od dobička pravnih oseb;
(xxv) u Slovačkoj:
(a) daň z príjmov právnických osôb;
(b) daň z príjmov fyzických osôb;
(xxvi) u Finskoj:
(a) valtion tuloverot/de statliga
inkomstskatterna;
(b) yhteisöjen tulovero/inkomstskatten för
samfund;
(c) kunnallisvero/kommunalskatten;
(d) kirkollisvero/kyrkoskatten;
(e) korkotulon lähdevero/källskatten å
ränteinkomst;
(f) rajoitetusti verovelvollisen
lähdevero/källskatten för begränsat skattskyldig;
(xxvii) u Švedskoj:
(a) statlig inkomstskatt;
(b) kupongskatt;
(c) kommunal inkomstskatt;
(xxviii) u Ujedinjenoj Kraljevini:
(a) Income Tax;
(b) Corporation Tax.”
(2) U članku 3. stavku 1. popis se
zamjenjuje sljedećim:
„ – u Belgiji:
De Minister van Financiën ili ovlašteni
predstavnik,
Le Ministre des Finances ili ovlašteni
predstavnik,
– u Bugarskoj:
Министъра
на финансите ili ovlašteni predstavnik,
– u Češkoj Republici:
Ministr financí ili ovlašteni predstavnik,
– u Danskoj:
Skatteministeren ili ovlašteni predstavnik,
– u Njemačkoj:
Der Bundesminister der Finanzen ili ovlašteni
predstavnik,
– u Estoniji:
Rahandusminister ili ovlašteni predstavnik,
– u Irskoj:
The Revenue Commissioners ili ovlašteni
predstavnik,
– u Grčkoj:
Ο
Υπουργός των
Οικονομικών ili
ovlašteni predstavnik,
– u Španjolskoj:
El Ministro de Economía y Hacienda ili ovlašteni
predstavnik,
– u Francuskoj:
Le Ministre des Finances ili ovlašteni
predstavnik,
– u Hrvatskoj:
Ministar financija ili ovlašteni predstavnik,
– u Italiji:
Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali
ili ovlašteni predstavnik,
– na Cipru:
Ο
Υπουργός των
Οικονομικών ili
ovlašteni predstavnik,
– u Latviji:
Valsts ieņēmumu dienests,
– u Litvi:
Finansu ministras ili ovlašteni predstavnik,
– u Luksemburgu:
Le Ministre des Finances ili ovlašteni
predstavnik,
– u Mađarskoj:
a pénzügyminiszter ili ovlašteni predstavnik,
– na Malti:
il-Ministru responsabbli għall-finanzi ili
ovlašteni predstavnik,
– u Nizozemskoj:
De Minister van Financiën ili ovlašteni
predstavnik,
– u Austriji:
Der Bundesminister der Finanzen ili ovlašteni
predstavnik,
– u Poljskoj:
Minister Finansów ili ovlašteni predstavnik,
– u Portugalu:
O Ministro das Finanças ili ovlašteni predstavnik,
– u Rumunjskoj:
Preşedintele Agenţiei Naţionale de
Administrare Fiscală ili ovlašteni predstavnik,
– u Sloveniji:
Ministrstvo za finance ili ovlašteni predstavnik,
– u Slovačkoj:
Minister financií ili ovlašteni predstavnik,
– u Finskoj:
Valtiovarainministeriö ili ovlašteni predstavnik,
Finansministeriet ili ovlašteni predstavnik,
– u Švedskoj:
Finansministern ili ovlašteni predstavnik,
– u Ujedinjenoj Kraljevini:
The Commissioners of Inland Revenue ili ovlašteni
predstavnik.”
Članak 2.
Tekstovi Arbitražne konvencije i Protokola od
25. svibnja 1999., zajedno s Konvencijama od 21. prosinca 1995. i 8. prosinca
2004. te Odlukom 2008/492/EZ sastavljeni na hrvatskom jeziku[9] vjerodostojni su pod istim
uvjetima kao i verzije tih tekstova na drugim jezicima.
Članak 3.
Arbitražna konvencija, kako je izmijenjena
Protokolom od 25. svibnja 1999., Konvencijama od 21. prosinca 1995. i 8.
prosinca 2004., Odlukom 2008/492/EZ te ovom Odlukom, stupa na snagu na XXX[datum] između Hrvatske i svake od
ostalih država članica Europske unije.
Članak 4.
Ova Odluka stupa na snagu na dan nakon njene
objave u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L […], […], str. […].
[2]               SL L […], […], str. […].
[3]               Konvencija od 23. srpnja 1990. o ukidanju dvostrukog
oporezivanja u vezi s usklađivanjem dobiti povezanih društava (SL L 225,
20.8.1990., str. 10.)
[4]               Protokol o izmjeni Konvencije od 23. srpnja 1990. o
ukidanju dvostrukog oporezivanja u vezi s usklađivanjem dobiti povezanih
društava (SL C 202, 16.7.1999., str. 1.)
[5]               Konvencija o pristupanju Republike Austrije, Republike
Finske i Kraljevine Švedske Konvenciji o ukidanju dvostrukog oporezivanja u
vezi s usklađivanjem dobiti povezanih društava (SL C 26, 31.1.1996., str.
1.)
[6]               Konvencija o pristupanju Češke, Estonije, Cipra,
Latvije, Litve, Mađarske, Malte, Poljske, Slovenije i Slovačke
Konvenciji o ukidanju dvostrukog oporezivanja u vezi s usklađivanjem
dobiti povezanih poduzeća (SL C 160, 30.6.2005, str. 1).
[7]               Odluka Vijeća od 23. lipnja 2008. o pristupanju
Bugarske i Rumunjske Konvenciji od 23. srpnja 1990. o ukidanju dvostrukog
oporezivanja u vezi s usklađivanjem dobiti povezanih društava (SL
C 174, 03.07.2008., str. 1.).
[8]               Akt o uvjetima pristupanja Republike Hrvatske i
prilagodbama Ugovora o Europskoj uniji, Ugovora o funkcioniranju Europske unije
i Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju (SL L 112,
24.4.2012, str. 21).
[9]               Tekstovi Konvencija i Protokola te Odluke 2008/492/EZ na
hrvatskom jeziku objavit će se naknadno u Posebnom izdanju Službenog
lista.


title: Preporuka Europske središnje banke od 18. svibnja 2018. – Vijeću Europske Unije o vanjskim revizorima središnje banke Lietuvos bankas (ESB/2018/15)

text:
               28.5.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 181/1

         PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
   od 18. svibnja 2018.
   Vijeću Europske Unije o vanjskim revizorima središnje banke Lietuvos bankas
   (ESB/2018/15)
   (2018/C 181/01)
   UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 27. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije.

               (2)

               Mandat sadašnjih vanjskih revizora središnje banke Lietuvos bankas, UAB PricewaterhouseCoopers, prestao je nakon revizije za financijsku godinu 2017. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijske godine 2018.

               (3)

               Središnja banka Lietuvos bankas izabrala je društvo UAB Deloitte Lietuva kao svojeg vanjskog revizora za financijske godine od 2018. do 2021.,

         DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
   Preporučuje se da se društvo UAB Deloitte Lietuva imenuje za vanjskog revizora središnje banke Lietuvos bankas za financijske godine od 2018. do 2021.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 18. svibnja 2018.

            Predsjednik ESB-a

         Mario DRAGHI


title: Preporuka br. A1 od 18. listopada 2017. o izdavanju potvrde iz članka 19. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (Tekst značajan za EGP i Švicarsku. )

text:
               29.5.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 183/5

      PREPORUKA br. A1
      od 18. listopada 2017.
      o izdavanju potvrde iz članka 19. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća
      (Tekst značajan za EGP i Švicarsku)
      (2018/C 183/06)
      ADMINISTRATIVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJU SUSTAVA SOCIJALNE SIGURNOSTI,
      uzimajući u obzir članak 72. točku (a) Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (1), na temelju kojeg je Administrativna komisija nadležna za rješavanje administrativnih pitanja ili pitanja tumačenja koja proizlaze iz odredbi te uredbe i Uredbe (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (2),
      uzimajući u obzir članak 5. Uredbe (EZ) br. 987/2009, koji se odnosi na pravnu valjanost dokumenata i popratnih dokaza kojima se potvrđuje položaj neke osobe,
      uzimajući u obzir članak 19. stavak 2. Uredbe (EZ) br. 987/2009, koji se odnosi na potvrdu primjenjivog zakonodavstva na temelju glave II. Uredbe (EZ) br. 883/2004,
      u skladu s uvjetima iz članka 71. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 883/2004,
      budući da:

                  (1)

                  U članku 19. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 987/2009 predviđeno je da na zahtjev dotične osobe ili poslodavca nadležna ustanova države članice čije se zakonodavstvo primjenjuje na temelju glave II. Uredbe (EZ) br. 883/2004 dostavlja potvrdu da se to zakonodavstvo primjenjuje i prema potrebi navodi do kojeg se datuma primjenjuje i pod kojim uvjetima.

                  (2)

                  Administrativna komisija određuje strukturu i sadržaj prenosivog dokumenta A1 o primjenjivom zakonodavstvu koje se primjenjuje na nositelja.

                  (3)

                  U članku 5. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 987/2009 navodi se da taj dokument prihvaćaju ustanove druge države članice sve dok ga država članica u kojoj je izdan ne ukine ili proglasi nevažećim.

                  (4)

                  Načelo lojalne suradnje, kako je utvrđeno u članku 4. stavku 3. Ugovora o Europskoj uniji i navedeno u članku 76. Uredbe (EZ) br. 883/2004, zahtijeva da ustanove detaljno procijene činjenice relevantne za određivanje primjenjivog zakonodavstva u području socijalne sigurnosti i u skladu s tim potvrde točnost informacija sadržanih u prenosivom dokumentu A1.

                  (5)

                  Na tim se dokumentima temelji pretpostavka da je nositelj propisno povezan sa sustavom socijalne sigurnosti one države članice čija je ustanova izdala dokumente,

            OVIME PREPORUČUJE NADLEŽNIM SLUŽBAMA I USTANOVAMA SLJEDEĆE:

                  1.

                  Kako bi se spriječilo krivotvorenje prenosivog dokumenta A1, npr. zamjenom stranica iz jednog dokumenta stranicama iz drugoga, preporučuje se da se obilježja autentičnosti uključe u izdane potvrde, konkretno:

                              (a)

                              ako se dokumenti izdaju elektronički, trebali bi na svakoj stranici imati serijski broj ili identifikacijski broj. U tom slučaju više nije potreban ručni potpis ili pečat;

                              (b)

                              ako se dokumenti izdaju ručno, trebali bi biti ispisani obostrano i listovi bi trebali biti povezani tako da ih nije jednostavno razdvojiti. To se može postići, primjerice, tako da se gornji lijevi kut presavije, učvrsti klamericom i da se na suprotnu stranu stavi pečat.

                  2.

                  Osim toga, preporučuje se da se svaki izdani prenosivi dokument A1 evidentira tako da se njegova vjerodostojnost može jednostavno i brzo provjeriti.

                  3.

                  Države članice trebale bi obavijestiti Administrativnu komisiju o različitim načinima na koje njihove ustanove izdaju prenosivi dokument A1. Delegacije u Administrativnoj komisiji trebale bi te informacije podijeliti sa svojim inspektoratima.

                  4.

                  Preporučuje se da ustanove prije izdavanja prenosivog dokumenta A1 procijene sve relevantne činjenice tako da upotrijebe podatke iz službenih izvora ili zatraže da podnositelji zahtjeva dostave potrebne informacije. Ustanove kao smjernice mogu upotrijebiti nepotpun standardiziran popis najčešćih pitanja i pitanja specifičnih za različite relevantne članke Uredbe (EZ) br. 883/2004, koji se nalazi u Prilogu. Pitanja se prema potrebi mogu prilagoditi pojedinom slučaju.

                  5.

                  U obrasce zahtjeva trebalo bi uključiti izjavu o ograničenju odgovornosti kojom podnositelj zahtjeva potvrđuje da je prema svojem najboljem saznanju ispravno odgovorio na sva pitanja i da je svjestan mogućnosti provjera koje mogu dovesti do retroaktivnog povlačenja dokumenta.

                  6.

                  Preporučuje se da nadležne ustanove imaju na raspolaganju informacije o izdanim prenosivim dokumentima A1, po mogućnosti u elektroničkoj bazi podataka. Ustanove bi se putem sustava elektroničke razmjene podataka o socijalnoj sigurnosti (EESSI) trebale međusobno obavješćivati o svim odlukama donesenima u pogledu primjenjivog zakonodavstva u slučaju obavljanja djelatnosti u drugoj državi članici u skladu s člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 987/2009.

                  7.

                  Ova se Preporuka objavljuje u Službenom listu Europske unije. Preporuka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave.

               Predsjednica Administrativne komisije

            Agne NETTAN-SEPP

         (1)  SL L 166, 30.4.2004., str. 1.

         (2)  SL L 284, 30.10.2009., str. 1.

         PRILOG
         Standardizirane skupine pitanja za zahtjev za prenosivi dokument A1
         A   OPĆA PITANJA O OSOBI NA KOJU SE ODNOSI PRENOSIVI DOKUMENT A1
         Sljedeća pitanja se trebaju koristiti u svakom obrascu zahtjeva i treba ih potvrditi ustanova koja izdaje dokument:

                     —

                     prezime,

                     —

                     ime,

                     —

                     datum rođenja,

                     —

                     spol: muški/ženski/nepoznat,

                     —

                     osobni identifikacijski broj,

                     —

                     mjesto rođenja,

                     —

                     državljanstvo,

                     —

                     osoba zakonito boravi u državi članici (za državljane trećih zemalja),

                     —

                     adresa u državi boravišta (barem grad, poštanski broj, zemlja),

                     —

                     adresa u državi privremenog boravišta (barem grad, poštanski broj, zemlja),

                     —

                     adresa za kontaktiranje osobe,

                     —

                     radno mjesto/zvanje/strukovno zanimanje.

               B   POSEBNA PITANJA KOJA OVISE O RAZLIČITIM OKOLNOSTIMA U KOJIMA SE ZAHTIJEVA PRENOSIVI DOKUMENT A1
         Osim toga, posebna pitanja koja ovise o raznim okolnostima u kojima se može zatražiti prenosivi dokument A1 na temelju glave II. Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (1) navedena su u nastavku.
         1.   Zahtjev na temelju članka 11. stavka 3. točke (a) Uredbe (EZ) br. 883/2004 (djelatnost u svojstvu zaposlene ili samozaposlene osobe u jednoj državi članici)

                     —

                     Poslodavac

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Adresa (barem grad, poštanski broj, zemlja)

                     —

                     Djelatnost samozaposlenja

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Registracijski broj

                                 —

                                 Broj socijalnog osiguranja

                                 —

                                 Porezni broj

                                 —

                                 Adresa (barem grad, poštanski broj, zemlja)

                     —

                     Datum početka/završetka rada

               2.   Zahtjev na temelju članka 11. stavka 3. točke (b) Uredbe (EZ) br. 883/2004 (državni službenici)

                     —

                     Poslodavac (uprava koja zapošljava službenika)

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Registracijski broj

                                 —

                                 Broj socijalnog osiguranja

                                 —

                                 Porezni broj

                                 —

                                 Adresa (barem grad, poštanski broj, zemlja)

                     —

                     Mjesto rada u inozemstvu (ponoviti onoliko puta koliko je potrebno)

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Registracijski broj

                                 —

                                 Broj socijalnog osiguranja

                                 —

                                 Porezni broj

                                 —

                                 Adresa (barem grad, poštanski broj, zemlja)

                                 —

                                 Nema stalnu adresu u državi zaposlenja

                     —

                     Datum početka rada u inozemstvu

                     —

                     Datum završetka rada u inozemstvu

               3.   Zahtjev na temelju članka 11. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 883/2004 (gospodarska djelatnost na pomorskom brodu)

                     —

                     Poslodavac

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Registracijski broj

                                 —

                                 Broj socijalnog osiguranja

                                 —

                                 Porezni broj

                                 —

                                 Adresa (barem grad, poštanski broj, zemlja)

                                 —

                                 Nema stalnu adresu u državi zaposlenja

                     —

                     Ime broda

                     —

                     Država pod čijom zastavom brod plovi

                     —

                     Naknadu za rad plaća poduzeće čije je registrirano sjedište ili mjesto poslovanja u drugoj državi: da/ne

                     —

                     Datum početka rada

                     —

                     Datum završetka rada

               4.   Zahtjev na temelju članka 11. stavka 5. Uredbe (EZ) br. 883/2004 (članovi letačke ili kabinske posade)

                     —

                     Poslodavac

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Registracijski broj

                                 —

                                 Broj socijalnog osiguranja

                                 —

                                 Porezni broj

                                 —

                                 Adresa (barem grad, poštanski broj, zemlja)

                     —

                     Mjesto u kojem se nalazi domaća baza

                     —

                     Datum početka rada

                     —

                     Datum završetka rada

               5.   Zahtjev na temelju članka 12. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 883/2004 (upućivanje radnika)

                     —

                     Poslodavac u državi koja upućuje na rad

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Registracijski broj

                                 —

                                 Broj socijalnog osiguranja

                                 —

                                 Porezni broj

                                 —

                                 Adresa (barem grad, poštanski broj, zemlja)

                                 —

                                 Statistička klasifikacija ekonomskih djelatnosti u Europskoj zajednici prema NACE-u

                     —

                     Poduzeće u državi primateljici/mjestu (mjestima) upućivanja na rad

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Registracijski broj

                                 —

                                 Broj socijalnog osiguranja

                                 —

                                 Porezni broj

                                 —

                                 Adresa (barem grad, poštanski broj, zemlja)

                                 —

                                 Nema stalnu adresu u državi zaposlenja

                     —

                     Datum početka upućivanja

                     —

                     Datum završetka upućivanja

                     —

                     Na zaposlenika se jedan mjesec prije upućivanja primjenjuje zakonodavstvo države koja upućuje: da/ne

                     —

                     Pojedinosti o djelatnosti koja se obavljala jedan mjesec neposredno prije upućivanja

                     —

                     Priroda djelatnosti u državi koja upućuje

                     —

                     Priroda djelatnosti u državi primateljici

                     —

                     Zaposlenik se upućuje kako bi zamijenio drugog upućenog radnika: da/ne

                     —

                     Ako je odgovor „da”, navedite zašto se takva zamjena smatra potrebnom

                     —

                     Zaposlenik je već radio u dotičnoj državi članici primateljici: da/ne

                     —

                     Ako je odgovor „da”, naznačiti prethodna razdoblja upućivanja (datum početka, datum završetka)

                     —

                     Broj zaposlenika kod poslodavca u državi koja upućuje (neuključujući administrativne djelatnike)

                     —

                     Broj administrativnih djelatnika u državi koja upućuje

                     —

                     Broj upućenih zaposlenika

                     —

                     Broj ugovora izvršenih u državi koja upućuje

                     —

                     Broj ugovora izvršenih u državi primateljici

                     —

                     Promet u državi koja upućuje (u postocima)

                     —

                     Promet u državi članici primateljici (u postocima)

                     —

                     Poslodavac u državi koja upućuje može odlučiti raskinuti ugovor sa zaposlenicima tijekom njihova upućivanja: da/ne

                     —

                     Poslodavac u državi koja upućuje može donijeti odluku o ključnim aspektima djelatnosti koja se obavlja u državi primateljici: da/ne

                     —

                     Ugovor o radu se sklapa: s poslodavcem u državi koja upućuje/poduzećem u državi primateljici

                     —

                     Zaposlenika plaća: poslodavac u državi koja upućuje/poduzeće u državi primateljici

                     —

                     Hoće li se radni odnos nastaviti tijekom razdoblja upućivanja: da/ne

                     —

                     Hoće li poduzeće u koje se zaposlenik upućuje staviti tog zaposlenika na raspolaganje drugom poduzeću: da/ne

               6.   Zahtjev na temelju članka 12. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 883/2004 (upućivanje samozaposlenih osoba)

                     —

                     Samozaposlenje u državi koja upućuje

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Registracijski broj

                                 —

                                 Broj socijalnog osiguranja

                                 —

                                 Porezni broj

                                 —

                                 Adresa (barem grad, poštanski broj, zemlja)

                     —

                     Samozaposlenje u državi primateljici/mjestu upućivanja

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Registracijski broj

                                 —

                                 Broj socijalnog osiguranja

                                 —

                                 Porezni broj

                                 —

                                 Adresa (barem grad, poštanski broj, zemlja)

                                 —

                                 Nema stalnu adresu u državi zaposlenja

                     —

                     Datum početka upućivanja

                     —

                     Datum završetka upućivanja

                     —

                     Samozaposlena osoba je već radila u državi članici primateljici: da/ne

                     —

                     Ako je odgovor „da”, navedite prethodna razdoblja upućivanja (datum početka, datum završetka)

                     —

                     Tijekom upućivanja, u državi koja upućuje održavat će se poslovna struktura kako bi se poslovna djelatnost mogla nastaviti nakon povratka iz inozemstva: da/ne

                     —

                     Poslovna djelatnost će se nastaviti nakon povratka iz države članice-primateljice

                     —

                     Priroda djelatnosti u državi koja upućuje na rad
                     Priroda djelatnosti u državi primateljici

               7.   Zahtjev na temelju članka 13. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 883/2004 (zaposlenje u dvjema državama članicama ili više njih ako se poslodavac (ili više njih) nalazi u državi boravišta dotične osobe)

                     —

                     Poslodavac

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Registracijski broj

                                 —

                                 Broj socijalnog osiguranja

                                 —

                                 Porezni broj

                                 —

                                 Adresa (barem grad, poštanski broj, zemlja)

                     —

                     Države u kojima se obavlja rad

                     —

                     Podaci o mjestu rada (ponoviti onoliko puta koliko je potrebno)

                                 —

                                 Ime poduzeća

                                 —

                                 Identifikacijski broj

                                 —

                                 Adresa (barem grad, poštanski broj, zemlja)

                                 —

                                 Nema stalnu adresu u državi rada

                     —

                     Države u kojima djelatnosti čine manje od 5 % redovnog radnog vremena radnika i/ili manje od 5 % ukupne naknade

                     —

                     Datum početka rada u svakom poduzeću

                     —

                     Datum završetka rada u svakom poduzeću

               8.   Zahtjev na temelju članka 13. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 883/2004 (zaposlenje u dvjema državama članicama ili više njih – ostali slučajevi)

                     —

                     Poslodavac (ponoviti onoliko puta koliko je potrebno)

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Registracijski broj

                                 —

                                 Broj socijalnog osiguranja

                                 —

                                 Porezni broj

                                 —

                                 Adresa (barem grad, poštanski broj, zemlja)

                     —

                     Statistička klasifikacija ekonomskih djelatnosti u Europskoj zajednici u pogledu poslodavca, prema NACE-u

                     —

                     Države u kojima se obavlja rad

                     —

                     Podaci o mjestu rada (ponoviti onoliko puta koliko je potrebno)

                                 —

                                 Ime poduzeća

                                 —

                                 Identifikacijski broj

                                 —

                                 Adresa (barem grad, poštanski broj, zemlja)

                                 —

                                 Nema stalnu adresu u državi rada

                     —

                     Države u kojima djelatnosti čine manje od 5 % redovnog radnog vremena radnika i/ili manje od 5 % ukupne naknade

                     —

                     Države u kojima djelatnosti čine najmanje 25 % redovnog radnog vremena radnika i/ili najmanje 25 % ukupne naknade

                     —

                     Datum početka rada u svakom poduzeću

                     —

                     Datum završetka rada u svakom poduzeću

               9.   Zahtjev na temelju članka 13. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 883/2004 (samozaposlenje u dvjema državama članicama ili više njih)

                     —

                     Djelatnost samozaposlenja

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Registracijski broj

                                 —

                                 Broj socijalnog osiguranja

                                 —

                                 Porezni broj

                                 —

                                 Adresa (barem grad, poštanski broj, zemlja)

                     —

                     Statistička klasifikacija ekonomskih djelatnosti u Europskoj zajednici u pogledu samozaposlenja, prema NACE-u

                     —

                     Države u kojima se obavlja rad

                     —

                     Podaci o mjestu djelatnosti samozaposlenja (ponoviti onoliko puta koliko je potrebno)

                                 —

                                 Ime poduzeća (ako je primjenjivo)

                                 —

                                 Identifikacijski broj (ako je primjenjivo)

                                 —

                                 Adresa (barem grad, poštanski broj, zemlja)

                                 —

                                 Nema stalnu adresu u državi rada

                     —

                     Promet i/ili dohodak u svakoj državi u kojoj se obavlja djelatnost

                     —

                     Radno vrijeme u svakoj državi u kojoj se obavlja djelatnost

                     —

                     Broj pruženih usluga u svakoj državi u kojoj se obavlja djelatnost

                     —

                     Datum početka djelatnosti

                     —

                     Datum završetka djelatnosti

               10.   Zahtjev na temelju članka 13. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 883/2004 (zaposlenje i samozaposlenje u dvjema državama članicama ili više njih)

                     —

                     Djelatnost samozaposlenja (ponoviti onoliko puta koliko je potrebno)

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Registracijski broj

                                 —

                                 Broj socijalnog osiguranja

                                 —

                                 Porezni broj

                                 —

                                 Adresa (barem grad, poštanski broj, zemlja)

                     —

                     Poslodavac (ponoviti onoliko puta koliko je potrebno)

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Registracijski broj

                                 —

                                 Broj socijalnog osiguranja

                                 —

                                 Porezni broj

                                 —

                                 Adresa (barem grad, poštanski broj, zemlja)

                     —

                     Statistička klasifikacija ekonomskih djelatnosti u Europskoj zajednici u pogledu poslodavca, prema NACE-u

                     —

                     Države u kojima se obavlja rad

                     —

                     Podaci o mjestima obavljanja djelatnosti (ponoviti onoliko puta koliko je potrebno)

                                 —

                                 Adresa (barem grad, poštanski broj, zemlja)

                                 —

                                 Nema stalnu adresu u državi rada

                     —

                     Države u kojima djelatnosti čine manje od 5 % redovnog radnog vremena radnika i/ili manje od 5 % ukupne naknade

                     —

                     Države u kojima djelatnosti čine najmanje 25 % redovnog radnog vremena radnika i/ili najmanje 25 % ukupne naknade

                     —

                     Datum početka djelatnosti

                     —

                     Datum završetka djelatnosti

               11.   Zahtjev na temelju članka 13. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 883/2004 (državni službenik u jednoj državi koji je zaposlen ili samozaposlen u drugoj državi)

                     —

                     Poslodavac (uprava koja zapošljava službenika)

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Registracijski broj

                                 —

                                 Broj socijalnog osiguranja

                                 —

                                 Porezni broj

                                 —

                                 Adresa (barem grad, poštanski broj, zemlja)

                     —

                     Djelatnost samozaposlenja i/ili zaposlenja (ponoviti onoliko puta koliko je potrebno)

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Registracijski broj

                                 —

                                 Broj socijalnog osiguranja

                                 —

                                 Porezni broj

                                 —

                                 Adresa (barem grad, poštanski broj, zemlja)

                     —

                     Datum početka rada

                     —

                     Datum završetka rada

               12.   Zahtjev na temelju članka 15. Uredbe (EZ) br. 883/2004 (ugovorno osoblje Europske unije)

                     —

                     Poslodavac (institucija ili tijelo EU-a u kojem je osoba zaposlena)

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Adresa (barem grad, poštanski broj, zemlja)

                     —

                     Mjesto rada u inozemstvu

                                 —

                                 Ime

                                 —

                                 Registracijski broj

                                 —

                                 Broj socijalnog osiguranja

                                 —

                                 Porezni broj

                                 —

                                 Adresa (barem grad, poštanski broj, zemlja)

                                 —

                                 Nema stalnu adresu u državi rada

                     —

                     Datum početka rada kao član ugovornog osoblja Europske unije

                     —

                     Zakonodavstvo koje je odabrala dotična osoba: zakonodavstvo države u kojoj je osoba zaposlena/zakonodavstvo države kojemu je ta osoba zadnje podlijegala/zakonodavstvo države u kojoj ta osoba ima državljanstvo

               C   PRIMJERI IZJAVE O OGRANIČENJU ODGOVORNOSTI ZA UPOTREBU U OBRASCIMA ZAHTJEVA
         1.   Općenito:

                     —

                     „Izjavljujem da su informacije na ovom obrascu točne i potpune.”,

                     —

                     „Na sva pitanja odgovorio (odgovorila) sam točno, prema svojem najboljem saznanju.”

               2.   Upućivanje zaposlenih osoba:

                     —

                     „Izjavljujem da sam svjestan (svjesna) mogućih provjera tijekom razdoblja upućivanja kako bi se utvrdilo da to razdoblje nije završilo. Takve provjere se posebice mogu odnositi na plaćanja doprinosa i postojanje izravne veze.”,

                     —

                     „Kao poslodavac upućenog zaposlenika izjavljujem da su navedene informacije točne i potpune. Svjestan (Svjesna) sam činjenice da dostavljene informacije može kontrolirati nadležna ustanova u <ime države članice koja upućuje na rad>, kao i nadležna ustanova u državi primateljici. Ako dostavljene informacije nisu u skladu s činjeničnim stanjem, dokument o primjenjivom zakonodavstvu može biti retroaktivno povučen. U tom slučaju, primjenjivat će se zakonodavstvo države primateljice u kojoj se posao zaista obavlja. Obvezujem se da ću obavijestiti nadležnu ustanovu u <ime države članice koja upućuje na rad> (i.) ako zaposlenik nije upućen na rad ili ako je razdoblje upućivanja prekinuto na više od dva mjeseca ili (ii.) ako je došlo do prestanka upućivanja prije kraja predviđenog razdoblja upućivanja.”

               3.   Upućivanje samozaposlenih osoba:

                     —

                     „Izjavljujem da sam svjestan (svjesna) mogućih provjera tijekom razdoblja u kojem obavljam privremenu djelatnost u državi u kojoj sam aktivan (aktivna) kako bi se utvrdilo da se uvjeti koji se primjenjuju na tu djelatnost nisu promijenili. Takve se provjere posebice mogu odnositi na plaćanja doprinosa i održavanje infrastrukture koja je potrebna za obavljanje djelatnosti u državi u kojoj imam poslovni nastan.”

               4.   Djelatnosti jednog poslodavca u dvjema državama članicama ili više njih – izjava o odricanju od odgovornosti za poslodavca:

                     —

                     „Izjavljujem da su navedene informacije točne i potpune. Svjestan (svjesna) sam činjenice da navedene informacije može kontrolirati nadležna ustanova u <ime države članice koja upućuje na rad>, kao i nadležna ustanova u državi primateljici u kojoj se obavlja rad. Ako dostavljene informacije nisu u skladu s činjeničnim stanjem, dokument o primjenjivom zakonodavstvu može se retroaktivno povući. U tom će se slučaju primjenjivo zakonodavstvo morati ponovno odrediti na temelju činjeničnih okolnosti. Obvezujem se da ću obavijestiti nadležnu ustanovu u <ime države članice koja upućuje na rad> o svim promjenama u radnom odnosu (tj. promjena poslodavca, promjena središta interesa, promjena radnog vremena, početak bavljenja novim djelatnostima).”

            (1)  SL L 166, 30.4.2004., str. 1.


title: Preporuka Komisije (EU) 2018/790 оd 25. travnja 2018. o pristupu znanstvenim informacijama i njihovu čuvanju

text:
               31.5.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 134/12

         PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2018/790
   оd 25. travnja 2018.
   o pristupu znanstvenim informacijama i njihovu čuvanju
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               Europska komisija donijela je u srpnju 2012. paket o znanstvenim informacijama koji se sastoji od Komunikacije „Prema boljem pristupu znanstvenim informacijama: povećanje koristi od javnih ulaganja u istraživanja” (1) i Preporuke Komisije 2012/417/EU (2). U Preporuci 2012/417/EU navodi se da će Komisija preispitati napredak koji je postignut u Uniji kako bi procijenila jesu li potrebne daljnje mjere za ostvarenje utvrđenih ciljeva.

               (2)

               U Komunikaciji „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu” (3) naglašava se važnost širenja podataka kao katalizatora gospodarskog rasta, inovacija i digitalizacije u svim granama gospodarstva, a posebno za mala i srednja poduzeća (i novoosnovana poduzeća) te društvo u cjelini. Prepoznaje se da veliki podaci i računalstvo visoke učinkovitosti dovode do promjena u metodama istraživanja i prenošenja znanja u okviru prelaska na učinkovitiju i pristupačniju otvorenu znanost (4). Najavljuje se da će Komisija poticati pristup javnim podacima kako bi pridonijela inovacijama i radu na istraživačkom oblaku za otvorenu znanost u okviru inicijative Europski oblak. Komisija je u preispitivanju Strategije jedinstvenog digitalnog tržišta (5) na sredini provedbenog razdoblja najavila da namjerava i dalje poboljšavati „dostupnost i ponovnu uporabu javnih podataka i podataka financiranih javnim sredstvima”.

               (3)

               U Komunikaciji o inicijativi Europski oblak „Stvaranje konkurentnog podatkovnoga gospodarstva znanja u Europi” (6) iznosi se racionalni i sveobuhvatni plani za razvoj europskog oblaka za otvorenu znanost (EOSC) u smislu pouzdanog i otvorenog okruženja koje znanstvenoj zajednici omogućuje pohranu, razmjenu i ponovnu uporabu znanstvenih podataka i rezultata. Najavljuje se i da će Komisija preispitati Preporuku 2012/417/EU o pristupu znanstvenim informacijama i njihovu čuvanju kako bi potaknula razmjenu znanstvenih podataka i stvaranje programa poticaja, sustava nagrađivanja te programa obrazovanja i osposobljavanja u kojima bi istraživači i poduzeća razmjenjivali podatke. U radnom dokumentu službi Komisije „Provedbeni plan za europski oblak za otvorenu znanost” (7) iznose se rezultati istraživanja država članica i dionika o mogućim mehanizmima upravljanja i financiranja za potrebe europskog oblaka za otvorenu znanost i dodatne pojedinosti o smjerovima djelovanja radi razvoja europskog oblaka za otvorenu znanost kao saveza infrastruktura za istraživačke podatke.

               (4)

               Direktivom 2003/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8) utvrđeno je načelo prema kojem bi svi dostupni podaci koje čuva tijelo javnog sektora trebali biti dostupni i svim zainteresiranim stranama za ponovnu uporabu u komercijalne i nekomercijalne svrhe pod nediskriminirajućim uvjetima za usporedive kategorije ponovne uporabe i po cijeni koja ne prelazi granične troškove povezane s distribucijom podataka.

               (5)

               Cilj je politika otvorenog pristupa (9) istraživačima i široj javnosti pružiti besplatan pristup stručno recenziranim znanstvenim publikacijama, istraživačkim podacima i drugim rezultatima istraživanja na otvoren i nediskriminirajući način, i to što je ranije moguće u postupku njihova širenja, te omogućiti uporabu i ponovnu uporabu rezultata znanstvenih istraživanja. Otvorenim pristupom pridonosi se poboljšanju kvalitete, smanjuje potreba za nepotrebnim umnožavanjem istraživanja, ubrzava znanstveni napredak, pomaže u borbi protiv znanstvene prijevare i općenito se može pogodovati gospodarskom rastu i inovacijama. Osim otvorenog pristupa, standardna znanstvena praksa postaje i izrada plana za upravljanje podacima.

               (6)

               Otvoreni pristup istraživačima koji odluče objaviti svoje radove pruža sredstvo distribucije, posebno u kontekstu javno financiranog istraživanja. Rješenja za licenciranje trebala bi olakšavati širenje znanstvenih publikacija i njihovu ponovnu uporabu.

               (7)

               Čuvanje rezultata znanstvenih istraživanja od javnog je interesa. To je tradicionalno bila zadaća knjižnica ili arhiva, osobito nacionalnih knjižnica koje služe kao depozitarne knjižnice. Obujam dobivenih rezultata istraživanja neprestano raste. Trebalo bi uspostaviti mehanizme, infrastrukture i softverska rješenja kako bi se omogućilo dugoročno čuvanje rezultata istraživanja u digitalnom obliku. Održivo financiranje za čuvanje od ključne je važnosti jer su troškovi pohrane digitaliziranog sadržaja još uvijek razmjerno skupi. S obzirom na važnost čuvanja rezultata istraživanja za buduću uporabu, državama članicama trebalo bi preporučiti uspostavu ili jačanje politika u ovom području.

               (8)

               Tehnološki napredak omogućio je stvaranje internetskih istraživačkih infrastruktura koje su uspostavile nacionalne vlade, sveučilišta ili istraživačke organizacije. Njima se podupiru ciljevi ove Preporuke tako što istraživačima pomažu u upravljanju rezultatima svojeg istraživanja i omogućuju njihovo širenje. Kako je najavljeno u Komunikaciji o inicijativi Europski oblak, „[u]spostava europskog oblaka za otvorenu znanost započet će udruživanjem postojećih znanstvenih podatkovnih infrastruktura iz različitih disciplina i država članica”. Potrebno je utvrditi i preporučiti mjere na nacionalnoj razini kojima bi se omogućilo pravilno funkcioniranje i uporaba Europskog oblaka za otvorenu znanost.

               (9)

               Tehnološki napredak s vremenom je doveo do velikog pomaka u svijetu znanosti prema metodama koje se sve više temelje na suradnji i postojano pridonosi sve većem opsegu znanstvenog materijala. U znanstvenom pristupu koji se sve više temelji na suradnji i povećanoj transparentnosti trebalo bi osigurati da istraživači u svim fazama svojeg obrazovanja i karijera imaju pristup profesionalnom razvoju, što uključuje programe visokog obrazovanja. Trebali bi ujedno imati mogućnost razvoja odgovarajućih vještina kako bi u potpunosti sudjelovali u otvorenoj znanosti, kako je navedeno u „Akcijskom planu za digitalno obrazovanje” (10).

               (10)

               Poticaji i nagrade važni su aspekti profesionalne karijere. Iako se istraživače potiče da rade u drugim državama ili u drugim disciplinama i sektorima te da sudjeluju u kulturi razmjene rezultata, to se često ne nagrađuje ili se ne odražava u njihovoj profesionalnoj karijeri. Razvijaju se transparentni i pouzdani pokazatelji kako bi se na modernim sveučilištima poduprla provedba praksi otvorene znanosti. Mogli bi se upotrijebiti poboljšani mehanizmi nagrađivanja kojima se u obzir uzimaju mjerila nove generacije kako bi se bolje izmjerila kvaliteta europskih istraživanja i istraživačima pružio vrijedan poticaj za razmjenu rezultata njihovih istraživanja te kako bi se na sveučilištima razvila poduzetnička klima, uz istodobno poticanje tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu.

               (11)

               Države članice trebale bi i dalje podupirati otvorenu znanost i otvoren pristup, kako je navedeno u zaključcima Vijeća o „otvorenom i umreženom istraživanju s velikom količinom podataka kao pokretaču bržih i opsežnijih inovacija” (11) i o „prijelazu na sustav otvorene znanosti” (12).

               (12)

               Pomak prema otvorenom pristupu nastoji se ostvariti u cijelom svijetu. Države članice sudjeluju u tom poduhvatu i trebalo bi poduprijeti njihove napore za ostvarenje otvorenog i suradničkog istraživačkog okruženja koji se temelji na reciprocitetu na svjetskoj razini. Otvorena znanost ključna je značajka politika država članica za odgovorno istraživanje i otvorene inovacije. Kako nove digitalne tehnologije postaju dostupne, istraživanja i politike financiranja morali bi se prilagoditi tom novom okruženju.

               (13)

               Komisija je svojim primjerom pokazala kako što više povećati pristup i ponovnu uporabu rezultata istraživanja dobivenih u okruženju otvorene znanosti, među ostalim i u okvirnim programima te primjenom politike otvorenih podataka na istraživačke podatke Zajedničkog istraživačkog centra Komisije.

               (14)

               Postignuti su brojni pomaci u područjima kojima se bave Preporuka 2012/417/EU i drugi dokumenti navedeni u prethodnim uvodnim izjavama, no nisu ostvareni svi ciljevi, a države članice nisu ostvarile jednak napredak. Potreban je veći trud svih država članica kako bi se na najbolji mogući način iskoristio europski potencijal za istraživanje i inovacije.

               (15)

               Ovom Preporukom nadograđuje se i zamjenjuje Preporuka 2012/417/EU,

         DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

      Otvoreni pristup znanstvenim publikacijama

               1.

               Države članice trebale bi definirati i provesti jasne politike (iznesene u nacionalnim akcijskim planovima) za širenje i otvoreni pristup znanstvenim publikacijama koje proizlaze iz javno financiranog istraživanja. Tim politikama i akcijskim planovima trebalo bi utvrditi:

                           —

                           konkretne ciljeve i pokazatelje za mjerenje napretka,

                           —

                           planove provedbe, uključujući raspodjelu odgovornosti i odgovarajuće licenciranje,

                           —

                           pripadajuće financijsko planiranje.

                     Države članice trebale bi osigurati, u skladu s pravnom stečevinom EU-a o autorskom pravu i srodnim pravima, da se primjenom tih politika ili akcijskih planova postiže sljedeće:

                           —

                           sve znanstvene publikacije koje proizlaze iz javno financiranog istraživanja trebaju postati dostupne u okviru otvorenog pristupa najkasnije od 2020.,

                           —

                           bez obzira na kanal objavljivanja (znanstveni časopis, digitalna infrastruktura, multimedijski kanali ili bilo koje nove i eksperimentalne metode akademske komunikacije), otvoren pristup publikacijama koje proizlaze iz javno financiranog istraživanja treba odobriti što je prije moguće, po mogućnosti u vrijeme objavljivanja, a u svakom slučaju najkasnije šest mjeseci nakon datuma objavljivanja (za društvene i humanističke znanosti najkasnije dvanaest mjeseci),

                           —

                           uzimajući u obzir tehnološki razvoj, uvjeti licenciranja koji se upotrebljavaju na tržištu ne smiju na neprimjeren način ograničavati rudarenje teksta i podataka u publikacijama koje proizlaze iz javno financiranog istraživanja, u skladu s primjenjivim zakonodavstvom o autorskom pravu i ne dovodeći ga u pitanje,

                           —

                           istraživači koji sklapaju ugovore s izdavačima znanstvenih radova trebaju zadržati potrebna prava intelektualnog vlasništva, među ostalim kako bi ispunjavali zahtjeve politike otvorenog pristupa. To se posebno odnosi na samoarhiviranje i ponovnu uporabu (posebno rudarenjem teksta i podataka),

                           —

                           objava informacija o ugovorima između javnih institucija ili skupina javnih institucija i izdavača o pružanju znanstvenih informacija kako bi se povećala transparentnost tržišta i pošteno tržišno natjecanje, ne dovodeći u pitanje zaštitu znanja i poslovnih informacija (poslovnih tajni). To bi trebalo uključivati sve vrste sporazuma, a posebno one koji obuhvaćaju takozvane „velike ugovore” (tj. pakete pretplata na tiskane i elektroničke časopise po sniženim cijenama) i s njima povezane „ugovore o kompenzaciji”, kojima je svrha konzorcijima sniziti naknade za objavljivanje u okviru otvorenog pristupa,

                           —

                           inovacijskim poduzećima, posebno malim i srednjim poduzećima, nezavisnim istraživačima (primjerice, građani znanstvenici), javnom sektoru, tisku i građanima općenito pružiti, na transparentan i nediskriminirajući način, najširi mogući pristup znanstvenim publikacijama koje sadržavaju rezultate javno financiranih istraživanja, s ciljem omogućavanja inovacija, osnaživanja javnog sektora i informiranja građana.

               2.

               Države članice trebale bi osigurati da institucije koje financiraju istraživanja zadužene za upravljanje javnim financiranjem istraživanja i akademske institucije koje primaju javno financiranje usklađeno provode politike i nacionalne akcijske planove iz točke 1. na nacionalnoj razini na sljedeći način:

                           —

                           određuju institucijske politike za širenje i otvoren pristup znanstvenim publikacijama te utvrđuju planove provedbe,

                           —

                           uključuju zahtjeve za otvoreni pristup kao uvjet za dodjelu bespovratnih sredstava ili pružanje drugih oblika financijske potpore za istraživanja, zajedno s mehanizmima za praćenje poštovanja tih zahtjeva i daljnjim mjerama za ispravljanje u slučaju nepridržavanja,

                           —

                           stavljaju na raspolaganje potrebno financiranje za širenje (uključujući otvoreni pristup i ponovnu uporabu) na transparentan i nediskriminirajući način, kojim se omogućava uporaba različitih kanala, uključujući po potrebi digitalne infrastrukture te nove i eksperimentalne metode akademske komunikacije,

                           —

                           pružaju smjernice istraživačima o usklađivanju s politikama otvorenog pristupa i potporu da to ostvare, posebno u pogledu upravljanja pravima intelektualnog vlasništva kako bi se njihovim publikacijama osigurao otvoren pristup,

                           —

                           provode zajedničke pregovore s izdavačima kako bi se postigli transparentni i najbolji mogući uvjeti za pristup publikacijama, uključujući uporabu i ponovnu uporabu,

                           —

                           osiguravaju lako identificiranje publikacija koje proizlaze iz javnog financiranja odgovarajućim tehničkim sredstvima, uključujući s pomoću metapodataka koje sadržavaju elektroničke verzije istraživačkih rezultata i trajnih identifikatora.

      Upravljanje istraživačkim podacima, uključujući otvoreni pristup

               3.

               Države članice trebale bi odrediti i provesti jasne politike (iznesene u nacionalnim akcijskim planovima) za upravljanje istraživačkim podacima koji proizlaze iz javno financiranog istraživanja, uključujući otvoreni pristup. Tim politikama i akcijskim planovima trebalo bi utvrditi:

                           —

                           konkretne ciljeve i pokazatelje za mjerenje napretka,

                           —

                           planove provedbe, uključujući raspodjelu odgovornosti i odgovarajuće licenciranje,

                           —

                           pripadajuće financijsko planiranje.

                     Države članice trebale bi osigurati da se primjenom tih politika i/ili akcijskih planova postiže sljedeće:

                           —

                           izrada plana za upravljanje podacima treba postati standardna znanstvena praksa u ranoj fazi istraživačkog postupka, u kojoj se dobivaju i/ili prikupljaju podaci, među ostalim putem zahtjeva iz planova za upravljanje podacima,

                           —

                           istraživački podaci koji proizlaze iz javno financiranih istraživanja trebaju postati i ostati vidljivi, dostupni, interoperabilni i ponovno upotrebljivi (načela FAIR) unutar sigurnog i pouzdanog okruženja, kroz digitalne infrastrukture (uključujući prema potrebi infrastrukture europskog oblaka za otvorenu znanost), osim ako to nije moguće ili nije u skladu s daljnjim iskorištavanjem rezultata istraživanja („otvoreni koliko je to moguće, zatvoreni koliko je to potrebno”). Mogući su razlozi osobito oni koji se odnose na privatnost, poslovne tajne, nacionalnu sigurnost, legitimne komercijalne interese i prava intelektualnog vlasništva trećih strana. Te politike ili nacionalni akcijski planovi ne bi se trebali odnositi na podatke, znanja i iskustvo i/ili informacije bilo kojeg oblika ili vrste koji su u posjedu privatnih strana u zajedničkom javno-privatnom partnerstvu prije početka istraživačkih aktivnosti,

                           —

                           uzimajući u obzir tehnološki razvoj (uključujući dinamične podatke (u stvarnom vremenu)), uvjeti licenciranja koji se upotrebljavaju na tržištu ne smiju na neprimjeren način ograničavati rudarenje teksta i istraživačkih podataka koji proizlaze iz javno financiranog istraživanja, u skladu s primjenjivim zakonodavstvom o autorskom pravu i ne dovodeći ga u pitanje,

                           —

                           inovacijskim poduzećima, posebno malim i srednjim poduzećima, nezavisnim istraživačima (primjerice, građani znanstvenici), javnom sektoru, tisku i građanima općenito treba pružiti, na transparentan i nediskriminirajući način, najširi mogući pristup istraživačkim podacima koji potječu od rezultata javno financiranih istraživanja, s ciljem omogućavanja inovacija, osnaživanja javnog sektora i informiranja građana.

               4.

               Države članice trebale bi osigurati da institucije koje financiraju istraživanja zadužene za upravljanje javnim financiranjem istraživanja i akademske institucije koje primaju javno financiranje usklađeno provode politike i nacionalne akcijske planove iz točke 3. na nacionalnoj razini na sljedeći način:

                           —

                           određuju institucionalne politike za upravljanje istraživačkim podacima i utvrđuju planove provedbe,

                           —

                           uključuju zahtjeve za planove za upravljanje podacima i otvoren pristup istraživačkim podacima kao načelo („otvoreni koliko je to moguće, zatvoreni koliko je to potrebno”) u ugovore o dodjeli bespovratnih sredstava i druge oblike financijske potpore za istraživanja za projekte u kojima nastaju istraživački podaci te mehanizme za praćenje pridržavanja tih zahtjeva i daljnjim mjerama za ispravljanje u slučaju nepridržavanja,

                           —

                           stavljaju na raspolaganje potrebno financiranje za upravljanje podacima,

                           —

                           pružaju smjernice istraživačima o usklađivanju s politikama upravljanja istraživačkim podacima i potporu da to ostvare, posebno u pogledu razvoja primjerenih vještina izrade plana za upravljanje podacima i digitalnih infrastruktura koje podupiru pristup istraživačkim podacima i njihovo čuvanje,

                           —

                           osiguravaju lako identificiranje skupova podataka s pomoću trajnih identifikatora i njihovo povezivanje s drugim skupovima podataka i publikacijama s pomoću odgovarajućih mehanizama te pružanje dodatnih informacija kako bi se omogućila njihova pravilna procjena i uporaba.

      Čuvanje i ponovna uporaba znanstvenih informacija

               5.

               Države članice trebale bi odrediti i provesti jasne politike (iznesene u nacionalnim akcijskim planovima) za poticanje čuvanja znanstvenih informacija i njihove ponovne uporabe (publikacije, skupovi podataka i drugi rezultati istraživanja). Tim politikama i akcijskim planovima trebalo bi osigurati:

                           —

                           konkretne ciljeve i pokazatelje za mjerenje napretka,

                           —

                           planove provedbe, uključujući raspodjelu odgovornosti i odgovarajuće licenciranje,

                           —

                           pripadajuće financijsko planiranje.

                     Države članice trebale bi osigurati da se primjenom tih politika ili akcijskih planova postiže sljedeće:

                           —

                           akademske institucije koje primaju javno financiranje razvijat će politike čuvanja svojih znanstvenih rezultata,

                           —

                           uspostava djelotvornog sustava pohrane elektroničkih znanstvenih informacija koji obuhvaća izvorno digitalne publikacije i povezane rezultate istraživanja,

                           —

                           odgovarajuća pohrana znanstvenih informacija odabranih za dugoročno čuvanje, zajedno s hardverom i softverom koji su potrebni kako bi se omogućila ponovna uporaba informacija,

                           —

                           promicanje jedinstvene identifikacije (međusobna povezanost rezultata istraživanja, istraživača, njihovih pripadajućih institucija i financijera te suradnika) s pomoću širokog spektra trajnih identifikatora kako bi se rezultati istraživanja mogli pronaći, reproducirati i dugoročno sačuvati,

                           —

                           uspostava strojno čitljivih sustava i uvjeta licenciranja, kompatibilnih s već postojećim otvorenim licencijama, koji omogućuju ponovnu uporabu znanstvenih informacija koje proizlaze iz javno financiranih istraživanja u skladu s primjenjivim zakonodavstvom o autorskom pravu i ne dovodeći ga u pitanje, kako bi se omogućila zakonita ponovna uporaba i čuvanje,

                           —

                           poticanje uvjeta u kojima dionici mogu pružati usluge dodane vrijednosti na temelju ponovne uporabe znanstvenih informacija.

      Infrastrukture za otvorenu znanost

               6.

               Države članice trebale bi odrediti i provesti jasne politike (iznesene u nacionalnim akcijskim planovima) za daljnji razvoj infrastruktura koje su temelj sustava za pristup, čuvanje, razmjenu i ponovnu uporabu znanstvenih informacija i za promicanje njihova udruživanja unutar europskog oblaka za otvorenu znanost. Tim politikama i akcijskim planovima trebalo bi osigurati:

                           —

                           konkretne ciljeve i pokazatelje za mjerenje napretka,

                           —

                           planove provedbe, uključujući raspodjelu odgovornosti i odgovarajuće licenciranje,

                           —

                           pripadajuće financijsko planiranje.

                     Države članice trebale bi osigurati da se primjenom tih politika ili akcijskih planova postiže sljedeće:

                           —

                           resursi se dodjeljuju, iskorištavaju i izgrađuju tako da se osigura njihova ekonomska učinkovitost i inovacije, uz istodobno poticanje tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu,

                           —

                           kvaliteta i pouzdanost infrastrukture, što uključuje uporabu općeprihvaćenih mehanizama, specifikacija i standarda certificiranja,

                           —

                           istraživači imaju bolji pristup, na transparentan i nediskriminirajući način, istraživačkim resursima i servisima za pohranu, upravljanje, analizu, razmjenu i ponovnu uporabu znanstvenih informacija, među ostalim s pomoću EOSC-a, ako je dostupan,

                           —

                           uporabom dodatnih pokazatelja i mjerila infrastrukture su primjerene za prikupljanje informacija koje čine temelj za praćenje i procjenu otvorenosti i otvorene znanosti te za evaluaciju istraživanja i profesionalnu evaluaciju.

               7.

               Države članice trebale bi osigurati sinergije među nacionalnim infrastrukturama, s europskim oblakom za otvorenu znanost i drugim globalnim inicijativama na sljedeći način:

                           —

                           sudjelovanjem u definiranje standarda za podatke i servise kojima se pristupa putem europskog oblaka za otvorenu znanost te pokazatelja i mjerila za mjerenja učinka istraživanja u kontekstu europskog oblaka za otvorenu znanost,

                           —

                           jamstvom interoperabilnosti nedavno razvijenih ili poboljšanih infrastruktura, uzimajući pritom u obzir razvoj europskog oblaka za otvorenu znanost i na taj način spriječiti pojavu nekompatibilnosti, doprinijeti smanjenju fragmentacije i promicati znanstvena otkrića i suradnju među raznim disciplinama i zemljama,

                           —

                           pripremom terena za uporabu usluga i razmjenu znanstvenih informacija preko europskog oblaka za otvorenu znanost.

      Vještine i kompetencije

               8.

               Države članice trebale bi odrediti i provesti jasne politike (iznesene u nacionalnim akcijskim planovima) za potrebne vještine i kompetencije istraživača i osoblja akademskih institucija u pogledu znanstvenih informacija. Tim politikama i akcijskim planovima trebalo bi utvrditi:

                           —

                           konkretne ciljeve i pokazatelje za mjerenje napretka,

                           —

                           planove provedbe, uključujući raspodjelu odgovornosti,

                           —

                           pripadajuće financijsko planiranje.

                     Države članice trebale bi osigurati da se primjenom tih politika ili akcijskih planova postiže sljedeće:

                           —

                           osigurava se potrebno osposobljavanje i obrazovanje o otvorenom pristupu, upravljanju istraživanjem podataka, upravljanju podacima, čuvanju podataka, pohrani podataka i otvorenoj znanosti u okviru visokog obrazovanja i sustava osposobljavanja u svim fazama karijere, čime se postiže najbolja praksa na radnom mjestu u toj industriji,

                           —

                           omogućuje se promicanje i/ili provedba naprednih obrazovnih programa za nove profesionalne profile u području tehnologija rukovanja podacima,

                           —

                           potpora razvoju i osposobljavanju stručnjaka za podatkovno intenzivnu računalnu znanost, što uključuje stručnjake za podatke, tehničare i voditelje zbirki podataka.

      Poticaji i nagrade

               9.

               Države članice trebale bi odrediti i provesti jasne politike (iznesene u nacionalnim akcijskim planovima) za prilagodbu, u pogledu znanstvenih informacija, sustava zapošljavanja i profesionalne evaluacije istraživača, sustava evaluacije za dodjeljivanje bespovratnih sredstava istraživačima i sustava evaluacije za institucije koje provode istraživanja. Tim politikama i akcijskim planovima trebalo bi utvrditi:

                           —

                           konkretne ciljeve i pokazatelje za mjerenje napretka,

                           —

                           planove provedbe, uključujući raspodjelu odgovornosti,

                           —

                           pripadajuće financijsko planiranje.

                     Države članice trebale bi osigurati da se primjenom tih politika ili akcijskih planova postiže sljedeće:

                           —

                           sustav razvoja akademskih karijera koji podupire i nagrađuje istraživače koji sudjeluju u kulturi razmjene rezultata svojih istraživanja, a posebno na način da se osigura rana razmjena i otvoren pristup njihovim publikacijama i drugim rezultatima istraživanja,

                           —

                           institucije zadužene za upravljanje javnim financiranjem za istraživanja i akademske institucije koje primaju javno financiranje sudjeluju u provedbi nacionalne politike uspostavom mehanizama koji omogućavaju, mjere i nagrađuju razmjenu znanstvenih informacija,

                           —

                           sustavi evaluacije istraživanja i profesionalne evaluacije sadržavaju dodatne pokazatelje i mjerila koji mogu pružiti potrebne podatke za procjenu otvorenosti, što uključuje, ali nije ograničeno na širi društveni učinak istraživanja i učinak na individualnoj razini istraživača („mjerila nove generacije”).

      Dijalog različitih dionika o otvorenoj znanosti na nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini

               10.

               Države članice trebale bi sudjelovati u dijalogu različitih dionika o prelasku na otvorenu znanost na nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini o svim pitanjima iz točaka 1. do 9.
               Države članice trebale bi osigurati sljedeće:

                           —

                           tim dijalozima jača se povezano tehnološko okruženje otvorene znanosti koje obuhvaća sve rezultate istraživanja iz svih faza istraživačkog ciklusa (podaci, publikacije, softver, metode, protokoli itd.),

                           —

                           postupno se ostvaruju sustavne promjene prema otvorenoj znanosti, što uključuje, osim tehnološke promjene i učinkovitosti, načelo reciprociteta, kulturne razmjene među istraživačima te institucionalnu promjenu u istraživanju unutar akademskih institucija i financijera prema otvorenoj znanosti, što prema potrebi uključuje pitanja kao što su istraživački integritet i etika.

      Strukturirana koordinacija država članica na razini Unije i praćenje provedbe ove Preporuke

               11.

               Države članice trebale bi imati nacionalnu referentnu točku koja bi imala sljedeće zadaće:

                           —

                           koordinacija mjera navedenih u ovoj Preporuci,

                           —

                           sugovornik Komisije u vezi s pitanjima koja se odnose na pristup znanstvenim informacijama i njihovo čuvanje, a posebno na bolje definiranje općih načela i standarda, mjere provedbe i nove načine širenja i razmjene rezultata istraživanja u europskom istraživačkom prostoru,

                           —

                           izvješćivanje o praćenju provedbe ove Preporuke.

               12.

               Države članice trebale bi izvijestiti Europsku komisiju 18 mjeseci nakon objave ove Preporuke u Službenom listu Europske unije i svake dvije godine nakon toga o mjerama poduzetima kao odgovor na elemente ove Preporuke. Komisija bi na temelju toga trebala preispitati napredak koji je postignut u Uniji kako bi procijenila jesu li potrebne daljnje mjere za ostvarenje ciljeva predloženih u ovoj Preporuci.

      Sastavljeno u Bruxellesu 25. travnja 2018.

            Za Komisiju

         Mariya GABRIEL

            Članica Komisije

         Carlos MOEDAS

            Član Komisije

      (1)  COM(2012) 401 final od 17. srpnja 2012.

      (2)  Preporuka Komisije 2012/417/EU od 17. srpnja 2012. o pristupu znanstvenim podacima i njihovu čuvanju (SL L 194, 21.7.2012., str. 39.).

      (3)  COM(2015) 192 final od 6. svibnja 2015.

      (4)  Otvorena znanost novi je pristup znanstvenom radu koji se temelji na suradnji i novim načinima širenja znanja, poboljšanju dostupnosti i ponovnoj uporabi rezultata istraživanja primjenom digitalnih tehnologija i novih suradničkih alata.

      (5)  COM(2017) 228 final od 10. svibnja 2017.

      (6)  COM(2016) 178 final od 19. travnja 2016.

      (7)  SWD(2018) 83 final od 14. ožujka 2018.

      (8)  Direktiva 2003/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. studenoga 2003. o ponovnoj uporabi informacija javnog sektora (SL L 345, 31.12.2003., str. 90.).

      (9)  Otvoreni pristup znači mogućnost pristupa i ponovne uporabe digitalnih rezultata istraživanja uz najmanja moguća ograničenja.

      (10)  COM(2018) 22 final

      (11)  Zaključci Vijeća 9360/15 od 29. svibnja 2015.

      (12)  Zaključci Vijeća 9526/16 od 27. svibnja 2016.