               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.5.2020.
            COM(2020) 515 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Litve za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Litve za 2020.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Litve za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Litve za 2020.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta i time označila početak Europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Litva navodi kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

               (2)Izvješće za Litvu
                  3
                za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Litve u smislu preporuka za Litvu koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019.
                  4
               , mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Litve u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Svjetska zdravstvena organizacija službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti COVID-19. Pandemija je ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača i negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta, dohotke radnika i poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski udar čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Europskoj uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju
                  5
                u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih dionika na nacionalnoj razini i na razini Unije.

               (4)Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi biti predmet demokratskog nadzora i neovisnog sudskog preispitivanja.

               (5)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu
                  6
               . Ta klauzula olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97. Komisija je u Komunikaciji Vijeću iznijela stajalište da trenutni uvjeti dopuštaju aktivaciju te klauzule zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada prouzročenog pandemijom bolesti COVID-19. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio donijeti i odluku o usvajanju revidirane fiskalne putanje. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne obustavljaju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, nego se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

               (6)Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi uvođenja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na radnom mjestu u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija, izvlačeći pouke iz krize, trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za povratak na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju.

               (7)Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju jedinstveno tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodnog kretanja robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje jedinstvenog tržišta moraju se ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvu potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije, uz poboljšane strategije nabave, diversificirane lance opskrbe i strateške rezerve osnovne medicinske opreme. Ključni su to elementi za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

               (8)Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire
                  7
                kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za ublažavanje izvanrednih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Te će izmjene osigurati dodatnu fleksibilnost, ali i znatno jednostavnije i povezanije procedure. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020.–2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Litva se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim građanima i sektorima.

               (9)Socioekonomske posljedice pandemije vjerojatno će se nejednako osjetiti u litavskim sektorima i regijama zbog različitih obrazaca specijalizacije, što bi moglo utjecati na povećanje regionalnih nejednakosti u Litvi. Među ostalim zbog rizika od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, na postojeću je situaciju nužno odgovoriti ciljanim politikama.

               (10)Litva je 15. svibnja 2020. dostavila Nacionalni program reformi za 2020., a 30. travnja 2020. Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, programi su ocijenjeni istodobno.

               (11)Na Litvu se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu.

               (12)Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo od suficita od 0,3 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 11,4 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će smanjenje deficita u 2021. na 3,9 % BDP-a. Nakon povećanja na 36,3 % BDP-a u 2019., prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. porasti na 50,6 %. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost izazvana pandemijom bolesti COVID-19.

               (13)Litva je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 6,8 % BDP-a. Mjere uključuju odgodu plaćanja poreza, dodatna sredstva za kupnju medicinskih potrepština, subvencije za očuvanje radnih mjesta te socijalne naknade za samozaposlene i zaposlene osobe na koje utječe kriza uzrokovana bolešću COVID-19. S obzirom na to da Komisijina analiza strukture i provedbe nekih mjera upućuje na njihovo relativno slabo korištenje, Komisija je pretpostavila manji učinak vladinih mjera na javne financije. Osim toga, Litva je najavila diskrecijske mjere koje će pridonijeti odgovoru na krizu, uključujući potporom likvidnosti poduzetnika, bez izravnog proračunskog učinka, koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 3,8 % BDP-a. Te mjere uključuju kreditna jamstva (2,9 % BDP-a). Mjere koje je Litva poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije o koordiniranom gospodarskom odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19. Puna provedba tih mjera uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, pridonijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

               (14)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika u Litvi, ukupni saldo opće države iznositi –6,9 % BDP-a u 2020. te –2,7 % u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u ostati ispod 60 % BDP-a u 2020. i 2021.

               (15)Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer Litva u 2020. planira premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/1997 nije ispunjen.

               (16)Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2020. predviđa se da će se BDP Litve smanjiti za oko 8 %, nakon čega će uslijediti brz oporavak u 2021. Kako bi odgovorila na pandemiju bolesti COVID-19 i ublažila gospodarski pad, Litva je 16. ožujka donijela „Plan za poticaj gospodarstva i ublažavanje posljedica prijenosa bolesti COVID-19”. Vrijednost plana iznosi 2,5 milijarde EUR ili 6,3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) Litve i uključuje do 500 milijuna EUR ili 1,3 % za potrebne resurse za zdravstvo. Dodatnih 500 milijuna EUR raspodijeljeno je za očuvanje radnih mjesta i dohotka. Kapacitet državnih jamstvenih fondova povećan je za 500 milijuna EUR, a dodatna državna jamstva u iznosu do 500 milijuna EUR odobrena su za poticaj gospodarstvu. Europska komisija u travnju je odobrila više litavskih programa potpore gospodarstvu Litve u kontekstu pandemije bolesti COVID-19. Ti su programi namijenjeni za pomoć poduzetnicima kako bi za vrijeme i nakon pandemije mogli pokriti hitne potrebe za obrtnim kapitalom te nastaviti svoje poslovanje. Osim toga, Banka Litve ublažila je neke kapitalne zahtjeve za komercijalne banke kako bi se povećalo kreditiranje realnog gospodarstva.

               (17)Litva po zdravstvenim ishodima stalno zaostaje za ishodima u drugim državama članicama, djelomično zbog neoptimalne učinkovitosti zdravstvenog sustava koji trpi zbog nedovoljnog financiranja. Zbog trenutačne pandemije sustav je izložen dodatnom pritisku i naglašeni su dodatni strukturni problemi koji uključuju spor napredak u poboljšanju kvalitete usluga, nedovoljno ulaganje u primarnu zdravstvenu skrb i izostanak napretka u prilagodbi bolničke mreže radi njezine veće učinkovitosti i prilagodbe.  Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je i nejednakosti u zdravstvu zbog nedostatka radne snage i geografske neusklađenosti usluga i potreba. Litva treba mobilizirati resurse potrebne za odgovor na aktualnu krizu i u budućnosti poboljšati otpornost svojih zdravstvenih sustava. Poduzimaju se hitne mjere za jačanje kapaciteta u smislu zdravstvenih radnika, ključnih medicinskih potrepština i opreme radi spašavanja života tijekom pandemije, no da bi se povećala otpornost, održivost, optimalna učinkovitost i pripravnost sustava na nove udare, potrebna su veća i dugoročnija ulaganja. Za to će biti potrebno dovoljno sredstava za poboljšanje dostupnosti, učinkovitosti i kvalitete zdravstvenog sustava kako bi mogao bolje odgovoriti na izazove rastućeg broja slučajeva kroničnih stanja, starenja i trajnih zdravstvenih nejednakosti. Pri tom će primarna zaštita i razvoj usluga e-zdravstva biti iznimno važni. Litva bi trebala poduzeti sve što je potrebno da se očuvaju nedavno postignuta poboljšanja cjenovne pristupačnosti zdravstvene skrbi. Naposljetku, buduća otpornost zahtijevat će i poboljšanje kapaciteta sustava za promjenu nezdravog načina života građana (jedan od važnih čimbenika slabih zdravstvenih ishoda u Litvi) te veće napore za pripremu sektora dugotrajne skrbi za starenje stanovništva.

               (18)Prije pandemije bolesti COVID-19 sudjelovanje na tržištu rada bilo je veliko, a nezaposlenost niska, no kriza je uzrokovala nove probleme. Uz pomoć Unijinih financijskih sredstava Litva je radi ublažavanja posljedica pandemije na zaposlenost uvela program skraćenog radnog vremena i niz drugih mjera za poduzeća i samozaposlene osobe. Prije krize smanjivao se opseg mjera aktivne politike tržišta rada, a sudjelovanje u obrazovanju odraslih i dalje je bilo nisko. Međutim, bit će potreban veći opseg mjera aktivnih politika tržišta rada i drugih mjera za obrazovanje i stjecanje vještina radne snage kako bi se nezaposlenima pomoglo da se što prije vrate na tržište rada. Jačanje kapaciteta socijalnih partnera važno je za njihovo smisleno i pravovremeno sudjelovanje u osmišljavanju izlaska i procesa oporavka.

               (19)Iako su prije krize poduzete mjere za ublažavanje rizika siromaštva i socijalne isključenosti, primjerice povećanjem univerzalnih naknada za djecu i mirovina, siromaštvo i dohodovna nejednakost i dalje su među najvišima u EU-u. Litva ima relativno niske javne rashode za socijalnu zaštitu te je slab učinak socijalnih transfera na smanjenje siromaštva i u pregledu socijalnih pokazatelja ocijenjen je kao kritičan. Slaba progresivnost i kapacitet sustava za preraspodjelu poreza i olakšica ograničavaju mogućnosti zemlje za financiranje javnih dobara i usluga te smanjenje siromaštva i dohodovne nejednakosti.  Negativne posljedice pandemije bolesti COVID-19 na nezaposlenost i dohodak kućanstava vjerojatno će dodatno naglasiti te probleme. Moguće je da će biti potrebno poduzeti privremene mjere, npr. reviziju pravila o uvjetima, iznosima i trajanju određenih naknada, kako bi se spriječilo pogoršanje stanja najugroženijih građana. Socijalnu sigurnosnu mrežu trebalo bi proširiti kako bi se pružila potpora svim skupinama, uključujući samozaposlene osobe, netipične radnike i najranjivije osobe. Potrebno je pojačati intenzitet osnovnih socijalnih usluga i udio socijalnog stanovanja radi potpore onima kojima je to najpotrebnije.

               (20)Potpora za likvidnost poduzećima putem zajmova i jamstava javnog sektora, s naglaskom na mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), od iznimne je važnosti, ali je posrednici moraju učinkovito i brzo provesti, a pri utvrđivanju uvjeta kreditiranja moraju uzeti u obzir kriznu situaciju. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Dopuštanjem odgode plaćanja poreza i socijalnih doprinosa te ubrzanjem ugovornih plaćanja javnih tijela može se pridonijeti i poboljšanju novčanog toka MSP-ova. Novoosnovanim i rastućim poduzećima mogla bi biti potrebna posebna potpora, primjerice u obliku vlasničkih udjela javnih institucija i poticaja za fondove poduzetničkoga kapitala, kako bi povećala ulaganja u ta poduzeća. Trebalo bi nastaviti ulagati napore za smanjenje nepotrebnih regulatornih i administrativnih opterećenja kako bi se građanima i poduzećima ponudile učinkovite digitalne javne usluge.

               (21)Litva bi trebala osigurati da njezine mjere poticaja gospodarskog oporavka budu usmjerene na budućnost i da se njima olakšaju digitalna i zelena tranzicija, pri čemu treba riješiti brojne probleme. Primjerice, digitalne su vještine ispod prosjeka EU-a, a MSP-ovi prijavljuju znatne poteškoće pri zapošljavanju stručnjaka za IKT. Iako je uvođenje svjetlovodne mreže iznad prosjeka EU-a i u urbanim i ruralnim područjima, pokrivenost fiksnom širokopojasnom mrežom i njezino korištenje vrlo je slabo te su još uvijek prisutne velike razlike između gradova i ruralnih područja.

               (22)Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Kad je riječ o zelenoj tranziciji, ukupne emisije stakleničkih plinova u Litvi uglavnom su nepromijenjene od 2010. Produktivnost resursa u Litvi jedna je od najnižih u EU-u, a vraćanje (sekundarnih) sirovina u gospodarstvo znatno je ispod prosjeka EU-a. U skladu s nacionalnim energetskim i klimatskim planom Litve poboljšanje energetske učinkovitosti zgrada zahvaljujući energetski učinkovitim rješenjima i obnovljivim izvorima energije, modernizacija sustava grijanja i poboljšanje održivosti prometnog sektora znatno bi pridonijeli dekarbonizaciji gospodarstva. Ciljana javna i privatna ulaganja usmjerena na rješavanje tih i drugih pitanja koja znatno utječu na okoliš i zdravlje mogu promicati rast i otpornost te pridonijeti u održivom oporavku od krize. Već planirana ulaganja omogućuju da se brzo utvrde projekti kojima bi se mogla dati prednost provedbe i financiranja te koji bi mogli pridonijeti gospodarskom oporavku, npr. u obnovi zgrada i energiji iz obnovljivih izvora. Pripreme za srednjoročne mjere oporavka mogu se temeljiti na nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica, popisu projekata od zajedničkog interesa i planovima za razvoj infrastrukture. Osim toga, projekt Rail Baltica i projekti za interkonekciju energetskog tržišta ključni su investicijski prioriteti Litve usmjereni na poboljšanje njezine sigurnosti i integracije u jedinstveno tržište EU-a. Litva bi izradom programa za korištenje sredstava iz Fonda za pravednu tranziciju u razdoblju 2021.–2027. mogla lakše odgovoriti na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Litvu. To bi Litvi omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

               (23)Iako se ove preporuke prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za Litvu iz 2019. koje je Vijeće usvojilo 9. srpnja 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za uklanjanje srednjoročnih i dugoročnih strukturnih nedostataka. Te su preporuke i dalje relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom godišnjeg ciklusa europskog semestra sljedeće godine. Isto vrijedi i za preporuke koje se odnose na investicijske politike. O tim potonjim preporukama trebalo bi voditi računa pri izradi strateških programa financiranja kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i pri izradi mjera ublažavanja i strategija izlaska iz aktualne krize.

               (24)Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može pridonijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja. Osigura li punu provedbu preporuka navedenih u nastavku, Litva će pridonijeti napretku u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji zajamči konkurentna održivost.

               (25)Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od gospodarskih posljedica bolesti COVID-19. Litva bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje i s politikama drugih država članica europodručja.

               (26)Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Litve i objavila je u Izvješću za Litvu za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020. i Nacionalni program reformi za 2020. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Litvi prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Litvi nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (27)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje
                  8
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Litva u 2020. i 2021. poduzme djelovanje kojemu je cilj:

               1.U skladu s općom klauzulom o odstupanju, poduzeti sve potrebne mjere i učinkovito odgovoriti na pandemiju, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Povećati otpornost zdravstvenog sustava, među ostalim mobilizacijom odgovarajućih financijskih sredstava i rješavanjem problema manjka radne snage i ključnih medicinskih proizvoda. Poboljšati pristup i kvalitetu zdravstvenih usluga.

               2.Ublažiti posljedice krize na zapošljavanje. Povećati financiranje i opseg mjera aktivnih politika tržišta rada i promicati stjecanje vještina. Osigurati pokrivenost i primjerenost socijalne sigurnosne mreže i poboljšati učinkovitost sustava poreznih olakšica u svrhu zaštite od siromaštva.

               3.Osigurati potporu likvidnosti za poduzeća, osobito mala i srednja poduzeća i izvozne sektore. Dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito na pokrivenost i uvođenje širokopojasne mreže vrlo visokog kapaciteta, čistu i učinkovitu proizvodnju i korištenje energije te održivi promet. Promicati tehnološke inovacije u malim i srednjim poduzećima.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 514 final.

                     (4)

                        SL C 301, 5.9.2019., str. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Uredba (EU) br. 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.) i Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

                     (8)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.5.2020.
            COM(2020) 520 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2020.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2020.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta i time označila početak Europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Austrija navodi kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

               (2)Izvješće za Austriju za 2020.
                  2
                objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Austrije u smislu preporuka za Austriju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019.
                  3
               , mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Austrije u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Svjetska zdravstvena organizacija službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti COVID-19. Pandemija je ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača i negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta, dohotke radnika i poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski udar čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Europskoj uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju
                  4
                u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih dionika na nacionalnoj razini i na razini Unije.

               (4)Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi biti predmet demokratskog nadzora i neovisnog sudskog preispitivanja.

               (5)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu
                  5
               . Ta klauzula olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97. Komisija je u Komunikaciji Vijeću iznijela stajalište da trenutni uvjeti dopuštaju aktivaciju te klauzule zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada prouzročenog pandemijom bolesti COVID-19. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio donijeti i odluku o usvajanju revidirane fiskalne putanje. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne obustavljaju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, nego se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

               (6)Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi uvođenja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na radnom mjestu u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija, izvlačeći pouke iz krize, trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za povratak na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju.

               (7)Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju jedinstveno tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodnog kretanja robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje jedinstvenog tržišta moraju se ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su osobito u zdravstvu potrebni snažni planovi pripravnosti za krizne situacije, uz poboljšane strategije nabave, diversificirane lance opskrbe i strateške rezerve osnovne medicinske opreme. Ključni su to elementi za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

               (8)Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire
                  6
                kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za ublažavanje izvanrednih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Te će izmjene osigurati dodatnu fleksibilnost, ali i znatno jednostavnije i povezanije procedure. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020.–2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Austrija se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim građanima i sektorima.

               (9)Socioekonomske posljedice pandemije vjerojatno će biti neravnomjerno raspoređene po regijama zbog različitih obrazaca specijalizacije, posebno u regijama koje se znatno oslanjaju na turizam. To uključuje rizik od povećanja regionalnih nejednakosti unutar Austrije. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

               (10)Austrija je 14. travnja 2020. dostavila Nacionalni program reformi za 2020., a 30. travnja 2020. i Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, programi su ocijenjeni istodobno.

               (11)Na Austriju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu.

               (12)Vlada u tehnički ažuriranom Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 0,7 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 8,0 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 1,9 % BDP-a. Nakon smanjenja na 70,4 % BDP-a u 2019., prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-u porasti na 81,4 %. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

               (13)Austrija je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 5,0 % BDP-a. Mjere uključuju jačanje usluga zdravstvene skrbi, pomoć u hitnim slučajevima za poduzeća u poteškoćama i organizaciju rada u skraćenom radnom vremenu. Osim toga, Austrija je najavila mjere koje će pridonijeti potpori likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 5,0 % BDP-a. Te mjere uključuju odgode plaćanja poreza na dohodak i poreza na dobit (2,6 % BDP-a) i kreditna jamstva (2,4 % BDP-a). Mjere koje je Austrija poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije o koordiniranom gospodarskom odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19. Puna provedba tih mjera uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, pridonijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

               (14)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2020. predviđa se da će ne bude li promjene politika u Austriji ukupni saldo opće države iznositi -6,1 % BDP-a u 2020. te -1,9 % u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 78,8 % u 2020. te da će se u 2021. smanjiti na 75,8 %.

               (15)Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Austrija u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/1997 nije ispunjen.

               (16)Austrijska vlada poduzela je dosad nezabilježene mjere kontrole širenja bolesti COVID-19. Uvela je strogu karantenu i pravila o ograničavanju socijalnih kontakata te je zdravstvenom sustavu na raspolaganje stavila znatna sredstva za nabavu opreme i zaliha te jačanje laboratorijskih i kadrovskih kapaciteta. Primarna zdravstvena skrb izložena je iznimnom pritisku zbog drastičnog povećanja potrebe za konzultacijama na daljinu i odlascima na liječnički pregled te zahtjeva za kućne posjete. Brzo širenje bolesti COVID-19 snažno je utjecalo na austrijsko gospodarstvo. Nacionalne i međunarodne mjere za sprečavanje širenja virusa pogodile su i potražnju i ponudu, što je dovelo do općeg pada gospodarstva. Stoga se predviđa smanjenje BDP-a za 5,5 % u 2020., više nego tijekom gospodarske i financijske krize u razdoblju 2008.–2009. S obzirom na razmjerno brz pad broja novozaraženih osoba, Austrija je jedna od prvih europskih zemalja koje su najavile ublažavanje mjera za sprečavanje širenja virusa od sredine travnja. Kako bi se izbjegla dugotrajna gospodarska šteta i ublažili učinci krize na zaposlenost i društvo, vlada je donijela sveobuhvatan paket mjera potpore austrijskom gospodarstvu (zasad 43 milijarde EUR, odnosno približno 10 % BDP-a). Paket uključuje program rada u skraćenom radnom vremenu (Kurzarbeit), u kojem se radno vrijeme tijekom određenog razdoblja u prosjeku može smanjiti za do 90 %, a poslodavcima se nadoknađuje iznos od 80 % do 90 % posljednjeg neto dohotka zaposlenika, ovisno o posljednjem bruto dohotku. Sveobuhvatnim skupom mjera za poduzeća nastoji se privremeno spriječiti probleme s likvidnošću i pružiti izravna potpora teško pogođenim poduzećima i industrijama s posebnim naglaskom na mala i srednja poduzeća. Mjere obuhvaćaju transfere i potporu likvidnosti putem zajmova, jamstava, dokapitalizacije i odgode plaćanja poreza. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora.

               (17)Austrijski zdravstveni sustav zasad se uspješno nosi s pandemijom bolesti COVID-19. Proširenje opsega primarne zdravstvene zaštite i ambulantnog liječenja s naglaskom na promicanje zdravlja i prevenciju bolesti pridonijelo bi daljnjem poboljšanju zdravlja stanovništva. Troškovna učinkovitost mogla bi se povećati djelotvornijom javnom nabavom i generičkim lijekovima uz istodobno održavanje visokih standarda kvalitete. Osim toga, austrijski sustav dugotrajne skrbi suočen je sa strukturnim i fiskalnim izazovima za koje još nisu pronađena odgovarajuća rješenja. U okviru sustava pružaju se usluge razmjerno visoke kvalitete usluge, ali u njemu postoje kadrovski problemi koji su u aktualnoj krizi postali još očitiji. Sektor dugotrajne skrbi snažno se oslanja na skrb koju pružaju djelatnici iz drugih država članica, što ukazuje na potrebu da se osigura slobodan protok prekograničnih radnika. Privlačnosti posla njegovatelja mogla bi pridonijeti i odgovarajuća naknada.

               (18)Važnu ulogu u pružanju potpore kućanstvima i poslovnom sektoru tijekom provođenja mjera za sprečavanje širenja virusa ima porezna politika, koja će biti ključna za poticanje gospodarskog oporavka nakon krize. Obilježje je poreznih kombinacija u Austriji veliko opterećenje rada, dok je potencijal prihoda od poreza na bogatstvo i poreza za zaštitu okoliša u velikoj mjeri neiskorišten, a porezi na potrošnju mogli bi biti učinkovitiji. Porezne reforme mogle bi pomoći u preusmjeravanju poreznih kombinacija prema izvorima koji su manje štetni za uključiv i održiv rast te pružiti čvrstu osnovu za oporavak. Konkretno, nedovoljno iskorišteni porezi na alkohol i duhan, onečišćenje i potrošnju resursa pokazuju da upravljački učinci i potencijal prihoda od poreza nisu iskorišteni. Neujednačena, ali općenito niska razina oporezivanja energije potkopava učinkovitost i djelotvornost tog poreza kao instrumenta politike za poticanje potrošnje korisne za okoliš. Konkretno, dosljednim oporezivanjem emisija CO2 klimatski prihvatljivi izvori energije postali bi konkurentniji te bi se stvorio fiskalni prostor za smanjenje štetnijih poreza. Viši porezi na energiju povezani s CO2 pridonijeli bi internalizaciji troškova onečišćenja za društvo, potaknuli potrošače da se više oslanjaju na obnovljive izvore i potaknuli ulagače da ulažu u klimatski prihvatljive tehnologije. Naposljetku, veća upotreba poreza na bogatstvo mogla bi porezni sustav učiniti pravednijim, posebno s obzirom na stalno izraženu nejednakost u raspodjeli bogatstva u Austriji. Konkretno, pokazalo se da su periodični porezi na nekretnine i nasljedstvo razmjerno poticajni za rast i progresivni te ih ne bi trebalo zanemariti kao izvor poreznih prihoda za obnovu javnih financija.

               (19)Iako je Austrija ostvarila dobre rezultate u pregledu socijalnih pokazatelja iz europskog stupa socijalnih prava, nedostatna pokrivenost mogla bi značiti nedostatnu zaštitu prihoda ranjivih skupina tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19, zbog čega će možda biti potrebne dodatne mjere. Dok raste nezaposlenost mladih, riziku od siromaštva posebno su izloženi nezaposleni, dugotrajno nezaposleni, radnici s nestandardnim ugovorima i osobe rođene u inozemstvu. I dalje će ključne biti aktivne politike tržišta rada kojima se pružaju prilike za cjeloživotno učenje i usavršavanje. Okolnosti u kojima je potrebno učenje na daljinu posebno pogađaju studente u nepovoljnom položaju, uključujući učenike s invaliditetom. Iako oko 10 % učenika mlađih od 15 godina nema pristup virtualnom okruženju za učenje, austrijska vlada je u odgovoru na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 situaciju pokušala ublažiti tako što je učenicima u nepovoljnom položaju osigurala računala. Već postojeće nejednakosti u razini obrazovanja, povezane sa socioekonomskim i migrantskim podrijetlom, mogle bi se još i pogoršati. Strategija oporavka kojom se poboljšava pristup uključivom i kvalitetnom ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju, za koje se pokazalo da ublažavaju socijalne nejednakosti, srednjoročno i dugoročno bi donijele socioekonomske koristi te ženama omogućile potpuni pristup tržištu rada. Ukupna stopa zaposlenosti žena prije krize bila je visoka, ali je gotovo polovina žena radila u nepunom radnom vremenu (zbog kratkog radnog vremena škola i ustanova za skrb o djeci), što je uzrokovalo znatnu neprilagođenu razliku u plaćama među spolovima.

               (20)Djelotvornost mjera poduzetih zbog pandemije bolesti COVID-19, kojima se jako pogođenim poduzećima olakšava poslovanje, čuva poslovno okruženje i izbjegava nesolventnost, ovisi o tome da ih javna tijela i posrednici provedu brzo i bez nepotrebnih birokratskih prepreka. Novoosnovanim i rastućim poduzećima možda će biti potrebna posebna potpora, npr. na način da javne institucije kupuju udjele u vlasničkom kapitalu, a fondovima poduzetničkog kapitala poticaj da više ulažu u ta poduzeća. Time bi se ojačalo poduzeća koja su ključna za oporavak, ali i izbjegla rasprodaja strateški važnih europskih poduzeća. Osim financijske potpore, jako pogođenim poduzećima, posebno onima manjima, potrebno je poticajno poslovno okruženje. Administrativno opterećenje i zakonodavna gustoća podrazumijevaju troškove koje je poduzećima sad teže podmirivati nego ikad prije. Mjere za smanjenje nepotrebnih opterećenja i pružanje učinkovitih digitalnih javnih usluga djelotvoran su način da se poslovnom sektoru pruži neposredna i opipljiva pomoć bez opterećivanja poreznih obveznika. Okvir za nesolventnost trebao bi omogućiti prevenciju i brzo restrukturiranje te poduzećima pružiti „drugu priliku”. Mreže za rješavanje sporova kao što je SOLVIT pomažu poduzećima u vrijeme poremećaja na jedinstvenom tržištu i potrebna su im odgovarajuća sredstva.

               (21)Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Ta će ulaganja biti najdjelotvornija ako budu usmjerena na inovacije, digitalizaciju i zelenu tranziciju kako bi se povećala produktivnost i osigurala održiva konkurentnost. Intenzitet istraživanja i razvoja u Austriji jedan je od najvećih u Uniji, ali u pogledu rezultata inovacija ta zemlja zaostaje za predvodnicima u području inovacija. S obzirom na to da su u ovom trenutku proračuni za istraživanje brojnih poslovnih subjekata pod pritiskom, još je važnije pretočiti napore koje Austrija ulaže u istraživanja i razvoj u izvrsne najsuvremenije znanstvene inovacije, zadržati javna ulaganja u temeljna istraživanja i osigurati financiranje inovativnih rastućih poduzeća vlasničkim kapitalom. Za otvaranje gospodarstva i pripremu za „novo normalno stanje” nakon karantene i dalje je ključna digitalizacija. Najveća je prepreka rastu proizvodnje slabo širenje digitalnih tehnologija i poslovnih modela među manjim poduzećima. Iako su digitalne vještine Austrijanaca općenito iznad prosjeka EU-a, prisutan je manjak završenih studenata računarstva da bi se popunila sva raspoloživa radna mjesta. Zbog povećanja, primjerice, obujma e-trgovine, rada od kuće i usluga e-uprave bit će potrebna veća ulaganja u infrastrukturu (uključujući 5G i širokopojasni pristup internetu u ruralnim područjima), opremu i vještine.

               (22)Za prelazak Austrije na klimatski neutralno gospodarstvo bit će potrebna znatna privatna i javna ulaganja tijekom duljeg razdoblja. U nacionalnom energetskom i klimatskom planu Austrije utvrđeni su veliki izazovi u ostvarivanju nacionalnog cilja za 2030. u pogledu emisija stakleničkih plinova koje nisu obuhvaćene sustavom EU-a za trgovanje emisijama. Poboljšanje produktivnosti resursa ključni je pokretač budućeg rasta uz istodobno smanjenje utjecaja na okoliš. Smanjenje emisija povezanih s prometom ključno je za ispunjavanje standarda kvalitete zraka i klimatskih ciljeva. Pojačano početno financiranje već planiranih projekata i nastavak novih ulaganja za potporu zelenoj tranziciji pridonijet će stvaranju novih zelenih radnih mjesta i pokretanju gospodarstva tijekom izlaska iz krize. Ulaganjima u ekološke inovacije u Austriji bi se potaknuo rast produktivnosti i istodobno smanjio ekološki otisak. Austrija bi izradom programa za korištenje sredstava iz Fonda za pravednu tranziciju u razdoblju 2021.–2027. mogla lakše odgovoriti na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Austriju. To bi Austriji omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

               (23)Iako se ove preporuke prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za Austriju iz 2019. koje je Vijeće usvojilo 9. srpnja 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za uklanjanje srednjoročnih i dugoročnih strukturnih nedostataka. Te su preporuke i dalje relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom godišnjeg ciklusa europskog semestra sljedeće godine. Isto vrijedi i za preporuke koje se odnose na investicijske politike. O tim potonjim preporukama trebalo bi voditi računa pri izradi strateških programa financiranja kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i pri izradi mjera ublažavanja i strategija izlaska iz aktualne krize.

               (24)Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može pridonijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja. Osigura li punu provedbu preporuka navedenih u nastavku, Austrija će pridonijeti napretku u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji zajamči konkurentna održivost.

               (25)Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka bolesti COVID-19. Austrija bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje i s politikama drugih država članica europodručja.

               (26)Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Austrije i objavila je u Izvješću za Austriju za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020. i Nacionalni program reformi za 2020. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Austriji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Austriji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (27)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

               PREPORUČUJE da Austrija u 2020. i 2021. poduzme djelovanje kojemu je cilj:

               1.U skladu s općom klauzulom o odstupanju, poduzeti sve potrebne mjere i učinkovito odgovoriti na pandemiju, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Poboljšati otpornost zdravstvenog sustava jačanjem javnog zdravlja i primarne skrbi.

               2.Osigurati jednak pristup obrazovanju i povećanom digitalnom učenju.

               3.Osigurati djelotvornu provedbu mjera usmjerenih na likvidnost i potpore, posebno za mala i srednja poduzeća, te smanjiti administrativno i regulatorno opterećenje. Dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, konkretno u inovacije i održivi promet te čistu i učinkovitu proizvodnju i korištenje energije.

               4.Pobrinuti se da porezne kombinacije budu učinkovitije i da više potiču uključiv i održiv rast.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 519 final.

                     (3)

                        SL C 301, 5.9.2019., str. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5) i Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.5.2020.
            COM(2020) 521 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Poljske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Poljske za 2020.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Poljske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Poljske za 2020.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta i time označila početak Europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Poljska jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Poljsku
                  2
                za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Poljske u smislu preporuka za Poljsku koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019.
                  3
               , mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Poljske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Svjetska zdravstvena organizacija službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti COVID-19. Pandemija je ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača i negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta, dohotke radnika i poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski udar čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Europskoj uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju
                  4
                u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih dionika na nacionalnoj razini i na razini Unije.

               (4)Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi biti predmet demokratskog nadzora i neovisnog sudskog preispitivanja.

               (5)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu
                  5
               . Ta klauzula olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97. Komisija je u Komunikaciji Vijeću iznijela stajalište da trenutni uvjeti dopuštaju aktivaciju te klauzule zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada prouzročenog pandemijom bolesti COVID-19. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio donijeti i odluku o usvajanju revidirane fiskalne putanje. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne obustavljaju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, nego se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

               (6)Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi uvođenja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na radnom mjestu u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija, izvlačeći pouke iz krize, trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za povratak na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju.

               (7)Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju jedinstveno tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodnog kretanja robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje jedinstvenog tržišta moraju se ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvu potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije, uz poboljšane strategije nabave, diversificirane lance opskrbe i strateške rezerve osnovne medicinske opreme. Ključni su to elementi za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

               (8)Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire
                  6
                kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za ublažavanje izvanrednih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Te će izmjene osigurati dodatnu fleksibilnost, ali i znatno jednostavnije i povezanije procedure. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020.–2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Poljska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim građanima i sektorima.

               (9)Socioekonomske posljedice pandemije vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u pojedinim regijama. To uključuje rizik od povećanja teritorijalnih nejednakosti unutar Poljske. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

               (10)Poljska je 29. travnja 2020. dostavila Nacionalni program reformi za 2020., a 30. travnja 2020. i Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, programi su ocijenjeni istodobno.

               (11)Na Poljsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu.

               (12)Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Poljskoj da osigura da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  7
                u 2019. ne premaši 4,2 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. U ukupnoj ocjeni Komisije potvrđeno je značajno odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2019. te u 2018. i 2019. kad se zajedno uzmu u obzir. Međutim, budući da je aktivirana opća klauzula o odstupanju, poduzimanje daljnjih koraka za Poljsku u okviru postupka zbog značajnog odstupanja nije opravdano.

               (13)Vlada u svojem Programu konvergencije za 2020. planira da će se ukupni saldo s deficita od 0,7 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 8,4 % BDP-a u 2020. Nakon smanjenja na 46,0 % BDP-a u 2019. očekuje se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-u porasti na 55,2 %. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost izazvana pandemijom bolesti COVID-19.

               (14)Poljska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i sektorima. Prema Programu konvergencije za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 3,2 % BDP-a, a one uključuju, među ostalim, naknade za samozaposlene osobe i za zaposlene na temelju nestandardnih ugovora o radu, izuzimanje poduzeća od plaćanja socijalnih doprinosa (koje će platiti država) i subvencije za plaće za određena poduzeća. Osim toga, Poljska je najavila mjere kao što su kreditna jamstva poduzećima koje će pridonijeti potpori likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka. Fiskalni učinak proračunskih mjera predviđenih u Programu konvergencije razlikuje se ponajprije zbog tretmana kredita poduzećima. U skladu s najavama nadležnih tijela, Komisijina prognoza temelji se na pretpostavci da će se krediti u iznosu od oko 2,75 postotnih bodova BDP-a pretvoriti u subvencije i stoga bilježiti kao rashodi u 2020. Mjere koje je Poljska poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije o koordiniranom gospodarskom odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19. Puna provedba tih mjera uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, pridonijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

               (15)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2020. predviđa se da će ne bude li promjene politika u Poljskoj ukupni saldo opće države iznositi -9,5 % BDP-a u 2020. te -3,8 % u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. i u 2021. ostati manji od 60 %.

               (16)Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Poljska u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/1997 nije ispunjen.

               (17)Pandemija bolesti COVID-19 dovela je Poljsku u novu društvenu i gospodarsku situaciju. U 2020. se predviđa recesija, prvi put u gotovo tri desetljeća. Prema podacima koje je dostavila vlada, utjecaj pandemije na zdravlje stanovništva bio je relativno slab, među ostalim zbog ranog donošenja dosad nezabilježenih mjera poput stroge karantene i ograničenja socijalnih kontakata. Dosad su najnegativnije posljedice uočene u uslužnom sektoru (uključujući promet, maloprodaju, veleprodaju i slobodne aktivnosti) i u proizvodnji zbog zastojâ u opskrbnim lancima. Kako bi ublažila učinak uvedenih mjera na gospodarstvo, vlada je pokrenula niz mjera u vrijednosti od oko 9 % poljskog BDP-a (mjere kojima se povećava deficit kombinirane s mjerama za likvidnost), uključujući financijska sredstva iz Unije. Potpora tome su i mjere Poljske narodne banke za osiguravanje likvidnosti. Vladine potpore usmjerene su na kratkoročnu stabilizaciju gospodarstva i sastoje se od potpore dohotku zaposlenika, osiguravanju financiranja za poduzeća kojima su pali prihodi, jačanju otpornosti zdravstvenog sektora i njegove sposobnosti za reakciju te jačanju financijskog sustava. Uključuju i program ulaganja za potporu gospodarskom oporavku u srednjoročnom razdoblju. Javnost zahtijeva politički odgovor, među ostalim u obliku odobravanja izuzeća od plaćanja doprinosa za socijalno osiguranje, naknada za zaposlenike u poduzećima koja su prekinula poslovanje i pristupa kreditima za mikropoduzeća. Očekuje se da će pandemija bolesti COVID-19 pridonijeti padu BDP-a za 4,3 % u 2020., nakon čega će u 2021. uslijediti oporavak od 4,1 %.

               (18)Zbog pandemije bolesti COVID-19 bilo je potrebno uvesti dosad nezabilježene mjere u zdravstvenom sustavu. Nastali su znatni izdaci zbog kupnje zdravstvene opreme i zaliha, povećanih bolničkih i laboratorijskih kapaciteta te povećanog broja osoblja. Dodjela dodatnih sredstava potrebna je i kako bi se nadoknadile druge zdravstvene usluge i ulaganja koja su odgođena ili preusmjerena. Prije izbijanja bolesti COVID-19 javni rashodi u zdravstvenom sustavu iznosili su 4,8 % BDP-a, što je niže od prosjeka Unije od 7 % BDP-a u 2018. Uz raspodjelu sredstava koja nije optimalna, to otežava funkcioniranje zdravstvenog sustava i dostupnost njegovih usluga. U 2018. ukupno 4,2 % poljskog stanovništva prijavilo je nezadovoljene potrebe za liječničkim pregledom, što je znatno više od 2 % na razini Unije. Broj djelatnih liječnika i medicinskih sestara u odnosu na broj stanovnika i dalje je među najnižima u Uniji, a raspodjela zdravstvenih djelatnika neujednačena je diljem zemlje. Javno zdravstvo, e-zdravstvo i primarna zaštita, koji su ključni za poboljšanje prevencije bolesti i dostupnosti usluga te za postizanje otpornosti sustava na buduće izazove, i dalje su nedovoljno razvijeni. Pandemija je utjecala na ustanove za dugotrajnu skrb u kojima mnogi korisnici pripadaju visokorizičnoj skupini stanovništva.

               (19)Pandemija bolesti COVID-19 imat će znatan učinak na tržište rada te će preokrenuti trend pada nezaposlenosti posljednjih godina. Predviđa se povratak stope nezaposlenosti s 3,3 % u 2019. na oko 7,5 % u 2020. te blagi oporavak na 5,3 % u 2021. Postoji rizik da se taj kratkoročni učinak u srednjem roku pretvori više u strukturni, posebno za osjetljive skupine. Privremeni program rada u skraćenom radnom vremenu mogao bi biti djelotvoran instrument za očuvanje radnih mjesta, uz dostatne poticaje poduzećima kako bi ga prihvatile. Istodobno, unatoč povoljnim kretanjima prije krize uzrokovane bolešću COVID-19, određene skupine, a posebno žene, niskokvalificirane osobe, starije osobe te osobe s invaliditetom i njihovi njegovatelji, i dalje premalo sudjeluju na tržištu rada. Migracije iz zemalja koje nisu članice EU-a pridonijele su smanjenju nedostatka radne snage, no kontinuirani priljev radnika migranata moglo bi biti teško ostvariti zbog ograničenja pri graničnim kontrolama. Jačanje fleksibilnih radnih uvjeta, uključujući rad na daljinu i fleksibilno radno vrijeme, posebno za osobe u stalnom radnom odnosu, stoga može pomoći u odgovoru na krizu, ali i pridonijeti potpori skupinama s nižim stopama aktivnosti da pronađu trajno zaposlenje. Time bi se također poboljšala otpornost tržišta rada tijekom budućih recesija.

               (20)Kako bi se ublažili društveni učinci pandemije bolesti COVID-19, održala socijalna kohezija i pružila potpora gospodarskom oporavku potrebno je uvesti značajne sigurnosne mreže. Poljska je posljednjih godina pokrenula opsežan program socijalnih transfera u vrijednosti od gotovo 2,5 % BDP-a godišnje, uključujući univerzalni doplatak za djecu i dodatnu jednokratnu naknadu koja se svake godine treba isplaćivati umirovljenicima. Te mjere nisu utemeljene na procjeni imovinskog stanja te bi mogle biti bolje usmjerene. S druge strane, osobe s najnižim dohotkom slabo su pokrivene socijalnim naknadama. U anketi o proračunu kućanstava iz 2019. najveći porast krajnjeg siromaštva zabilježen je kod osoba ili obitelji koje žive od naknada (osim mirovina i invalidskih mirovina), što upućuje na slabosti u sustavu socijalne sigurnosti. Nadalje, ne omogućuju sve vrste ugovora o radu pristup socijalnoj zaštiti, kao što su odgovarajuće naknade za nezaposlenost, rodiljne naknade, naknade za bolovanje i invalidnost. Zbog toga su neki radnici pogođeni kriznim mjerama u osjetljivijem položaju i izloženi riziku od siromaštva. Osim toga, razina minimalnog dohotka niža je od prosjeka Unije.

               (21)Zbog iznenadne obustave nastave na svim razinama obrazovanja obrazovni se sustav morao suočiti s izazovima omogućavanja učenja na daljinu. Kako bi se spriječilo povećanje nejednakosti, ključno je osigurati da svi učenici, posebno oni u nepovoljnom položaju, imaju pristup učenju na daljinu. Međutim, u 2018. kućanstva gotovo 330 000 učenika nisu bila opremljena računalom s pristupom internetu. Znatan udio nastavnika nema vještine potrebne za digitalno poučavanje. Istodobno, digitalno učenje i školovanje od kuće uzrokuju teškoće mnogim roditeljima. Kako bi se riješili neki od tih problema i osigurala kvaliteta nastave potrebno je nastaviti provoditi mjere opremanja škola i nastavnika digitalnom infrastrukturom i nastavnim materijalima potrebnima za nastavu na daljinu. Kriza uzrokovana virusom COVID-19 na vidjelo je iznijela opći strukturni izazov u pogledu stjecanja digitalnih vještina jer gotovo polovina odraslog stanovništva nema ni osnovne digitalne vještine, a ukupan udio odraslih u učenju znatno je niži od prosjeka Unije. Nedavne reforme strukovnog obrazovanja nisu potaknule dovoljan broj poslodavaca na sudjelovanje u njemu, a osposobljavanje na radnom mjestu i dalje je nedovoljno iskorišteno. Postaje vidljivo da nedostaje nastavnika, što upućuje na potrebu za povećanjem privlačnosti nastavničkog zanimanja.

               (22)Pandemija bolesti COVID-19 znatno je utjecala na radne uvjete u poduzećima, posebno malim i srednjim poduzećima (MSP-ovi) i mikropoduzećima. Organiziranje rada na daljinu predstavlja izazov, a tek svako deseto poljsko poduzeće dovoljno je digitalizirano za brzu prilagodbu novim uvjetima. Jedna od glavnih prepreka digitalizaciji MSP-ova jest niska razina digitalne pismenosti vlasnika, voditelja poslovanja i zaposlenika. Ključno je da se javna uprava služi digitalnim tehnologijama kako bi se osiguralo pružanje administrativnih usluga i usmjerile mjere potrebne za praćenje krize i upravljanje njome. Osim toga, učinkovite digitalne javne usluge dovode do smanjenja nepotrebnog regulatornog i administrativnog opterećenja, što bi moglo biti ključno u fazi oporavka.

               (23)Kako bi se ublažio učinak krize, poljska vlada ugroženim poduzećima, prije svega MSP-ovima i mikropoduzećima, nudi znatnu potporu za likvidnost u obliku jamstava, kredita i uvjetovanih bespovratnih sredstava. Vladine mjere podupire Poljska narodna banka, među ostalim programom kupnje državnih obveznica na sekundarnom tržištu i znatnim smanjenjem kamatnih stopa. Da bi se poslovnom sektoru pomoglo u obavljanju djelatnosti i olakšalo oporavak ključna je djelotvorna i brza provedba tih mjera i njihov djelotvoran prijenos od strane posrednika. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora i pratiti stabilnost financijskog sustava. Mogućnost odgode plaćanja poreza i socijalnih doprinosa te ubrzavanje ugovornih plaćanja od strane javnih tijela također pomaže u poboljšanju likvidnosti pogođenih poduzeća.

               (24)Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Poljsko gospodarstvo temelji se na industrijama s velikim emisijama ugljika, zbog čega je kvaliteta zraka u toj zemlji među najnižima u Uniji i uzrok je velike zabrinutosti za okoliš i zdravlje. Stoga je ključno pravodobno isplanirati i donijeti ambiciozne mjere usmjerene na prelazak na čistu energiju u skladu s europskim zelenim planom i nacionalnim energetskim i klimatskim planom. Iako je razina uvođenja svjetlovodne mreže u Poljskoj iznad prosjeka EU-a te je posljednjih godina ostvaren značajan napredak u uvođenju ultrabrzog i mobilnog širokopojasnog interneta, Poljska je još daleko od ostvarenja ciljeva u pogledu povezivosti na koje se obvezala. Oporavak bi se mogao dodatno poduprijeti znatnim ulaganjima u održivu prometnu infrastrukturu radi bolje povezanosti perifernih područja sa središtima gospodarske aktivnosti. Kako bi osigurala dugoročno održiv gospodarski rast i konkurentnost Poljska će se sve više oslanjati na znanost i inovacije. Ukupni troškovi za istraživanja i razvoj u odnosu na BDP i dalje su ispod prosjeka EU-a te je, unatoč vidljivom napretku u mnogim sastavnicama kombinacije politika inovacijskog ekosustava te zemlje, suradnja između znanosti i poslovnog sektora i dalje ključna prepreka jačanju inovacija u Poljskoj. Poljska bi izradom programa za korištenje sredstava iz Fonda za pravednu tranziciju u razdoblju 2021.–2027. mogla lakše odgovoriti na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Poljsku
                  8
               . To bi Poljskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

               (25)Stabilno i predvidljivo poslovno okruženje i povoljna ulagačka klima imaju važnu ulogu u gospodarskom oporavku nakon pandemije. Neovisnost, učinkovitost i kvaliteta pravosudnog sustava u tom su pogledu ključne sastavnice. Pravna sigurnost, uključujući pristup neovisnim sudovima, i povjerenje u kvalitetu i predvidljivost regulatornih politika i institucija također su ključni čimbenici za funkcioniranje jedinstvenog tržišta i za očuvanje položaja Poljske u europskim lancima opskrbe nakon pandemije. Uz dugotrajnu zabrinutost koju Komisija iskazuje u vezi s vladavinom prava u Poljskoj, pri čemu su neki prijepori već obuhvaćeni presudama Suda Europske unije, nedavni događaji izazivaju daljnju zabrinutost, čime se ugrožava funkcioniranje poljskog pravnog poretka i pravnog poretka Unije.

               (26)Zdravo i stabilno regulatorno okruženje temelj je za održavanje gospodarskog rasta i privatnih ulaganja. Nedostatak odgovarajućih javnih savjetovanja i savjetovanja sa socijalnim partnerima ima štetan učinak na stabilnost i pouzdanost poslovnog okruženja, ali i na kvalitetu zakonodavstva. Javna savjetovanja postala su obvezna za nacrte zakona koje predlaže Vijeće ministara, ali se ne provode ili nisu obvezna za prijedloge koji se podnose na druge načine, kao što su prijedlozi zastupnika u parlamentu. Ta nedosljednost dodatno utječe na kvalitetu zakonodavstva. Osim toga, kvaliteta socijalnog dijaloga posljednjih se godina pogoršala, posebno zbog toga što u procesu donošenja politika nema savjetovanja ili je ono vrlo kratko. Kad bi se osiguralo dovoljno vremena za savjetovanja, više prihvaćalo mišljenja dionika o zakonima i političkim dokumentima te smanjio broj zakona izuzetih od obveze provođenja savjetovanja povećalo bi se sudjelovanje socijalnih partnera i pridonijelo poboljšanju kvalitete izrade zakonodavstva. Institucionalni okvir za trostrani socijalni dijalog jest Vijeće za socijalni dijalog. Međutim, zakonske odredbe donesene u travnju 2020. oslabile su autonomiju socijalnih partnera u Vijeću za socijalni dijalog te postoji opasnost od daljnjeg pogoršanja djelotvornosti socijalnog dijaloga u toj zemlji.

               (27)Iako se ove preporuke prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za Poljsku iz 2019. koje je Vijeće usvojilo 9. srpnja 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za uklanjanje srednjoročnih i dugoročnih strukturnih nedostataka. Te su preporuke i dalje relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom godišnjeg ciklusa europskog semestra sljedeće godine. Isto vrijedi i za preporuke koje se odnose na investicijske politike. O potonjim preporukama trebalo bi voditi računa pri izradi strateških programa financiranja kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i pri izradi mjera ublažavanja i strategija izlaska iz aktualne krize.

               (28)Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može pridonijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja. Osigura li punu provedbu preporuka navedenih u nastavku, Poljska će pridonijeti napretku u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji zajamči konkurentna održivost.

               (29)Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Poljske i objavila je u Izvješću za Poljsku za 2020. Ocijenila je i Program konvergencije za 2020. i Nacionalni program reformi za 2020. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Poljskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Poljskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (30)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje
                  9
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

               PREPORUČUJE da Poljska u 2020. i 2021. poduzme djelovanje kojemu je cilj:

               1.U skladu s općom klauzulom o odstupanju, poduzeti sve potrebne mjere i učinkovito odgovoriti na pandemiju, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Poboljšati otpornost, dostupnost i djelotvornost zdravstvenog sustava, među ostalim osiguravanjem dostatnih sredstava i ubrzanjem uvođenja usluga e-zdravstva.

               2.Ublažiti učinak krize na zaposlenost, prije svega fleksibilnijim uvjetima rada i radom u skraćenom radnom vremenu. Bolje usmjeriti socijalne naknade i osigurati njihovu dostupnost svima kojima je potrebna. Poboljšati digitalne vještine. Dodatno promicati digitalnu transformaciju poduzeća i javne uprave.

               3.Nastaviti ulagati napore u osiguravanje pristupa financiranju i likvidnosti za poduzeća. Dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, prije svega u digitalnu infrastrukturu, čistu i učinkovitu proizvodnju i upotrebu energije te održivi promet kako bi se pridonijelo postupnoj dekarbonizaciji gospodarstva, među ostalim u rudarskim područjima.

               4.Poboljšati ulagačku klimu, prije svega zaštitom neovisnosti pravosuđa. Osigurati djelotvorna javna savjetovanja i uključenost socijalnih partnera u procesu oblikovanja politika.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 520 final.

                     (3)

                        SL C 301, 5.9.2019., str. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5) i Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1).

                     (7)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti pokriveni prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

                     (8)

                        SWD(2020) 520 final.

                     (9)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.