               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.5.2015.
            COM(2015) 259 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o nacionalnom Programu reformi Španjolske za 2015.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2015.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o nacionalnom Programu reformi Španjolske za 2015.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2015.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) Europskog parlamenta i Vijeća br. 1176/2011 od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta, Europa 2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na ključna područja u kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

               (2)Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica. One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice bile su pozvane uzeti ih u obzir u okviru svojih nacionalnih ekonomskih politika i politika zapošljavanja.

               (3)Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Španjolske za 2014. Komisija je 28. studenoga 2013. u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013
                  5
                dostavila mišljenje o nacrtu proračunskog plana Španjolske za 2015.
                  6

               (4)Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta
                  7
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2015. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  8
               , u kojem Španjolsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)Europsko vijeće je 18. prosinca 2014. podržalo prioritete za poticanje ulaganja, ubrzanje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Španjolsku za 2015.
                  9
                Njime je ocijenjen napredak Španjolske u provedbi preporuka po državama članicama donesenima 8. srpnja 2014. U izvješću su sadržani i rezultati detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Španjolskoj postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje u području politika i posebno praćenje. Unatoč neznatnom poboljšanju u uravnoteživanju tekućeg računa i dalje je, u kontekstu vrlo visoke nezaposlenosti, potrebno posvetiti posebnu pozornost rizicima povezanima s visokim razinama zaduženosti privatnog i javnog sektora te vrlo negativnim neto stanjem međunarodnih ulaganja. Posebno je važna potreba mjera za smanjenje rizika od negativnog utjecaja na španjolsko gospodarstvo, a s obzirom  na njegovu veličinu, i negativnih učinaka prelijevanja na ekonomsku i monetarnu uniju.

               (7)Španjolska je 30. travnja dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. i Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (8)Na Španjolsku se trenutačno primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u Planu stabilnosti za 2015. namjerava smanjiti ukupni deficit na 4,2 % BDP-a u 2015. i postupno na 2,8 % BDP-a u 2016. Vlada planira ostvariti srednjoročni cilj strukturno uravnoteženog stanja proračuna u 2019. U skladu s Programom stabilnosti, očekuje se da će udio duga središnje države u BDP-u svoj vrhunac (98,9 %) dosegnuti u 2015. i zatim se postupno smanjivati do 93,2 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se te proračunske projekcije temelje uvjerljiv je za 2015., a zatim povoljan. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđen je proračunski deficit od 4,5 % BDP-a za 2015. odnosno 3,5 % BDP-a za 2016. Stoga postoji rizik da se možda neće ostvariti ciljani ukupni deficit za 2015. i 2016. Štoviše, očekuje se da će planirani fiskalni napor Španjolske u razdoblju 2013. – 2016. biti ispod preporučene razine, zbog čega će u 2015. i 2016. biti potrebne dodatne strukturne mjere Na temelju ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015., Vijeća smatra da postoji rizik da Španjolska neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Španjolska je ostvarila određeni napredak u pogledu uklanjanja zaostataka u plaćanju javnog sektora. Španjolska je 2014. ostvarila i određeni napredak u pogledu utvrđivanja prijedloga za racionalizaciju zdravstva, obrazovanja i socijalnih izdataka na regionalnoj razini, premda ti prijedlozi u konačnici nisu prihvaćeni. Međutim, nacrt zakona o uvođenju pravila za izdatke za farmaceutske proizvode i zdravstvo na regionalnoj razini nalazi se u parlamentarnom postupku.

               (9)Sporo napreduje provedba preventivnih, korektivnih i provedbenih mjera iz temeljnog zakona o stabilnosti proračuna. Poboljšala se troškovna učinkovitost zdravstvenog sektora, ali je ključno i dalje kontrolirati rast izdataka za farmaceutske proizvode, a posebno nadzirati te izdatke u bolnicama. Deficit elektroenergetskog sustava uklonjen je u 2014. te je započelo rješavanje problema nesolventnih autocesta s naplatom cestarine, čime su smanjeni izdatci države. Španjolska međutim nije uvela sustav za neovisno ocjenjivanje budućih ključnih infrastrukturnih projekata.

               (10)Ostvaren je određeni napredak u području oporezivanja, uvođenjem sveobuhvatne porezne reforme kojom bi porezni sustav pojednostavnio i učinio pogodnijim za ulaganja i otvaranje radnih mjesta. Porezna reforma donesena je 20. studenoga 2014., na snagu je stupila u siječnju 2015. i obuhvaća oporezivanje fizičkih i pravnih osoba. Ostvaren je određeni napredak i u pogledu suzbijanja porezne utaje, ali nije zabilježen napredak u području poreza povezanih sa zaštitom okoliša. Dobro napreduje restrukturiranje španjolskog bankarskog sektora, a posebno banaka koje su dobile državne potpore. Istovremeno je nedavnim mjerama, namijenjenima olakšavanju pristupa nebankovnom financiranju, gospodarskim subjektima barem u nekoj mjeri poboljšan pristup financiranju, posebno u svjetlu visoke ovisnosti španjolskih gospodarskih subjekata o kreditiranju koje pružaju banke. Potpuna provedba tih mjera ključan je čimbenik lakše preraspodjele sredstava i potpore tekućim prilagodbama. Potrebno je započeti s rješavanjem problema koji nisu obuhvaćeni započetim reformama. Ostvaren je određeni napredak u pogledu uklanjanja preostalih uskih grla u sustavu za rješavanje stečaja trgovačkih društva, a Kraljevski dekret-zakon o osobnom stečaju donesen je 27. veljače 2015. Međutim, potrebna su daljnja poboljšanja administrativnih i sudskih kapaciteta u rješavanju stečajnih postupaka.

               (11)Visoka stopa dugotrajne nezaposlenosti i segmentacija tržišta rada i dalje koče rast produktivnosti i štete uvjetima rada u Španjolskoj. Socijalni partneri pregovaraju o sveobuhvatnom međusektorskom sporazumu za 2015. – 2017. U tom bi smislu, a s obzirom na vrlo visoku stopu nezaposlenosti, plaće u nekim sektorima i poduzećima kratkoročno možda trebale rasti sporije od produktivnosti radi otvaranja novih radnih mjesta i daljnjeg jačanja konkurentnosti. Očekuje se da bi se na taj način, pregovorima na razini sektora i poduzeća, mogla istaknuti važnost načela da se plaće trebaju kretati u skladu s razlikama u produktivnosti među poduzećima. Usprkos regulatornim reformama, udjel radne snage zaposlene na određeno vrijeme ponovno je počeo rasti u 2014. i prešao 24 %, a posebno je teško pogodio mladu i niskokvalificiranu radnu snagu. Nadalje, čini se da se nove vrste ugovora i poticaji poslodavcima da počnu zapošljavati na neodređeno nisu počeli u potpunosti primjenjivati. Španjolska nadležna tijela objavila su da će se ocjena poticaja poslodavcima za zapošljavanje novih radnika provesti u svibnju 2016. Kapacitet javne službe za zapošljavanje i agencija kojima je povjereno pružanje tih usluga ključan je čimbenik u osiguravanju učinkovitosti i primjerenog usmjeravanja aktivnih mjera tržišta rada i politika uključivanja u tržište rada, uključujući učinkovitu prekvalifikaciju koja ljudima omogućuje prelazak u sektore u kojima se otvara više radnih mjesta. Španjolska je ostvarila ograničen napredak u pogledu brže modernizacije javne službe za zapošljavanje i rješavanju regionalnih razlika.

               (12)Nezaposlenost mladih u Španjolskoj i dalje je vrlo visoka (iznad 53 %), a stopa ranog napuštanja školovanja jedna je od najviših u EU-u. Španjolska provodi nove obrazovne programe uvedene Zakonom br. 8/2013 o kvaliteti obrazovanja, namijenjenom poboljšanju kvalitete osnovnog i srednjoškolskog obrazovanja. Ostvaren je ograničen napredak u pogledu usklađenosti strukovnog obrazovanja i osposobljavanja s potrebama tržišta rada, ali kasne napori na poboljšanju suradnje između ustanova visokog obrazovanja i poslodavaca. Postoje planovi za nastavak programa dvojnog stručnog osposobljavanja u 2015., ali se njegova provedba znatno razlikuje od regije do regije. Osnovan je poseban odbor koji će ocijeniti usklađenost obrazovanja i osposobljavanja s potrebama tržišta rada.

               (13)Španjolska je u ograničenoj mjeri poboljšala učinkovitost svojeg sustava socijalne zaštite. Uvela je nove programe uključivanja u tržište rada namijenjene dugotrajno nezaposlenim osobama, kojima je objedinila dohodovnu potporu i pomoć pri traženju zaposlenja. Međutim, učinkovitost programa socijalne pomoći umanjena je slabijom koordinacijom službi zapošljavanja i socijalnih službi te neusklađenošću različitih programa minimalnog dohotka. Suočena s visokom stopom siromaštva, osobito među kućanstvima s niskim prihodima i djecom, Španjolska je ostvarila ograničeni napredak boljim usmjeravanjem programa potpore obiteljima i usluga skrbi.

               (14)Strukturne reforme trebaju obuhvaćati uklanjanje prepreka rastu poduzeća, pomoć malim i srednjim poduzećima pri širenju njihovih tržišta i promicanju inovacija, povećanje izvoznog kapaciteta, poticanje otvaranja radnih mjesta i potporu poduzećima u cilju učinkovitijeg tržišnog natjecanja, uključujući i na unutarnjim tržištima, te poboljšanja ukupne produktivnosti. Španjolska je započela ispitivati uzroke visokih udjela malih i mikro poduzeća u svojem gospodarstvu. Proučavanjem uzroka zbog kojih su poduzeća ostala mala omogućit će vladi da ukloni prepreke rastu tih poduzeća. Iako je ostvaren određeni napredak u provedbi Zakona br. 20/2013 o jedinstvu tržišta, provedba i dalje kasni na razini regionalnih uprava. Sve regije još uvijek nisu provele Zakon o regulaciji okolišnih dozvola. Nije ostvaren nikakav napredak u pogledu donošenja reforme profesionalnih usluga i profesionalnih udruga. Strukturne slabosti njezina sustava istraživanja i inovacija i dalje ograničavaju potencijal rasta Španjolske. Stoga je ključno utvrditi nove izvore financiranja, osigurati učinkovitu i djelotvornu upotrebu sredstava, osnovati novu istraživačku agenciju i promicati mjere za poticanje inovacija u poslovnom okruženju.

               (15)Ostvaren je određeni napredak u pogledu željezničke mreže te su poduzete mjere za osiguranje učinkovitog tržišnog natjecanja u putničkom i teretnom željezničkom prometu. Vijeće ministara donijelo je 4. srpnja 2014. Kraljevski dekret-zakon 8/2014, kojim je osnovan fond za bolji kopneni pristup morskim lukama.

               (16)Španjolska je ostvarila napredak u provedbi preporuka vijeća za reformu javne uprave na svim razinama vlasti. Međutim, dosadašnji učinci reformi, izraženi boljom učinkovitošću i fiskalnim uštedama, primjetljivi su uglavnom na nacionalnoj razini. Poduzete su bitne mjere u cilju bolje transparentnosti pri donošenju upravnih odluka, ali nije ostvaren napredak u jačanju nadzornih sustava, posebno u području javne nabave na regionalnoj i lokalnoj razini. Nisu poduzete nikakve mjere za jačanje nadzornih ovlasti u području javne nabave i urbanističkog planiranja. Ostvaren je ograničeni napredak u donošenju reformi pravosuđa u cilju veće učinkovitosti pravosudnog sustava: nacrti zakona o pravosuđu i građanskom postupku, koji uključuju i neke reforme, podneseni su Parlamentu 27. veljače 2015.; nacrti zakona o pravnoj pomoći i o dobrovoljnoj sudskoj nadležnosti u parlamentarnom su postupku. Ostvaren je određeni napredak u provedbi donesenih reformi, uključujući reformu Oficina Judicial kojom se uvodi digitalizacija pravosuđa i poboljšava interoperabilnost regionalnih elektroničkih sustava vođenja predmeta. Potrebno je nastaviti napore u tom području.

               (17)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu španjolske ekonomske politike i objavila je u Izvješću za Španjolsku za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere poduzete na temelju preporuka upućenih Španjolskoj prethodnih godina. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Španjolskoj, nego i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku.

               (18)Vijeće je s obzirom na tu ocjenu ispitalo Program stabilizacije Španjolske, a njegovo je mišljenje
                  10
                posebice navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (19)U svjetlu detaljnog preispitivanja koje provodi Komisija i ove ocjene, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku.

               (20)U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke za države članice čija je valuta euro. Španjolska bi trebala osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka.

               OVIME PREPORUČUJE Španjolskoj da u razdoblju 2015. –  2016. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.Osigurati trajno smanjenje prekomjernog deficita do 2016. provedbom nužnih strukturnih mjera tijekom 2015. i 2016. i upotrebom neočekivanih dobitaka u cilju bržeg smanjivanja deficita i duga. Ojačati transparentnost i odgovornost regionalnih javnih financija. Poboljšati troškovnu učinkovitost zdravstvenog sektora i racionalizirati izdatke za farmaceutske proizvode u bolnicama.

               2.Dovršiti reformu sektora štedionica, uključujući i zakonodavnim mjerama, te restrukturiranje i privatizaciju štedionica u državnom vlasništvu.

               3.Promicati usklađivanje plaća i produktivnosti, uz savjetovanje sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnom praksom, uzimajući u obzir razlike u vještinama i lokalnim uvjetima na tržištu rada te odstupanja u gospodarskim rezultatima među regijama, sektorima i poduzećima. Poduzeti mjere za povećanje kvalitete i učinkovitosti pomoći i savjetovanja osobama koje traže zaposlenje, uključujući rješavanje problema nezaposlenosti mladih. Pojednostavniti programe potpore osobama s najnižim dohotkom i obiteljima te poticati regionalnu mobilnost.

               4.Ukloniti prepreke koje sprječavaju rast poduzeća, uključujući propise povezane s veličinom poduzeća, donijeti planirane reforme o profesionalnim uslugama te ubrzati provedbu zakona o jedinstvu tržišta.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 259.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  SL L 140, 27.5.2013., str. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8804 završna verzija.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  C(2014) 8804 završna verzija.

                     (10)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.5.2016.
            COM(2016) 334 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2016. i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Latvije za 2016.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2016.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Latvije za 2016.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta
                  4
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2016. Prioritete godišnjeg pregleda rasta odobrilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  5
               , u kojemu Latviju ne smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja
                  6
               . Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 18. i 19. veljače 2016., a Vijeće donijelo 8. ožujka 2016. Kao zemlja čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Latvija bi trebala osigurati punu i pravovremenu provedbu tih preporuka.

               (2)Izvješće za Latviju za 2016.
                  7
                objavljeno je 26. veljače 2016. Njime je ocijenjen napredak Latvije u odnosu na preporuke za Latviju koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak te zemlje u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Latvija je 14. travnja 2016. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2016. i svoj program stabilnosti za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)Pri planiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako je potrebna potpora pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojeg Sporazuma o partnerstvu i povezanih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje
                  8
               .

               (5)Latvija u svojem programu stabilnosti za 2016. traži privremeno odstupanje od u iznosu od 0,5 % BDP-a zatraženog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2017. kako bi se u obzir uzele važne strukturne reforme s pozitivnim učinkom na dugoročnu održivost javnih financija, osobito reforma zdravstvenog sektora utemeljena na strategiji zdravstva za razdoblje 2014. – 2020. Dodatni podaci o toj reformi sažeti su u programu stabilnosti. Cilj je do 2020. povećati javno financiranje zdravstvenog sektora na 4 % BDP-a, u odnosu na 3 % BDP-a u 2015. Procjenjuje se da će puna provedba reforme do 2023. povećati zaposlenost za 0,6 %, a razinu BDP-a za 2,2 %, što će dugoročno imati pozitivan učinak na održivost javnih financija. Pozitivan učinak na rast i dugoročnu održivost javnih financija ocijenjen je kao uvjerljiv.  Trenutačno se može ocijeniti da Latvija zadovoljava uvjete za traženo privremeno odstupanje u 2017., pod uvjetom da primjereno provede dogovorene reforme, što će se pratiti u okviru europskog semestra. No iznos dopuštenog privremenog odstupanja uvjetuje se poštovanjem minimalnog referentnog mjerila (odnosno strukturni deficit od 1,7 % BDP-a). Zbog toga Komisijina proljetna prognoza 2016 ukazuje na mogućnost dodatnog privremenog odstupanja od 0,1 % BDP-a u 2017.

               (6)Na Latviju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem programu stabilnosti za 2016. najavljuje postupno poboljšanje ukupnog salda, odnosno da će iznositi 0,5 % BDP-a u 2019. U planiranom kretanju prilagodba prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja – strukturnog deficita od 1 % BDP-a – uzimaju se u obzir zatražena odstupanja koja se odnose na sustavne mirovinske reforme u 2017. i 2018. i važne strukturne reforme u zdravstvenom sektoru u razdoblju 2017 – 2019. Prema programu stabilnosti očekuje se da će se udio državnog duga u BDP-u povećati na 40 % u 2016. te će se u 2018. smanjiti na 38 %. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze uvjerljiv je. Međutim, nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za potporu planiranim ciljevima u pogledu deficita od 2017. nadalje. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2016. ukupna ocjena upućuje na određeni rizik od odstupanja u 2016. i, ne bude li promjene u politikama, i u 2016. i 2017. kad se uzmu zajedno u obzir. Na temelju ocjene programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2016. Vijeće smatra da se očekuje da će Latvija uglavnom ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. No za osiguravanje njihova ispunjivanja u 2016. bit će potrebne dodatne mjere.

               (7)Ponuda radne snage ograničena je smanjenjem broja radno sposobnog stanovništva, a rast plaća premašuje produktivnost, što ugrožava troškovnu konkurentnost. Mjere povećanja zapošljivosti i poboljšanja ljudskog kapitala stoga su nužne za jačanje konkurentnosti.

               (8)Stopa rizika od siromaštva i socijalne isključenosti u Latviji među najvišima je u EU-u. U tijeku su pripreme za uvođenje minimalnog dohotka, ali provedba nije zajamčena, a opća primjena ograničena je zbog fiskalnih troškova. Usto, primjerenost naknada za socijalnu pomoć nije se poboljšala od 2009. što sprečava stvarno smanjenje siromaštva. Očekuje se da se reformom uvođenja minimalnog dohotka smanji trenutačna rascjepkanost socijalne pomoći i pruži poticaj zapošljavanju.

               (9)Opseg mjera aktivacije radne snage i dalje je nizak, osobito za dugotrajno nezaposlene.  Zajedno s lošim zdravstvenim uslugama i nedovoljnim socijalnim uslugama, time se otežava učinkovito ponovno uključivanje na tržište rada. Povećanom uporabom mjera aktivacije potaknulo bi se zapošljavanje.

               (10)Zbog niskog udjela javnog financiranja u zdravstvu, inherentnih strukturnih slabosti, visokog udjela izravnog plaćanja građana i nedovoljne troškovne učinkovitosti, znatan dio stanovništva ne može zadovoljiti zdravstvene potrebe. Iako je dostupnost zdravstvene skrbi za hitne slučajeve prioritetna, financijska ograničenja otežavaju pružanje općih usluga.

               (11)Iako je Latvija ostvarila napredak u reformi visokog obrazovanja, osobito poticajima za nagrađivanje izvrsnosti i uspostavom neovisnog akreditacijskog sustava, nužno je poboljšanje strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, osobito reforma školskog kurikuluma i uspostava zakonodavnog okvira za programe naukovanja kako bi im se povećala kvaliteta i ponuda. Socijalni partneri mogu odigrati važnu ulogu u pripremi programa naukovanja, kako je utvrđeno u Zakonu o strukovnom obrazovanju.

               (12)Ulaganja su otežana zbog poteškoća s inovacijama, nedostataka u poslovnom okruženju i smanjivanja radne snage. Nedovoljni poticaji za inovacije i fragmentirana istraživačka baza otežavaju brz i djelotvoran prijelaz Latvije na aktivnosti s većom dodanom vrijednošću, temeljene na znanju. Slaba zaštita ulagača u primjeni stečajnog okvira, zajedno s neučinkovitom javnom upravom, dodatno koče ulaganje.

               (13)Vlada je poduzela mjere za smanjenje trenutačne rascjepkanosti javne istraživačke baze, poboljšanje njezine kvalitete i jačanje inovativnih kapaciteta poslovnog sektora. Unatoč napretku, i javna i poslovna ulaganja u istraživanje i inovacije i dalje su veoma niska u usporedbi s prosjekom EU-a. Nužno je nastaviti konsolidaciju istraživačke baze, zajedno s povećanjem broja istraživača i kvalitete istraživanja. Puna provedba reformi utemeljenih na Strategiji pametne specijalizacije i puno iskorištavanje svih postojećih instrumenata politika potaknuli bi privatna ulaganja u inovacije.

               (14)Stečajni okvir poduzetnici smatraju preprekom ulaganju, s obzirom na to da je stopa povrata imovine niska, a nadzor nad stečajnim upraviteljima slab.

               (15)Latvija je uvela nekoliko uspješnih inicijativa za poboljšanje učinkovitosti i kvalitete pravosuđa. No sustav sprečavanja sukoba interesa za javne službenike, iako sveobuhvatan, složen je i krut te daje prednost formalnom pridržavanju propisa u odnosu na meritum stvari u pojedinačnim slučajevima. Usto, ured za sprečavanje korupcije oslabljen je unutarnjim napetostima koje ga destabiliziraju i smanjuju povjerenje javnosti u njegov rad i spremnost da se bavi istaknutim slučajevima.

               (16)Opća neučinkovitost javne uprave, uglavnom posljedica velike fluktuacije zaposlenika, odgode reforme javnih službi i loše upravljanje projektima ne potiču povoljno ulagačko okruženje. Sustav plaća u javnom sektoru nije adekvatno povezan s odgovornošću.

               (17)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu latvijske ekonomske politike i objavila je u izvješću za tu zemlju za 2016. Ocijenila je i program stabilnosti, nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Latviji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Latviji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time i jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 3. u nastavku.

               (18)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje
                  9
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Latvija u 2016. i 2017. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Osigurati da odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2016. i 2017. bude ograničeno na odstupanje koje se odnosi na sustavne mirovinske reforme i važne strukturne reforme zdravstvenog sektora. Smanjiti porezni klin za osobe s niskim dohotkom preusmjerivanjem oporezivanja kojim se potiče rast na oporezivanje nekretnina i oporezivanje povezano sa zaštitom okoliša i te poboljšanjem porezne discipline.

               2.Poboljšati primjerenost naknada za socijalnu pomoć i pojačati mjere potpore za primatelje pomoći u traženju i zadržavanju posla, uključujući povećanje opsega mjera aktivacije radne snage. Ubrzati reformu kurikuluma strukovnog obrazovanja, uspostaviti regulatorni okvir za programe naukovanja uključivanjem socijalnih partnera te povećati njihovu ponudu. Poboljšati dostupnost, kvalitetu i isplativost sustava zdravstva.

               3.Provesti konsolidaciju istraživačkih ustanova te pružiti poticaje privatnim ulaganjima u inovacije. Jačati sustav sprečavanja sukoba interesa i uspostaviti zajednički pravni okvir za sve javne službenike. Povećati odgovornost stečajnih upravitelja i javni nadzor nad njima.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 334 final

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059, i P8_TA(2016)0060

                     (4)
                  COM(2015) 690 final

                     (5)
                  COM(2015) 691 final

                     (6)
                  COM(2015) 692 final

                     (7)
                  SWD(2016) 82 final

                     (8)
                  COM(2014) 494 final

                     (9)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.5.2016.
            COM(2016) 329 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2016.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2016.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2016.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2016.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) Europskog parlamenta i Vijeća br. 1176/2011 od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta
                  5
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2016. Prioritete godišnjeg pregleda rasta odobrilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  6
               , u kojem Španjolsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja
                  7
               . Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 18. i 19. veljače 2016., a Vijeće donijelo 8. ožujka 2016. Kao zemlja čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Španjolska bi trebala osigurati punu i pravovremenu provedbu tih preporuka.

               (2)Izvješće za Španjolsku za 2016.
                  8
                objavljeno je 26. veljače 2016. Njime je ocijenjen napredak Španjolske u odnosu na preporuke za Španjolsku koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak te zemlje u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 8. ožujka 2016. predstavila rezultate detaljnog preispitivanja.
                  9
                U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Španjolskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Visoki vanjski i unutarnji dug, javni i privatni, i dalje predstavljaju ranjivosti u kontekstu visoke nezaposlenosti. Posebno je velika potreba za mjerama u cilju smanjenja rizika od štetnih učinaka na španjolsku ekonomiju i, s obzirom na njezinu veličinu, od negativnih prelijevanja na ekonomsku i monetarnu uniju. Unatoč poboljšanju salda tekućeg računa ne predviđa se da će neto vanjske obveze doseći prihvatljive razine u kratkoročnom razdoblju. U tijeku je razduživanje javnog sektora, čemu djelomično pridonose povoljni uvjeti rasta, no potrebe za razduživanjem i dalje su velike, a javni dug i dalje je visok. Provedene su mjere u financijskom sektoru te u okviru za stečajni postupak poduzeća i postupak osobnog stečaja, no potrebno je daljnje djelovanje u području inovacija i vještina te usklađenosti s Paktom o stabilnosti i rastu.

               (3)Španjolska je 29. travnja 2016. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2016., a 30. travnja 2016. svoj program stabilnosti za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)Pri planiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. –2020. u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako je potrebna potpora pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i povezanih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje
                  10
               .

               (5)Na Španjolsku se trenutačno primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Španjolska u svojem programu stabilnosti za 2016. najavljuje da će ostvariti ciljeve u pogledu deficita, tj. da će ukupni deficit u 2016. iznositi 3,6 % BDP-a i 2,9 % BDP-a u 2017. Stoga se predviđa da će se prekomjerni deficit smanjiti s godinu dana zakašnjenja u odnosu na rok koji trenutačno preporučuje Vijeće zbog toga što u 2014. i 2015. nisu ostvareni fiskalni napori i glavni ciljevi. Ti ciljevi podrazumijevaju potpuno ostvarenje trajne uštede u iznosu od 0,4 % BDP-a na razini središnjih i regionalnih tijela vlasti, što je bilo najavljeno kao odgovor na neovisnu preporuku Komisije od 9. ožujka 2016. Predviđa se da će se deficit nastaviti smanjivati te da će u 2019. iznositi 1,6 % BDP-a. No ne predviđa se ostvarenje  uravnoteženog stanja proračuna u strukturnom smislu tijekom razdoblja obuhvaćenog programom stabilnosti. Konkretno, predviđa se tek neznatno poboljšanje ponovno izračunanog strukturnog salda na razinu od oko –2,5 % BDP-a u 2016. i 2017.,  te njegovo sporo smanjivanje na razinu od  –2,75 % BDP-a u 2019. Udio državnog duga u BDP-u u 2015. neznatno se smanjio na 99,2 % BDP-a, a neznatno se smanjenje očekuje u 2016. i 2017., a znatnije tek sljedeće dvije godine, odnosno smanjenje na 96 % BDP-a u 2019. nakon što primarni saldo zabilježi suficit. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze uvjerljiv je za 2016. i 2017., te donekle optimističan za razdoblje nakon toga; taj je scenarij potvrdila i španjolska neovisna fiskalna institucija (AIReF). Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2016. predviđa se da će deficit u 2016. iznositi 3,9 % BDP-a i 3,1 % BDP-a u 2017., što je iznad glavnih ciljeva iz programa stabilnosti. Stoga se ne predviđa da će Španjolska do 2016. smanjiti prekomjerni deficit u skladu s preporukom Vijeća.  Rizici u pogledu ciljnih deficita utvrđenih u programu proizlaze uglavnom iz nesigurnosti koje se odnose na ostvarenje ušteda na temelju mjera iz ožujka i travnja 2016.  Budući da se predviđa blago povećanje strukturnog deficita za obje godine, fiskalni napor nije u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Na temelju ocjene programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2016. Vijeće smatra da postoji rizik da Španjolska neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će za osiguravanje njihova ispunjivanja u 2016. i 2017. biti potrebne dodatne mjere.

               (6)U skladu s člankom 10. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1467/97 Komisija će redovito pratiti provedbu djelovanja koje Španjolska poduzima kao odgovor na zadnju preporuku koju je Vijeće izdalo na temelju članka 126. stavka 7. UFEU-a: Komisija će stoga Vijeću preporučiti da se poduzmu odgovarajuće mjere u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita.

               (7)Španjolski fiskalni okvir ojačan je od 2012. kako bi se među ostalim spriječila odstupanja i osiguralo to da sve razine vlasti poštuju odgovarajuće ciljeve u pogledu deficita, duga i rashoda. Nadalje, sredinom 2015. doneseno je proračunsko pravilo za primjenu na regionalnoj razini (na dobrovoljnoj osnovi) u cilju ograničenja rasta rashoda za zdravstvo i farmaceutske proizvode, a u studenome 2015. potpisan je sporazum između vlade i farmaceutske industrije kako bi se pridonijelo racionalizaciji potrošnje za farmaceutske proizvode. Unatoč tome, u 2015. većina regija i sektor socijalne sigurnosti značajno su podbacili u pogledu ispunjenja svojih domaćih fiskalnih ciljeva. Podsektori središnje, regionalne i lokalne uprave nisu poštovali pravilo o rashodima iz zakona o proračunskoj stabilnosti, a dodatno su povećani rashodi za farmaceutske proizvode, osobito u bolnicama, čak i ako se ne uzme u obzir učinak novih načina liječenja hepatitisa C.

               (8)U području javne nabave Španjolska ostvaruje dobre rezultate u pogledu kvalitete zakonodavstva i dostupnosti postupaka revizije. Uloženi su napori u cilju racionalizacije javne nabave osobito zahvaljujući mehanizmima zajedničke javne nabave. No među upravnim tijelima postoje razlike u provedbi javne nabave, a nedovoljni mehanizmi kontrole onemogućuju pravilnu primjenu pravila o javnoj nabavi. Zadnjih se godina Komisiju izvijestilo o relativno velikom broju navodnih kršenja zakonodavstva EU-a o javnoj nabavi. Nadalje, španjolski revizorski sud upozorio je na određene slabosti, primjerice učestalu primjenu pregovaračkog postupka bez prethodne objave poziva, česte izmjene ugovora, razdvajanja ugovora na više manjih ugovora te nedostatni detalji i jasnoća određene natječajne dokumentacije  i administrativnih odluka.

               (9)Španjolska je ostvarila znatan napredak u restrukturiranju financijskog sektora. Provodi se zakon o štedionicama kojim se jača njihovo upravljanje i smanjuju kontrolni udjeli koje drže bankarske zaklade. Dobro napreduje i provedba planova restrukturiranja banaka koje su primile državne potpore. Španjolska središnja banka izmijenila je postojeći računovodstveni okvir za kreditne institucije i donijela novi okvir za SAREB (španjolsko društvo za upravljanje imovinom). Novi će okvir SAREB-u omogućiti pravilan tretman gubitaka i pridonijeti tome da se politika razduživanja prilagodi vjerodostojnim tržišnim predviđanjima.

               (10)Zahvaljujući reformama tržišta rada, koje su provedene zadnjih godina, zapošljavanje se u većoj mjeri uskladilo s rastom te je ponovno započelo otvaranje radnih mjesta, čemu su pridonijeli veća fleksibilnost i nastavak ograničavanja plaća. Tom su trendu pridonijeli i kolektivni ugovori, među ostalim i međustrukovni sporazum potpisan u lipnju 2015. Nedavnom povećanju ukupne zaposlenosti djelomično su pridonijeli ugovori o radu na određeno vrijeme, iako broj novopotpisanih ugovora o radu na neodređeno vrijeme bilježi spori rast. No i dalje je ograničeno iskorištavanje poticaja za nova zapošljavanja na neodređeno vrijeme te je udio radnika na određeno vrijeme i dalje jedan od najvećih u EU-u, dok radnici na određeno vrijeme i dalje imaju slabe mogućnosti prelaska na ugovor o radu na neodređeno vrijeme. Kratkim trajanjem ugovora o radu na određeno vrijeme ograničavaju se poticaji ulaganjima u ljudski kapital, čime se ograničava rast produktivnosti. Iako bilježi brzo smanjenje nezaposlenost je i dalje vrlo visoka, osobito među mladima, a njezino prosječno trajanje bilježi porast. Trajno visoka dugotrajna nezaposlenost upućuje na to da su se rizici nezaposlenosti duboko ukorijenili, što negativno utječe na radne i socijalne uvjete. Gotovo 60 % dugotrajno nezaposlenih su niskokvalificirani radnici, što zahtijeva primjerene aktivne i pasivne politike tržišta rada i politike osposobljavanja kako bi se riješio problem sveprisutne neusklađenosti vještina i spriječio gubitak vrijednosti vještina u toj skupini. Interakcija s poslodavcima u izradi programa osposobljavanja i dalje je nedostatna.

               (11)Učinkovitost mjera aktivacije radne snage i aktivnih politika tržišta rada uvelike ovisi o kapacitetu službi za zapošljavanje da osmisle i korisnicima ponude individualiziranu potporu. Provedba nedavnih reformi aktivnih politika tržišta rada polako napreduje, no i dalje su ograničeni kapaciteti javnih službi za zapošljavanje da osiguraju učinkovito individualizirano savjetovanje i pomoć pri traženju posla. Suradnja regionalnih javnih službi za zapošljavanje i privatnih agencija za zapošljavanje i dalje je ograničena. Nadalje, suradnja službi za zapošljavanje i socijalnih službi neuravnotežena je među regijama, čime se onemogućuje pružanje koordinirane pomoći onima koji su najudaljeniji od tržišta rada, osobito korisnicima minimalnog dohotka. Među regijama postoje znatne nejednakosti u pogledu programa dohodovne potpore, primjerice u pogledu mehanizama pružanja potpore, kriterija prihvatljivosti, pokrivenosti i primjerenosti, dok poteškoće pri prijenosu socijalnih naknada onemogućuju mobilnost radnika među regijama. Nadalje, poprilično su ograničeni podaci o zapošljavanju korisnika minimalnog dohotka. Španjolska trenutačno priprema pregled nacionalnih i regionalnih programa dohodovne potpore u državi kojim će se obuhvatiti nacionalne i regionalne razine. Iako su neke mjere uvedene, i dalje je ograničena djelotvornost obiteljskih naknada i naknada za stanovanje u pogledu smanjenja siromaštva, a zbog nedostatka primjerene i pristupačne skrbi o djeci i dugotrajne skrbi žene se odvraćaju od pronalaženja posla.

               (12)Španjolska od 2008. bilježi sve veće promjene zaposlenosti po sektorima, što je popraćeno povećanjem neusklađenosti vještina. Niska razina ukupnih vještina ograničava prijelaz prema djelatnostima s većom dodanom vrijednosti i koči rast produktivnosti. Unatoč visokom udjelu visokoobrazovanih osoba dostupne vještine nisu dostatno usklađene s potrebama tržišta rada, a stope zapošljivosti osoba koje su nedavno diplomirale i dalje su među najnižima u Europi, a značajan udio je zaposlen na radnim mjestima za koje nije potrebno visokoškolsko obrazovanje. Nadalje, suradnja sveučilišta i poduzetnika i dalje je slaba unatoč manjem poboljšanju u zadnjih pet godina, čemu su djelomično pridonijele inicijative o većoj zastupljenosti poduzetnika u upravnim odborima sveučilišta. Prepreke bliskoj suradnji uključuju smanjenu mobilnost članova akademske zajednice, krutost sustava upravljanja sveučilištima i administrativne prepreke na koje nailaze uredi za prijenos istraživačkih rezultata (Oficinas de transferencia de resultados de investigación – OTRIS).

               (13)Politika istraživanja i inovacija suočava se s nekoliko izazova. Slaba je interakcija javnog i privatnog istraživačkog sektora. U Španjolskoj intenzitet istraživanja i razvoja (potrošnja za istraživanje i razvoj izražena kao postotak BDP-a) te uspješnost u pogledu inovacija i dalje bilježe smanjenje zbog relativno niskog broja inovacijskih poduzeća i ograničenih poticaja suradnji javnog istraživačkog sektora i poduzeća. Španjolska bilježi slabe rezultate u pogledu većine pokazatelja poslovnih inovacija. Razlika u potrošnji za istraživanje i razvoj u usporedbi s EU-om u cjelini osobito je značajna u pogledu ulaganja privatnog sektora u istraživanje i razvoj (0,6 % u Španjolskoj u usporedbi sa 1,3 % u EU-u u cjelini). U Španjolskoj se poduzetnički kapital još uvijek ne iskorištava u velikoj mjeri, osobito u početnoj fazi.  Slaba koordinacija politika u području istraživanja i inovacija uzrokovala je na regionalnoj razini rascjepkanost tijela i programa za promicanje inovacijskih aktivnosti i poticanje suradnje znanstvenika i poduzetnika, zbog čega se poduzeća, osobito mala poduzeća, suočavaju sa značajnim izazovima. Slaba uključenost poduzeća u inovacijske aktivnosti mogla bi upućivati na nedostatak okvirnih uvjeta i poticaja za inovacije. Kako se navodi u završnom izvješću o stručnoj reviziji španjolskog istraživačkog i inovacijskog sustava iz 2014. koju je proveo ERAC (Odbor Europskog istraživačkog prostora), u većini uspješnih javnih istraživačkih sustava razine evaluacije i odgovornosti veće su nego u Španjolskoj. U tom se kontekstu dodjela javnih financijskih sredstava aktivnostima istraživanja i razvoja u okviru sveučilišta i javnih istraživačkih tijela obično ne temelji na uspješnosti, čime se smanjuju poticaji da se poboljša kvaliteta i relevantnost znanstvenih rezultata.

               (14)Trajno niska produktivnost gospodarstva može se objasniti malom prosječnom veličinom španjolskih poduzeća. Rast poduzeća u kombinaciji s poboljšanjima u području ljudskog kapitala, inovacijama, tehnologijom, pristupom financiranju i učinkovitim pravosudnim sustavom mogli bi pridonijeti ukupnoj produktivnosti.   Poslovno okruženje poboljšalo se u 2015. zahvaljujući dinamičnim uvjetima potražnje, niskim troškovima zaduživanja i stalnim poboljšanjem bilanci poduzeća i kućanstava. Španjolska je poduzela različite mjere kojima se olakšava rast poduzeća. Primjerice, očekuje se da će se nedavno donesenim zakonom o financiranju poduzeća olakšati pristup financiranju za mala i srednja poduzeća (MSP). Nadalje, uvedena je obveza prethodne ocjene mogućeg učinka novog zakonodavstva na MSP-ove. No i dalje je relativno velik udio vremena i broj dozvola koje su potrebne za osnivanje poduzeća i pokretanje nekih ekonomskih djelatnosti.

               (15)Znatne razlike među španjolskim regijama u pogledu regulatornih praksi, uključujući izdavanje dozvola poduzećima, mogu ograničiti mogućnost rasta poduzeća.  Zakonom o jedinstvu tržišta nastoje se smanjiti prepreke pristupu i obavljanju gospodarskih djelatnosti u španjolskim regijama i poboljšati regulativa.  Njime bi se potencijalno moglo znatno utjecati na uklanjanje prepreka ulaganjima i olakšati izdavanje dozvola poduzećima, poslovanje poduzeća te njihov rast. No nakon tri godine od njegova uvođenja regionalne vlade i dalje ga sporo provode. Slično tome, koristi reforme maloprodajnog sektora iz 2014. ovise o tome hoće li regionalne vlade donijeti provedbene akte. Nadalje, uklanjanjem prepreka pristupu profesionalnim uslugama mogla bi se poboljšati produktivnost drugih sektora u kojima se tim uslugama koriste. Osim što je u španjolsko zakonodavstvo prenesena Direktiva o uslugama, nije zabilježen nikakav napredak u pogledu horizontalne reforme regulatornog okvira za regulirane profesije i profesionalna udruženja, osim u području odobravanja projekata od strane profesionalnih udruženja. Reforma koja se najavljivala u naknadnim nacionalnim programima reformi nije donesena.  Tom se reformom nastojalo odrediti profesije za koje je obvezan upis u registar profesionalnog udruženja, povećati transparentnost i odgovornost profesionalnih tijela, otvoriti pristup djelatnostima koje su neopravdano ograničene i štititi jedinstvo tržišta u pristupu profesionalnim uslugama u Španjolskoj i pružanju tih usluga.

               (16)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu španjolske ekonomske politike i objavila je u izvješću za Španjolsku za 2016. Ocijenila je i program stabilnosti, nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Španjolskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Španjolskoj, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time i jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja EU-om. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku.

               (17)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje
                  11
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (18)Uzimajući u obzir Komisijino detaljno preispitivanje i ovu ocjenu Vijeće je preispitalo nacionalni program reformi i program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Španjolska u 2016. i 2017. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               (1)Osigurati trajno smanjenje prekomjernog deficita do 2017., smanjenjem deficita opće države na 3,7 % BDP-a u 2016. i 2,5 % BDP-a u 2017., poduzimanjem potrebnih strukturnih mjera i iskorištavanjem svih neočekivanih prihoda za smanjenje deficita i duga. To je u skladu s poboljšanjem strukturnog salda od 0,25 % BDP-a u 2016. i 0,5 % BDP-a u 2017. Provesti na svim razinama vlasti instrumente predviđene zakonom o fiskalnom okviru. Poboljšati mehanizme kontrole javne nabave i usklađenost politika javne nabave među svim razinama vlasti.

               (2)Poduzeti dodatne mjere kojima se unaprjeđuje integracija tržišta rada stavljanjem naglaska na pružanje individualizirane potpore i jačanjem učinkovitosti mjera osposobljavanja. Poboljšati kapacitete regionalnih službi za zapošljavanje i ojačati njihovu koordinaciju sa socijalnim službama. Riješiti nedostatke i razlike u programima minimalnog dohotka i poboljšati programe potpore obiteljima, uključujući pristup kvalitetnoj skrbi o djeci i dugotrajnoj skrbi.

               (3)Poduzeti daljnje mjere za poboljšanje značaja visokoškolskog obrazovanja na tržištu rada, što uključuje osiguravanje poticaja za suradnju sveučilišta, poduzeća i istraživačkog sektora. Povećati financiranje javnih istraživačkih tijela i sveučilišta ovisno o uspješnosti i poticati ulaganja privatnog sektora u istraživanje i inovacije.

               (4)Ubrzati na regionalnoj razini provedbu zakona o jedinstvu tržišta. Osigurati da autonomne regije provedu mjere reforme donesene za maloprodajni sektor. Donijeti planiranu reformu o profesionalnim uslugama i udruženjima.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 329 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 i P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 78 final

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.5.2016.
            COM(2016) 333 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Cipra za 2016.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Cipra za 2016.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Cipra za 2016.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Cipra za 2016.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) Europskog parlamenta i Vijeća br. 1176/2011 od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Cipar je do 31. ožujka 2016. bio obuhvaćen programom makroekonomske prilagodbe u skladu s člankom 1. stavkom 2. Provedbene odluke Vijeća 2013/463/EU
                  5
               . Na temelju članka 12. Uredbe (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  6
                Cipar je bio izuzet od praćenja i ocjenjivanja u okviru europskog semestra koordinacije ekonomske politike tijekom trajanja spomenutog programa. Budući da je izišao iz programa, Cipar je sada u potpunosti ponovno uključen u europski semestar.

               (2)Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta
                  7
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2016. Prioritete godišnjeg pregleda rasta odobrilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Dana 26. studenoga 2015. Komisija je na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  8
                u kojem je navela de će stanje Cipra biti ocijenjeno u kontekstu postupka makroekonomskih neravnoteža nakon zaključenja programa makroekonomske prilagodbe. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja
                  9
               . Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 18. i 19. veljače 2016., a Vijeće donijelo 8. ožujka 2016. Kao zemlja čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Cipar bi trebao osigurati punu i pravovremenu provedbu te preporuke.

               (3)Izvješće za Cipar za 2016.
                  10
                objavljeno je 7. travnja 2016. Njime je ocijenjeno gospodarsko i socijalno stanje te izazovi Cipra nakon njegova izlaska iz programa makroekonomske prilagodbe 31. ožujka 2016. te napredak te zemlje u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 7. travnja 2016. predstavila rezultate detaljnog preispitivanja.
                  11
                U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Cipru postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Osobito je od ključne važnosti rješavanje visokih razina neravnoteža u obliku privatnog, javnog i vanjskog duga te visoke razine loših kredita.

               (4)Cipar je 28. travnja 2016. dostavio svoj nacionalni program reformi za 2016., a 13. svibnja 2016. (nakon isteka roka) svoj program stabilnosti za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (5)Pri planiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako je potrebna potpora pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i povezanih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje
                  12
               .

               (6)[Nakon obustave postupka u slučaju prekomjernog deficita na Cipar se primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo o dugu.] Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2016. predviđa se da će se srednjoročni proračunski cilj ispuniti u 2016. Međutim, ako ne dođe do promjene politike, postoji rizik od odstupanja od srednjoročnog proračunskog cilja u 2017. Predviđa se da će se strukturni saldo Cipra pogoršati više nego što je dopušteno u okviru prijelaznog pravila o dugu. Vijeće na temelju ocjene programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2016. smatra da postoji rizik da Cipar neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će za osiguravanje njihova ispunjivanja u 2017. biti potrebne dodatne mjere.

               (7)Cipar je proveo važne fiskalno-strukturne reforme u okviru svojeg programa makroekonomske prilagodbe. Još se moraju donijeti određeni akti sekundarnog zakonodavstva u pogledu postupaka za pripremu proračuna, zahtjeva za proračunske prilagodbe tijekom godine i odgovornosti službenika za kontrolu obveza. Javni sektor i dalje obilježava neučinkovitost. Konkretno, izdaci za plaće u javnoj upravi među najvišima su u europodručju (kao postotak BDP-a), a pokazatelji učinkovitosti i dalje su prosječni te uzrokovani nedostatkom mobilnosti i poticaja uspješnosti. Javne su usluge (telekomunikacije, energija) skupe i još uvijek relativno zaštićene od tržišnog natjecanja. U okviru programa Cipar se obvezao donijeti obvezujući mehanizam za ograničavanje povećanja plaća zaposlenika u javnom sektoru kako bi se zajamčila dugoročna održivost javnih financija. Iako je nacrt zakona pripremljen i podnesen Zastupničkom domu, još nije donesen. U okviru programa predložene su, ali nisu još donesene, mjere za poboljšanje učinkovitosti javnog sektora kao što su horizontalna reforma javne uprave, plan reforme lokalne uprave te novi zakon o upravljanju subjektima u državnom vlasništvu.

               (8)Dug privatnog sektora u Cipru i dalje je prevelik. Iako su reformirani okviri prisilne naplate i insolventnosti važan korak prema uravnoteženju prava zajmoprimaca i vjerovnika, postoji prostor za poboljšanje njihove učinkovitosti i proširenje njihove upotrebe. Niz nedostataka u funkcioniranju tih okvira onemogućuju održivo smanjenje privatnog duga i brže smanjenje loših kredita. To također otežava mogućnost pružanja druge prilike poduzetnicima. Još uvijek postoji i niz nedostataka u funkcioniranju rješenja za restrukturiranje duga privatnog sektora. Osim toga, donošenje svih nužnih propisa i pravilnika ključno je za učinkovitu provedbu zakonodavstva o insolventnosti. Kako bi bila potpuno operativna, služba za insolventnost treba odgovarajuće osoblje, IT infrastrukturu i dovoljan broj odgovarajuće osposobljenih stručnjaka za insolventnost s dozvolom. Nadalje, pouzdani i brzi sustavi za izdavanje i prijenos vlasničkih listova ključni su kako bi se izbjegli zaostaci i kupcima pružile zaštitne mjere kojima bi se osiguralo pravilno utvrđivanje prava vlasništva i doprinijelo vraćanju povjerenja u tržište nekretnina.

               (9)Cipar se suočava s ozbiljnim izazovima i u pogledu funkcioniranja pravosudnog sustava. Neučinkoviti sudski postupci i ograničen kapacitet uzrok su znatnih kašnjenja u obradi sudskih predmeta, čime se onemogućuje funkcioniranje okvira prisilne naplate i insolventnosti te općenito slabi poslovno okruženje. U nedostatku reforme Zakona o parničnom postupku obrada i provedba sudskih odluka te smanjenje zaostataka i dalje su spori.

               (10)U okviru programa ostvaren je znatan napredak u restrukturiranju ciparskog financijskog sustavu te vraćanju povjerenja u taj sustav. Međutim, Cipar je i dalje suočen s izazovom ponovne uspostave uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva i smanjenja loših kredita, koji čine oko 55 % ukupnih kredita kućanstvima i nefinancijskim društvima. Visok korporativni dug čini poduzeća manje konkurentnima i otežava njihovu mogućnost ulaganja i rasta. Napori banaka da restrukturiraju dug održivih zajmoprimaca još nisu pokazali opipljive rezultate, a izdvajanje rezervacija za neprihodujuću izloženost i dalje je relativno umjereno. Slabosti u izvršavanju ugovora i discipliniranom otplaćivanju otežavaju sposobnost rješavanja strateških nedostataka i ograničavanja stvaranja loših kredita. Banke imaju i ograničen pristup informacijama o prihodima i imovini zajmoprimaca unatoč osnivanju kreditnog registra.

               (11)Cipar je ostvario velik napredak u izvlačenju gospodarstva iz krize, ali ulaganja su i dalje niska te su slabe mogućnosti rasta gospodarstva.  U okviru programa Cipar je donio akcijski plan za rast usmjeren na poboljšanje tržišnog natjecanja, jačanje poticaja za inovacije i olakšavanje ulaganja stvaranjem transparentnijeg i učinkovitijeg okruženja za poslovanje i pojednostavnjivanjem postupaka licenciranja i izdavanja dozvola. Cilj je provedbe plana privatizacije i jačanja nacionalnih regulatornih tijela privući strana ulaganja koja jačaju produktivnost. Novoosnovana poduzeća i MSP-ovi trenutačno imaju vrlo ograničene mogućnosti pristupa financiranju zbog strogih uvjeta bankovnog kreditiranja i nedostatka alternativnih izvora financiranja. Pristup financiranju otežan je i zbog nedostatka koordinacije u upravljanju instrumentima EU-a kao što su europski strukturni i investicijski fondovi, Europski fond za strateška ulaganja i poticajni programi EU-a.

               (12)Tržište rada počelo se oporavljati u 2015., ali nezaposlenost je i dalje visoka. Poseban razlog za zabrinutost su nezaposlenost mladih i dugoročna nezaposlenost. Poduzete su određene mjere u područjima aktivnih politika tržišta rada i javnih službi za zapošljavanje. Međutim, navedene službe još nemaju dovoljno kapaciteta za udovoljavanje potrebama, pružanje kvalitetne pomoći i savjetovanja u pogledu traženja posla te za uključivanje neregistriranih nezaposlenih osoba. Planovi za jačanje administrativnog kapaciteta javnih službi za zapošljavanje, uključujući specijalizaciju i povećanje broja savjetnika koji izravno odgovaraju na potrebe korisnika, odgođeni su. Učinkovitost aktivnih politika tržišta rada ograničena je nedostatkom učinkovitog praćenja kvalitete trenutačnih programa.

               (13)Sudjelovanje mladih u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju i dalje je slabo te je obilježeno nedostatkom angažmana poslodavaca u obrazovanju studenata. Ipak, trenutačno se provode mjere u skladu sa strategijom strukovnog obrazovanja i osposobljavanja.

               (14)U Cipru ne postoji univerzalno zdravstveno osiguranje te njegov sustav zdravstvene skrbi ne pruža primjeren i učinkovit pristup skrbi. Budući da se mali udio javnih sredstava izdvaja za zdravstvenu skrb, u toj zemlji ima znatno više nezadovoljenih potreba nego u ostalim državama članicama EU-a, a razlog tome su i troškovi te neposredna plaćanja. Ima prostora za poboljšanje učinkovitosti upotrebe resursa. Veća autonomija javnih bolnica i stvaranje nacionalnog zdravstvenog sustava među mjerama su za koje je utvrđeno da su važne za poboljšanje dostatnosti i troškovne učinkovitosti ciparskog zdravstvenog sustava, ali nisu još donesene.

               (15)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Cipra i objavila je u izvješću za tu zemlju za 2016. Ocijenila je i program stabilnosti i nacionalni program reformi Cipra. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Cipru nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time i jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja EU-om. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 5. u nastavku.

               (16)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje
                  13
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (17)Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje od strane Komisije i tu ocjenu Vijeće je preispitalo nacionalni program reformi i program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 5. u nastavku,

               PREPORUČUJE Cipru da u 2016. i 2017. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.Nakon ispravljanja prekomjernog deficita poštovati srednjoročni proračunski cilj u 2016. i 2017. Do kraja 2016. donijeti obvezujući mehanizam za ograničavanje stope rasta plaća zaposlenika u javnom sektoru. Do kraja 2016. donijeti horizontalnu reformu javne uprave i zakon o upravljanju subjektima u državnom vlasništvu te provesti reformu lokalne uprave. Do kraja 2016. donijeti sekundarno zakonodavstvo za dovršetak novog proračunskog okvira.

               2.Do lipnja 2017. ukloniti prepreke punoj provedbi okvira za insolventnost i prisilnu naplatu te osigurati primjerene resurse za službu za insolventnost. Osigurati pouzdane i brze sustave za izdavanje vlasničkih listova i prijenos prava povezanih s nepokretnom imovinom. Povećati učinkovitost i kapacitet sudskog sustava. Reformirati Zakon o parničnom postupku.

               3.Do kraja 2016. poduzeti mjere za smanjenje loših kredita i točno vrednovanje kolaterala u svrhu izdvajanja rezervacija. Povećati spektar informacija koji je dostupan vjerovnicima kako bi kreditni registar postao potpuno operativan.

               4.Ukloniti prepreke ulaganju, posebno primjenom akcijskog plana za rast, nastavkom plana privatizacije i jačanjem nacionalnih regulatornih tijela. Poduzeti mjere za jačanje pristupa malih i srednjih poduzeća financiranju.

               5.Pojačati kapacitet javnih službi za zapošljavanje i njihovih usluga dugoročno nezaposlenim osobama; obuhvatiti neregistrirane nezaposlene osobe. Donijeti zakonodavstvo za bolničku reformu i nastaviti s planiranom provedbom univerzalnog zdravstvenog osiguranja.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 333 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 i P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  Provedbena odluka Vijeća 2013/463/EU od 13. rujna 2013. o odobravanju programa makroekonomske prilagodbe za Cipar i stavljanju izvan snage Odluke 2013/236/EU (SL L 250, 20.9.2013., str. 40.).

                     (6)
                  Uredba (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora država članica europodručja koje su u poteškoćama ili kojima prijete ozbiljne poteškoće u odnosu na njihovu financijsku stabilnost (SL L 140, 27.5.2013., str. 1.).

                     (7)
                  COM(2015) 690 final.

                     (8)
                  COM(2015) 691 final.

                     (9)
                  COM(2015) 692 final.

                     (10)
                  SWD(2016) 120 final.

                     (11)
                  COM(2016) 95 final.

                     (12)
                  COM(2014) 494 final.

                     (13)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.5.2016.
            COM(2016) 330 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2016.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Francuske za 2016.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2016.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Francuske za 2016.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) Europskog parlamenta i Vijeća br. 1176/2011 od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta
                  5
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2016. Prioritete godišnjeg pregleda rasta odobrilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  6
               , u kojem Francusku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja
                  7
               . Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 18. i 19. veljače 2016., a Vijeće donijelo 8. ožujka 2016. Kao zemlja čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Francuska bi trebala osigurati punu i pravovremenu provedbu tih preporuka.

               (2)Izvješće za Francusku za 2016.
                  8
                objavljeno je 26. veljače 2016. Njime je ocijenjen napredak Francuske u odnosu na preporuke za Francusku koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak te zemlje u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 8. ožujka 2016. predstavila rezultate detaljnog preispitivanja
                  9
               . U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Francuskoj postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Osobito, uz nizak rast i nisku inflaciju Francuska ima visok javni dug koji i dalje raste te smanjenu konkurentnost. Izuzetno je važan rizik od štetnih učinaka na francusko gospodarstvo, a s obzirom na njezinu veličinu, od negativnih prelijevanja na ekonomsku i monetarnu uniju.

               (3)Francuska je 29. travnja 2016. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2016. i svoj program stabilizacije za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)Pri planiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako je potrebna potpora pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i povezanih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje
                  10
               .

               (5)Na Francusku se trenutačno primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem programu stabilnosti za 2016. namjerava smanjiti prekomjerni deficit do 2017. u skladu s preporukom Vijeća od 10. ožujka 2015. Planira se daljnje smanjivanje ukupnog deficita do 1,2 % BDP-a u 2019. Planira se ostvarivanje srednjoročnog proračunskog cilja – strukturnog deficita od 0,4 % BDP-a – do 2018. Prema programu stabilnosti očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti vrhunac od 96,5 % BDP-a u 2017. te će se nakon toga smanjiti na 93,3 % BDP-a u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije uglavnom je uvjerljiv. Međutim, nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za potporu planiranim ciljevima u pogledu deficita od 2017. nadalje. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2016. predviđa se da će ukupni deficit dosegnuti 3,4 % BDP-a u 2016., u skladu s deficitom koji je preporučilo Vijeće. Ne bude li promjene u politikama, predviđa se da će ukupni deficit dosegnuti 3,2 % BDP-a u 2017., što dovodi u pitanje usklađenost s rokom za smanjivanje prekomjernog deficita. Predviđa se da se preporučeni fiskalni napor u 2016. i 2017. neće provesti jer se francuska strategija konsolidacije uglavnom oslanja na poboljšanje cikličkih uvjeta i produživanje uvjeta niskih kamatnih stopa, što je izvan kontrole nadležnih tijela i stoga podrazumijeva rizike u pogledu usklađenosti. Vijeće na temelju ocjene programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2016. smatra da postoji rizik da Francuska neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će za osiguravanje trajnog smanjenja prekomjernog deficita do 2017. biti potrebne dodatne mjere.

               (6)Razina javnog duga u Francuskoj jedna je od najvećih u EU-u, a od 2010. stalno se povećava. Francuska je najavila plan smanjivanja javne potrošnje za 50 milijardi EUR od 2015. do 2017. na svim razinama opće države, no to bi moglo biti nedovoljno za postizanje znatnog smanjenja javnih rashoda. Detaljno utvrđivanje mjera na kojima se temelji smanjenje potrošnje, uz osiguravanje da se mjerama štednje uzima u obzir gotovo nulta inflacija, pomoglo bi povećanju učinkovitosti tog plana.

               (7)I dalje postoje izazovi u području planiranog daljnjeg smanjenja udjela rashoda jer postupak utvrđivanja velikih područja u kojima bi se moglo uštedjeti nije bio djelotvoran, a pregledi potrošnje dosad su donijeli skromne rezultate. U stambenom sektoru Francuska troši gotovo dvostruko više od svojih europskih kolega, no nema vidljivih boljih rezultata na tržištu nekretnina. Kombinirani učinak provedbe planiranog smanjenja bespovratnih sredstava koja lokalna nadležna tijela primaju od opće države i strože kontrole rashoda tijela lokalnih vlasti, osobito ograničavanjem povećanja administrativnih troškova lokalnih nadležnih tijela, mogao bi očuvati njihov kapacitet ulaganja. Pregled potrošnje mogao bi biti primjeren alat za utvrđivanje tih ušteda. Štoviše, nedavna reforma lokalne uprave ima mogućnost srednjoročnog i dugoročnog povećavanja učinkovitosti sustava.

               (8)Velike kratkoročne uštede ne mogu se postići, a da se znatno ne ograniči rast potrošnje za socijalno osiguranje, što čini više od polovine rashoda opće države. U kratkom do srednjem roku mirovinski bi sustav mogao biti suočen s deficitima, osobito u nepovoljnim makroekonomskim uvjetima. Štoviše, očekuje se da će prethodne mirovinske reforme nakon 2025. samo smanjiti trenutačnu visoku razinu udjela javnih rashoda za mirovine. Francuska je postavila ambiciozne ciljeve za ograničavanje rasta rashoda za zdravstvo u 2016. i 2017. Ti ciljevi mogli bi se nadopuniti daljnjim naporima za utvrđivanje veće učinkovitosti srednjoročno i dugoročno.

               (9)Provedene su mjere politike u cilju smanjenja troškova rada i poboljšanja profitne marže poduzećâ s pomoću poreznih odbitaka u iznosu od 20 milijardi EUR za konkurentnost i zapošljavanje te 10 milijardi EUR dodatnih smanjenja socijalnih doprinosa poslodavaca u iznosu od 10 milijardi EUR planiranih u okviru pakta o odgovornosti i solidarnosti. Koncept tih mjera koje čine 1,5 % BDP-a te pridonose smanjenju razlike između Francuske i prosjeka europodručja u odnosu na troškove rada mogao bi onemogućiti njihovu učinkovitost. Rezultati planiranog ocjenjivanja tih mjera smanjenja troškova pomoći će pri odlučivanju o budućem konceptu tih programa kako bi se osiguralo učinkovito ostvarivanje ciljeva tih mjera. Za to je ocjenjivanje osobito zanimljiv učinak na određivanje plaća i zapošljavanje.

               (10)U trenutačnom kontekstu visoke nezaposlenosti postoji rizik da trošak rada minimalne plaće koči zapošljavanje niskokvalificiranih radnika. U odnosu na medijalnu plaću minimalna je plaća visoka, a trošak rada minimalne plaće smanjen je s pomoću izuzeća za socijalna davanja. Povećavanjem minimalne plaće potiče se povećavanje plaća u svim kategorijama radnika i stvaranje uzlazne kompresije plaća. Zbog mehanizma indeksacije minimalne plaće dolazi do povratne sprege između povećanja minimalne plaće i promjena minimalne plaće, što dovodi do kašnjenja potrebne prilagodbe plaća kao odgovor na loše gospodarsko stanje.

               (11)Nedavnim reformama poslodavcima je ostavljena samo ograničena fleksibilnost za odstupanje od sporazumâ na razini sektora. To se odnosi na sve aspekte uvjeta zapošljavanja, uključujući plaće, radno vrijeme te uvjete rada i zapošljavanja, time se ograničavaju mogućnosti da poduzeća radnu snagu prilagode svojim potrebama. Trenutačno sektori mogu spriječiti poduzeća da u pojedinačnim slučajevima i nakon pregovara sa socijalnim partnerima odrede uvjete pod kojima bi se radno vrijeme moglo razlikovati od sporazumâ na razini sektora. U suradnji sa socijalnim partnerima i s pomoću sporazumâ na razini poduzeća moglo bi se olakšati rašireno odstupanje od sporazumâ na razini sektora i općih zakonskih odredaba o uvjetima zapošljavanja.

               (12)Stopa nezaposlenosti u 2015. povećala se na 10,4 %. Nezaposlenost je viša među mladima, državljanima trećih zemalja i manje kvalificiranim radnicima. Struktura tržišta rada sve se više polarizira; na jednoj se strani nalaze visokoobrazovani radnici zaposleni na neodređeno vrijeme, a na drugoj konstantan broj niskokvalificiranih radnika čiji je položaj sve nesigurniji. Udio ugovora na određeno vrijeme u trajanju kraćem od mjesec dana u ukupnom zapošljavanju povećao se u 2015. do gotovo 70 %. Pravni okvir ugovora o radu, osobito u pogledu zakonodavstva o otpuštanju za ugovore na neodređeno vrijeme, može pridonositi velikoj segmentaciji tržišta rada. Dugogodišnje slabljenje tržišta rada stvara pritisak na održivost sustava naknada za nezaposlenost. U veljači 2016. predviđen je deficit od 4,5 milijardi EUR u 2015., 4,2 milijarde EUR u 2016. i 3,5 milijardi EUR u 2017. Time će se dodatno povećati dug sustava sa 25,8 milijardi EUR u 2015. na 30,0 milijardi EUR u 2016. i 33,6 milijardi EUR u 2017. Izračun naknada daje prednost uzastopnim ugovorima na određeno vrijeme u punom radnom vremenu, a ne ugovorima na neodređeno vrijeme u nepunom radnom vremenu te poslodavcima daje poticaje za zapošljavanje na određeno vrijeme uz povlastice uz zaposlenje. Štoviše, struktura sustava naknada za nezaposlenost, osobito u pogledu uvjeta prihvatljivosti i postupnog smanjivanja naknada, može slabiti poticaje za povratak na posao.

               (13)Prijelaz iz škole na posao i dalje je izazov, a najmanje kvalificirani mladi najviše su pogođeni. U kontekstu različitih regionalnih strategija i ograničene mogućnosti sustava da se prilagodi novim gospodarskim potrebama kategorije niskokvalificiranih radnika sve se manje odlučuju za osposobljavanje. Ponuda izobrazbe za nezaposlene, manje kvalificirane radnike i zaposlenike u MSP-ovima i dalje je nedovoljna, unatoč aktualnim reformama strukovnog obrazovanja, među ostalim u području upravljanja, poticaja i savjetovanja, te novog plana izobrazbe usmjerenog na nezaposlene. Zbog nedovoljne suradnje različitih subjekata uključenih u kontinuirano strukovno obrazovanje dolazi do neučinkovite dodjele sredstava. Predstojeći račun osobne aktivnosti može pomoći uravnoteženju pristupa.

               (14)Kada je riječ o poslovnom okruženju, Francuska je i dalje na sredini ljestvice, osobito u pogledu opterećenja državnim reguliranjem za koje je na međunarodnoj razini loše ocijenjena. Program pojednostavnjenja provodi se kako je planirano, no njegova je provedba nejednaka, osobito u pogledu mjera usmjerenih na poduzeća, a u nizu područja i dalje postoje problemi.

               (15)U Francuskoj je udio manjih poduzeća nesrazmjerno velik u odnosu na druge države članice, što ograničava njihovu razinu produktivnosti. Ne očekuje se da će nedavne inicijative radi ublažavanja učinka zahtjeva u pogledu veličine znatno utjecati na rast poduzećâ s obzirom na to da im je područje primjene odnosno trajanje ograničeno. Zbog toga će učinak praga i dalje ograničavati rast francuskih poduzeća.

               (16)U određenim sektorima poboljšalo se tržišno natjecanje u području usluga, no u ostalim sektorima prepreke i dalje postoje, osobito u području poslovnih usluga jer znatan udio tih usluga nije bio pogođen nedavnim reformama, te u području mrežnih industrija. Nizom prepreka za ulazak na tržište, propisa i tarifa u reguliranim profesijama ograničava se gospodarska aktivnost te se utječe na produktivnost drugih sektora koji upotrebljavaju te usluge. Daljnji problemi proizlaze iz restriktivne primjene zahtjeva za izdavanje odobrenja.

               (17)Francuska i dalje zaostaje za predvodnicima u području inovacija u EU-u, unatoč velikodušnoj javnoj potpori u tom području. U posljednjih je 15 godina došlo do velikog broja javnih programa za potporu inovacijama, ali i njihove nestabilnosti, što dovodi u pitanje cjelokupnu koordinaciju, usklađenost i učinkovitost tih programa. To osobito utječe na MSP-ove.

               (18)U 2014. udio poreza u BDP-u iznosio je 45,9 % i jedan je od najviših u EU-u. Cjelokupno porezno opterećenje i dalje raste, a njegov sastav ne potiče gospodarski rast jer znatno utječe na čimbenike proizvodnje, a relativno malo na potrošnju. Porez na dobit skromno se započeo smanjivati u 2014. i Francuska je započela premošćivati razlike u odnosu na prosjek EU-a u smislu oporezivanja povezanog s okolišem, no prihodi od PDV-a, kao udio u BDP-u i kao postotak cjelolokupnog oporezivanja, i dalje su niski zbog niskih stopa, široko rasprostranjene uporabe smanjenih stopa i velikog broja izuzeća. Osim aktualnog postupnog ukidanja solidarne naknade poduzeća, i dalje nije došlo do konkretnih koraka za ostvarivanje najavljenog cilja da se u 2020. zakonom propisana stopa poreza na dobit smanji na 28 %.

               (19)Porezni sustav vrlo je složen. I dalje postoji velik broj neučinkovitih poreza koji donose niske ili nikakve prihode, a oporezivanje osobnog dohotka osobito je složeno, što za sobom povlači znatne administrativne troškove. Unatoč tome što je u zakon o programiranju javnih financija za 2014. – 2019. uveden zahtjev za redovitu procjenu i praćenje poreznih rashoda, nakon nekoliko godina rasta predviđeno smanjenje poreznih rashoda za 2016. jest skromno.

               (20)U cjelini, prepreke privatnom ulaganju umjerene su, a među njima su najvažnije veliko regulatorno opterećenje i visoke stope poreza na dobit. Jačanjem poslovnog okruženja, smanjenjem poreza na proizvodnju i pojednostavnjivanjem poreznog sustava moglo bi se poboljšati ulagačko okruženje. Sve mjere poduzete radi poboljšavanja troškovne i netroškovne konkurentnosti imaju potencijal povećavanja razine ulaganja i poticanja poduzećâ da ulažu u fizički i ljudski kapital u cilju poboljšanja produktivnosti. Dugoročni potencijal rasta ograničen je i smanjenim ulaganjem u inovacijske aktivnosti.

               (21)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu francuske ekonomske politike te ju je objavila u izvješću za tu zemlju za 2016. Ocijenila je i program stabilnosti, nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Francuskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Francuskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time i jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja EU-om. Preporuke Komisije u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 5. u nastavku.

               (22)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje
                  11
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (23)S obzirom na detaljno preispitivanje od strane Komisije i ove ocjene Vijeće je ispitalo nacionalni program reformi i program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke 1. – 5. u nastavku,

               PREPORUČUJE Francuskoj da u 2016. i 2017. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.Osigurati trajno smanjenje prekomjernog deficita do 2017. poduzimanjem potrebnih strukturnih mjera i iskorištavanjem svih neočekivanih prihoda za smanjenje duga i deficita. Precizirati smanjenja rashoda planirana za nadolazeće godine i pojačati napore u cilju povećavanja uštede kao rezultat pregledâ potrošnje, uključujući potrošnju tijela lokalne vlasti do kraja 2016. Ojačati neovisno ocjenjivanje javnih politika radi utvrđivanja veće učinkovitosti u svim podsektorima opće države.

               2.Osigurati trajno smanjenje troškova rada i usklađenost razvoja minimalne plaće sa zapošljavanjem i konkurentnosti. Reformirati zakon o radu kako bi se poslodavce potaknulo na zapošljavanje na temelju ugovora na neodređeno vrijeme.

               3.Poboljšati vezu između sektora obrazovanja i tržišta rada, osobito reformom osposobljavanja i strukovnog obrazovanja s naglaskom na niskokvalificirane osobe. Do kraja 2016. poduzeti mjere za reformu sustava naknada za nezaposlenost radi ponovne uspostave njegove proračunske održivosti i pružanja većeg poticaja za povratak na tržište rada.

               4.Ukloniti prepreke aktivnostima u uslužnom sektoru, pogotovo u području poslovnih usluga i reguliranih profesija. Poduzeti mjere za pojednostavnjivanje programâ za inovacije i za poboljšavanje njihove učinkovitosti. Do kraja 2016. nastaviti reformu pravnih kriterija u pogledu veličine poduzeća kojima se koči rast poduzećâ te provedbom programa pojednostavnjenja nastaviti pojednostavnjivanje administrativnih, fiskalnih i računovodstvenih pravila poduzećâ.

               5.Poduzeti mjere za smanjenje porezâ na proizvodnju i zakonom propisane stope poreza na dobit uz istovremeno proširenje porezne osnovice na potrošnju, a osobito u pogledu PDV-a. Ukloniti neučinkovite porezne rashode, ukinuti poreze koji donose niske ili nikakve prihode i donijeti reformu poreza na osobni dohodak u pogledu osobnog odbitka do kraja 2016.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 330 final

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 i P8_TA(2016)0060

                     (5)
                  COM(2015) 690 final

                     (6)
                  COM(2015) 691 final

                     (7)
                  COM(2015) 692 final

                     (8)
                  SWD(2016) 79 final

                     (9)
                  COM(2016) 95 final

                     (10)
                  COM(2014) 494 final

                     (11)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.