title: Preporuka Vijeća od 11. srpnja 2017. o Nacionalnom programu reformi Belgije za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Belgije za 2017.

text:
               9.8.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 261/1

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 11. srpnja 2017.
   o Nacionalnom programu reformi Belgije za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Belgije za 2017.
   (2017/C 261/01)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2017. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Belgija nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 9. i 10. ožujka 2017. Vijeće je 21. ožujka 2017. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”) (3).

               (2)

               Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Belgija bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, koja je navedena u preporukama 1. i 2. u nastavku.

               (3)

               Izvješće za Belgiju za 2017. objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Belgije u rješavanju preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke za tu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Belgije u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

               (4)

               Belgija je 28. travnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017. i svoj Program stabilnosti za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (5)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESI fondovi) za razdoblje 2014.–2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (6)

               Belgija je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2017. planira postupno poboljšanje ukupnog salda s deficita od 2,6 % BDP-a 2016. na -0,1 % BDP-a 2020. Planira se da će se srednjoročni proračunski cilj, odnosno uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu, ostvariti do 2019. Međutim, ponovno izračunani (5) strukturni saldo i dalje upućuje na deficit od 0,3 % 2019. Prema Programu stabilnosti za 2017. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 99 % do 2020., nakon što je 2014. dosegnuo vrhunac od gotovo 107 % BDP-a te se 2015. i 2016. smanjio na oko 106 % BDP-a. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je. Istodobno nisu precizirane mjere potrebne za potporu planiranim ciljevima u pogledu deficita od 2018. nadalje, čime će se, prema proljetnoj prognozi Komisije za 2017., doprinijeti predviđenom pogoršanju strukturnog salda u 2018. ne bude li promjene u politikama.

               (7)

               Komisija je 22. svibnja 2017. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. UFEU-a jer Belgija 2016. nije ostvarila dovoljan napredak prema usklađenosti s referentnim mjerilom za smanjenje duga. U izvješću je nakon razmatranja svih relevantnih čimbenika zaključeno da bi kriterij duga trebalo smatrati trenutačno ispunjenim. Istodobno u 2017. treba poduzeti dodatne fiskalne mjere kako bi se osigurala šira usklađenost s kretanjem prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2016. i 2017. zajedno.

               (8)

               U Programu stabilnosti za 2017. upućuje se na znatan učinak iznimnog priljeva izbjeglica i mjera sigurnosti na proračun u 2016. i 2017. i pružaju se odgovarajući dokazi o opsegu i prirodi tih dodatnih proračunskih troškova. U skladu s podacima Komisije prihvatljivi dodatni rashodi u 2016. za izniman priljev izbjeglica iznosili su 0,08 % BDP-a, a za mjere sigurnosti 0,05 % BDP-a. Dodatan učinak mjera sigurnosti 2017. u odnosu na 2016. trenutačno se procjenjuje na 0,01 % BDP-a. Odredbama iz članka 5. stavka 1. i članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 uzimaju se u obzir ti dodatni rashodi jer su priljev izbjeglica te ozbiljnost terorističke prijetnje neuobičajeni događaji, njihov je utjecaj na javne financije Belgije znatan, a održivost ne bi bila ugrožena ako se dopusti privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Stoga je, kako bi se u obzir uzeli dodatni troškovi povezani s izbjeglicama i mjerama sigurnosti, zahtjev u pogledu prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja za 2016. smanjen. U pogledu 2017., konačna će se ocjena, uključujući prihvatljive iznose, izraditi u proljeće 2018. na temelju zabilježenih podataka koje su dostavila belgijska nadležna tijela.

               (9)

               Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Belgiji da ostvari godišnju fiskalnu prilagodbu od najmanje 0,6 % BDP-a prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2017. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2017. postoji rizik određenog odstupanja od tog zahtjeva u 2017. Međutim, i dalje postoji rizik od znatnog odstupanja od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2016. i 2017. zajedno. Taj se zaključak ne bi promijenio kad bi se učinak iznimnog priljeva izbjeglica i mjera sigurnosti na proračun isključio iz zahtjeva.

               (10)

               S obzirom na njezinu fiskalnu situaciju, a posebno razinu njezina duga, očekuje se da Belgija u 2018. ostvari dodatnu prilagodbu prema ostvarenju svojeg srednjoročnog proračunskog cilja, a to je uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu. Prema zajednički dogovorenoj matrici prilagodbe u okviru Pakta o stabilnosti i rastu ta bi prilagodba trebala dovesti do nominalne stope rasta neto primarnih državnih rashoda (6) koja 2018. ne premašuje 1,6 %. To bi odgovaralo godišnjoj strukturnoj prilagodbi od najmanje 0,6 % BDP-a. Ne bude li promjene u politikama, postojat će rizik od znatnog odstupanja od tog zahtjeva u 2018. Na prvi se pogled predviđa da Belgija 2017. i 2018. neće poštovati pravilo o dugu. Općenito, Vijeće smatra da će od 2017. nadalje biti potrebne dodatne mjere kako bi se ispunile odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1466/97, ocjenom proračunskih planova i rezultata trebalo bi uzeti u obzir proračunski saldo države članice s obzirom na cikličke uvjete. Kako se navodi u komunikaciji Komisije o europskom semestru 2017. koja prati ovogodišnje preporuke za pojedine zemlje, ocjenom nacrta proračunskog plana za 2018. i naknadnom ocjenom proračunskih rezultata za 2018. morat će se uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike kojim se doprinosi i jačanju oporavka koji je u tijeku i osiguravanju održivosti javnih financija Belgije. U tom kontekstu Vijeće prima na znanje da Komisija namjerava izvršiti cjelovitu ocjenu u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, posebno s obzirom na cikličku situaciju u Belgiji.

               (11)

               U državi članici s federalnim uređenjem kao što je Belgija, u kojoj je veliki dio ovlasti u pogledu potrošnje prenesen na podnacionalne vlasti, neophodno je djelotvorno usklađivanje proračuna. Kako bi pokušale poboljšati unutarnje usklađivanje i prenijeti Ugovor o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji („Fiskalni ugovor”), federalna vlada te regionalne i lokalne vlasti sklopile su 2013. sporazum o suradnji u cilju definiranja višegodišnjeg općeg i pojedinačnog fiskalnog usmjerenja koji bi pratilo Visoko financijsko vijeće. Međutim, nije došlo do službenog dogovora o fiskalnim kretanjima niti su uspostavljene dostatne zaštitne mjere u pogledu uloge praćenja Visokog fiskalnog vijeća. Ta neusklađenost u vezi s podjelom napora ugrožava održivost cjelokupnog kretanja te zemlje prema ostvarenju njezina srednjoročnog cilja iz Programa stabilnosti za 2017.

               (12)

               Unatoč potencijalu javnih ulaganja da dugoročno potaknu rast, ona su prema europskim standardima izrazito niska, osobito u odnosu na ukupnu javnu potrošnju. Razina javnog kapitala je niska, a kvaliteta javne infrastrukture narušena. S obzirom na vrlo velika proračunska ograničenja za sve razine vlasti, očuvanje dovoljno prostora za ulaganja ovisi o restrukturiranju cjelokupne javne potrošnje poboljšanjem učinkovitosti javnih usluga i politika te smanjenjem brzog povećanja određenih stavki rashoda.

               (13)

               Belgija je ostvarila znatan napredak u reformiranju svojeg sustava određivanja plaća. Cilj je revizije zakona iz 1996. kojim se uređuju pregovori o plaćama zaštititi povećanje troškovne konkurentnosti koje proizlazi iz nedavnih napora u području ograničavanja plaća. Opreznije osnovne projekcije i prethodno ugrađene prilagodbe u izračunu norme za plaće upućuju na velik doprinos reformiranog okvira poboljšanju troškovne konkurentnosti Belgije u odnosu na glavne trgovinske partnere u europodručju. Osim toga, reformom se pruža veće jamstvo da će se vladinim mjerama za smanjenje troškova rada koji se obračunavaju na plaću djelotvorno doprinijeti troškovnoj konkurentnosti i jača uloga vlade u sprečavanju štetnih trendova u području troškovne konkurentnosti koji su rezultat prekomjerne inflacije. Okvirom za kolektivno pregovaranje omogućava se da organizacije socijalnih partnera zastupljene u Središnjem gospodarskom vijeću pomno prate trendove u području plaća i produktivnosti te ostale odrednice troškovne i netroškovne konkurentnosti. Budući da je praksa povezivanja kretanja plaća s inflacijom još uvelike prisutna u brojnim sektorima, a u kontekstu sve veće razlike u inflaciji između Belgije i susjednih zemalja, u okviru europskog semestra i dalje će se pomno pratiti promjene jediničnih troškova rada.

               (14)

               Ostvaren je određeni napredak u vezi s funkcioniranjem tržišta rada. Višom dobnom granicom za umirovljenje i dodatnim ograničenjima za prijevremeno umirovljenje starije se osobe potiče da ostanu u radnom odnosu ili da se vrate na tržište rada. Postupno smanjivanje poreznog klina doprinijelo je višim stopama zaposlenosti. Zbog gospodarskog rasta i poboljšane troškovne konkurentnosti otvorena su mnoga radna mjesta. Njihovo je otvaranje također odraz smanjenja poreza na rad i ograničavanja plaća, čime se poboljšala troškovna konkurentnost rada belgijskih poduzeća. Međutim, i dalje postoje brojni strukturni nedostaci. Stope prijelaza iz nezaposlenosti ili neaktivnosti u zaposlenost niske su, a na ukupnu stopu zaposlenosti i dalje utječu loši rezultati određenih skupina. Među njima su niskokvalificirani radnici, mladi, stariji radnici i osobe migrantskog podrijetla, primjerice radnici koji nisu rođeni u EU-u, ali i druga generacija migranata. Rezultati zapošljavanja osoba migrantskog podrijetla, čak i uzevši u obzir druge pojedinačne karakteristike, među najgorima su u Uniji. Konkretno, razlike u zaposlenosti osoba koje nisu rođene u EU-u najveće su u Uniji: stopa zaposlenosti dobne skupine 20–64 u 2016. iznosila je 49,1 %, u odnosu na 70,2 % za osobe rođene u EU-u, dok je za žene koje nisu rođene u EU-u bila još niža (39,1 %). U 2015. rizik od siromaštva i socijalne isključenosti za stanovnike koji nisu rođeni u EU-u iznosio je 50,7 %, u odnosu na 17 % za one rođene u EU-u. Te goleme razlike u zaposlenosti među određenim skupinama stanovništva i dalje su uzrok kronične neiskorištenosti radne snage. Premda su regionalne reforme programa poticaja za zapošljavanje koje su u tijeku usmjerene na racionalizaciju i prilagodbu sustava, trebalo bi redovito pratiti isplativost odabira u području politika. Određene karakteristike modela politika ciljne skupine mogle bi imati neočekivane učinke, a neke bi skupine mogle imati neočekivane koristi. Usklađivanje i komunikacija na razini politike i među različitim razinama politika također su ključne za djelotvornost ciljanih politika. Porezi, uključujući socijalne doprinose na niske plaće i ukidanje socijalnih naknada nakon ulaska na tržište rada ili povećanja broja radnih sati, mogu uzrokovati neaktivnost i zamku niskih plaća.

               (15)

               Ostvaren je određeni napredak u reformama obrazovanja i osposobljavanja kojima je cilj povećanje jednakosti te poboljšanje osnovnih kompetencija i kvalitete obrazovanja. Međutim, unatoč dobrim prosječnim rezultatima u usporedbi s drugim zemljama, smanjio se udio odličnih učenika među petnaestogodišnjacima, dok se udio loših učenika povećao. Osim toga, nejednakosti u obrazovanju povezane sa socioekonomskim stanjem iznad su prosjeka Unije i OECD-a. Velika je i razlika u uspješnosti osoba migrantskog podrijetla, a druga je generacija tek neznatno uspješnija od prve, čak i kada se u obzir uzme socioekonomsko stanje. Stoga će za rješavanje nejednakosti u obrazovanju biti potreban opsežan odgovor politika koji nadilazi granice obrazovnog sustava. Zbog velikog povećanja broja učenika, osobito učenika migrantskog podrijetla (njihov se udio s 15,1 % u 2012. povećao na 17,7 % u 2015.), pogoršat će se problem nejednakosti. Nadalje, u Belgiji se pojavljuje nedostatak nastavnika, a oni usto nisu uvijek dobro pripremljeni ili nemaju odgovarajuću potporu kako bi se uspješno nosili sa sve heterogenijim sastavom učenika. Glavni su razlozi za to činjenica da je teško privući najprikladnije studente i kandidate za nastavničko zanimanje, visoka stopa prestanka bavljenja tim zanimanjem na početku karijere te nedostupnost dijela nastavnika za obavljanje tog posla. Osim toga, inicijalno obrazovanje nastavnika u Belgiji trenutačno traje tri godine, što je relativno kratko. Reforme obrazovanja i osposobljavanja ključne su za veće sudjelovanje niskokvalificiranih mladih na tržištu rada i podupiranje prijelaza na gospodarstvo utemeljeno na znanju.

               (16)

               I dalje postoji potreba za poboljšanjem netroškovne dimenzije konkurentnosti. U tom je pogledu ključno povećati produktivnost i ulaganja u kapital utemeljen na znanju, posebice u području uvođenja digitalnih tehnologija. Unatoč visokoj kvaliteti javnog istraživačkog sustava za veću bi uspješnost u području inovacija bilo potrebno dodatno širenje znanja u manje produktivnim sektorima. Svi su federalni subjekti svjesni te potrebe i u posljednjih su nekoliko godina donijeli različite strategije i mjere za promicanje inovacija. Međutim, kako bi se potaknuo razvoj inovacija, moglo bi se učiniti više za poboljšanje okvirnih uvjeta za inovacije. Štoviše, čini se da u Belgiji ima prostora za poboljšanje učinkovitosti i djelotvornosti javne potpore istraživanjima i inovacijama, posebice u ocjenjivanju mogućih učinaka istiskivanja i dodatnom pojednostavnjenju cjelokupnog sustava.

               (17)

               Ostvaren je ograničen napredak u uklanjanju operativnih ograničenja i ograničenja u pogledu poslovnog nastana u trgovini na malo. Nakon šeste državne reforme, kojom su nadležnosti u pogledu poslovnog nastana u trgovini na malo prenesene na regije, doneseni su novi regionalni propisi kojima se pojednostavnjuje administrativni postupak izdavanja odobrenja. Međutim, određene se odredbe mogu tumačiti na različite načine, zbog čega se mogu stvoriti neopravdane prepreke ulasku na tržište. Potrošačke cijene i dalje su više nego u susjednim državama članicama, i to više od razine koja bi se mogla objasniti višim troškovima rada. Kako bi se osiguralo da potrošači imaju koristi od konkurentnog tržišta i nižih cijena, bila bi potrebna sveobuhvatna strategija za rješavanje navedenih pitanja.

               (18)

               Zbog snažne regulacije mrežnih industrija i određenih profesionalnih usluga tržišno je natjecanje u Belgiji ograničeno, posebice za posrednike za nekretnine, arhitekte i računovođe. Prepreke su sljedeće: za arhitekte ograničenja u pogledu vlasničke strukture i oblika društva, uz druge zahtjeve; za sve vrste računovodstvenih zanimanja pravila o nespojivosti kojima se zabranjuje istodobno bavljenje bilo kojom drugom ekonomskom djelatnošću; za posrednike za nekretnine ograničen pristup struci, te ograničenja u pogledu vlasničke strukture i prava glasa. Uklanjanjem tih prepreka natjecanje na tržištu bilo bi intenzivnije, što bi dovelo do ulaska većeg broja poduzeća na tržište i nižih cijena za potrošače. Komisija je u siječnju 2017. predstavila paket mjera za uklanjanje prepreka na tržištima usluga. On se sastoji od raznih preporuka za reforme upućenih Belgiji radi rješavanja tih izazova.

               (19)

               Manjak ulaganja najkritičniji je u vezi s prometnom mrežom. Problem zagušenja prometa u najprometnijim satima sve je veći, što umanjuje privlačnost te zemlje za strane ulagače te dovodi do velikih gospodarskih troškova i troškova u pogledu okoliša. U Belgiji postoje i ozbiljni problemi onečišćenja zraka, a očekuje se da neće ostvariti svoj cilj da emisije koje nisu u sustavu trgovanja emisijama (ETS) u 2020. smanji za 15 % u odnosu na 2005., iako će obveze na temelju zakonodavstva Unije o klimi najvjerojatnije ispuniti iskorištavanjem postojećih odredaba o fleksibilnosti. Najhitniji su izazovi unapređenje osnovne infrastrukture željezničkog i cestovnog prometa te rješavanje problema manjka veza između glavnih gospodarskih čvorišta. Istodobno je važno riješiti problem zagušenja u najprometnijim satima poboljšanjem usluga javnog prijevoza, optimiziranjem upravljanja prometom te uklanjanjem narušavanja tržišta i nepovoljnih poreznih poticaja, kao što je povlašteni tretman službenih automobila. Postoji i izazov u pogledu prikladnosti domaće proizvodnje energije i općenite sigurnosti opskrbe. Zbog neplaniranih obustava rada nekoliko nuklearnih postrojenja pojavila se zabrinutost zbog načina uravnoteživanja ponude električne energije i potražnje za njom, dok višekratno izmijenjeni raspored za postupno ukidanje nuklearnih postrojenja i dalje stvara ozračje koje nije pogodno za donošenje odluka o dugoročnom ulaganju. Premda su se kratkoročni rizici u području opskrbe smanjili, osobito povećanjem strateške rezerve, i premda je ostvaren određeni napredak u povećanju međusobne povezanosti, još postoji znatna potreba za dugoročnijim ulaganjima. Osim daljnjeg povećanja međusobne povezanosti, za razvoj upravljanja potražnjom potrebne su i pametne mreže. Uzimajući u obzir dugačak rok za projekte u energetskom sektoru i veliku potrebu za zamjenskim kapacitetom tijekom sljedećih deset godina, bit će potrebno brzo djelovati, osobito u obliku odgovarajućeg pravnog okvira kojim se promiče i razvoj fleksibilnih kapaciteta (tj. proizvodnja, skladištenje i upravljanje potražnjom).

               (20)

               Belgija je ostvarila određeni napredak u reformiranju poreznog sustava, osobito preusmjeravanjem oporezivanja s rada na druge porezne osnovice, čime će se postupno smanjiti porezno opterećenje rada. Porezi na rad, uključujući socijalne doprinose, smanjuju se u nekoliko koraka od 2016. do 2020. Počinju se opažati učinci porezne reforme koja je u tijeku. Ipak, porezni sustav i dalje je složen, a porezne osnovice narušene su posebnim oslobođenjima, olakšicama i smanjenim stopama. Neki od tih postupaka dovode do gubitka prihoda, gospodarskih poremećaja i velikog administrativnog opterećenja. Sa stajališta proračuna čini se da preusmjeravanje oporezivanja nije neutralno jer se povećanjem drugih poreza, među ostalim poreza na potrošnju, tek djelomično nadoknadilo smanjenje poreza na rad. Još postoji znatan prostor za poboljšanje poreznog sustava daljnjim proširenjem poreznih osnovica, čime bi se omogućile niže zakonske stope i smanjili poremećaji. Postoji i znatan potencijal za „zeleno” preusmjeravanje oporezivanja koje, među ostalim, proizlazi iz povlaštenog poreznog tretmana službenih automobila i kartica za gorivo, kojima se koči daljnji napredak u rješavanju problema zagušenja prometa, onečišćenja zraka i emisija stakleničkih plinova. Vlada predviđa promjene sustava službenih automobila, no korist te reforme za okoliš vjerojatno će biti ograničena.

               (21)

               Komisija je u okviru europskog semestra 2017. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Belgije i objavila je u izvješću za Belgiju za 2017. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2017. i Nacionalni program reformi za 2017. te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Belgiji u proteklim godinama. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Belgiji, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine Unije.

               (22)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2017., a njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

         PREPORUČUJE da Belgija 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               U 2018. nastaviti s ulaganjem znatnog fiskalnog napora, u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, uzimajući u obzir potrebu za jačanjem oporavka koji je u tijeku i osiguravanjem održivosti javnih financija Belgije. Iskoristiti neočekivane prihode, poput prihoda od prodaje imovine, za ubrzanje smanjivanja udjela duga opće države. Postići dogovor o provedivoj raspodjeli fiskalnih ciljeva među svim državnim razinama i osigurati neovisno praćenje fiskalne politike. Ukinuti štetne porezne rashode. Poboljšati strukturu javne potrošnje kako bi se stvorio prostor za ulaganja u infrastrukturu, uključujući i prometnu infrastrukturu.

               2.

               Najugroženijim skupinama, uključujući osobe migrantskog podrijetla, osigurati jednake prilike za sudjelovanje u kvalitetnom obrazovanju, strukovnom osposobljavanju i tržištu rada.

               3.

               Poticati ulaganja u kapital utemeljen na znanju, osobito mjerama za pojačano uvođenje digitalnih tehnologija, i širenje inovacija. Povećati tržišno natjecanje na tržištima profesionalnih usluga i u trgovini na malo te ojačati tržišne mehanizme u mrežnim industrijama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 11. srpnja 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         T. TÕNISTE

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

      (3)  SL C 92, 24.3.2017., str. 1.

      (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (5)  Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

      (6)  Neto državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

      (7)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


				|

		52014PC0430

			Preporuka za ODLUKU VIJEĆA o stavljanju izvan snage Odluke 2010/290/EU o postojanju prekomjernog deficita u Slovačkoj /* COM/2014/0430 final */

			   	Preporuka za
ODLUKU VIJEĆA
o stavljanju izvan snage Odluke 2010/290/EU o
postojanju prekomjernog deficita u Slovačkoj
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 126. stavak 12.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
(1)       Odlukom Vijeća
2010/290/EU od 2. prosinca 2009.[1]
na temelju preporuke Komisije odlučeno je da u Slovačkoj postoji
prekomjerni deficit. Vijeće je utvrdilo da se, u skladu s podacima koje su
dostavila nadležna tijela Slovačke u listopadu 2009., predviđa da
će deficit opće države dosegnuti 6,3 % BDP-a u 2009., što je
iznad referentne vrijednosti iz Ugovora u iznosu od 3 % BDP-a, dok se za
bruto dug opće države predviđa da će ostati na približno
36 % BDP-a u 2009., što je znatno ispod referentne vrijednosti iz Ugovora
u iznosu od 60 % BDP-a.[2]
(2)       U skladu s člankom 126.
stavkom 7. Ugovora i člankom 3. stavkom 4. Uredbe Vijeća (EZ)
br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka
u slučaju prekomjernog deficita[3],
Vijeće je na temelju preporuke Komisije uputilo preporuku Slovačkoj u
cilju okončanja stanja prekomjernog deficita najkasnije do 2013. Preporuka
je objavljena.
(3)       U skladu s člankom 4.
Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženog Ugovorima,
Komisija osigurava podatke za provedbu postupka. U okviru primjene navedenog
Protokola države članice dostavljaju podatke o državnom deficitu i dugu i
drugim povezanim varijablama dvaput godišnje, odnosno do 1. travnja i do 1.
listopada, u skladu s člankom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 479/2009
od 25. svibnja 2009. o primjeni Protokola o postupku u slučaju
prekomjernog deficita priloženog Ugovora o osnivanju Europske zajednice[4].
(4)       Pri odlučivanju o tome
je li odluku o postojanju prekomjernog deficita potrebno staviti izvan snage,
Vijeće bi trebalo donijeti odluku na temelju dostavljenih podataka.
Nadalje, odluku o postojanju prekomjernog deficita trebalo bi staviti izvan
snage samo ako prognoze Komisije pokažu da tijekom razdoblja obuhvaćenog
prognozom deficit neće biti veći od referentne vrijednosti od
3 % BDP-a.[5]
(5)       Na temelju podataka koje je
osigurala Komisija (Eurostat) u skladu s člankom 14. Uredbe (EZ) br.
479/2009, slijedom obavijesti Slovačke prije 1. travnja 2014. i na temelju
Komisijine proljetne prognoze 2014., opravdano je donijeti sljedeće
zaključke:
–
Nakon što je dosegnuo vrhunac od 8 % BDP-a u
2009., deficit opće države u Slovačkoj smanjen je na 2,8 % BDP-a
u 2013. u skladu s Preporukom Vijeća od 2. prosinca 2009. Smanjenje
deficita potaknuto je fiskalnom konsolidacijom na razini prihoda i rashoda,
uključujući jednokratne mjere.
–
Programom stabilizacije 2014. nastoji se
postići ukupni deficit od 2,6 % BDP-a u 2014. i daljnje smanjenje na
2,5 % BDP-a u 2015., 1,6 % BDP-a u 2016. i 0,5 % BDP-a u 2017. U
Komisijinoj proljetnoj prognozi 2014. predviđa se blagi porast deficita
opće države na 2,9 % BDP-a u 2014. i ponovni pad na 2,8 % BDP-a
u 2015. Stoga bi tijekom razdoblja obuhvaćenog prognozom deficit trebao
ostati ispod referentne vrijednosti iz Ugovora u iznosu od 3 % BDP-a.
–
Strukturni saldo, odnosno saldo opće države
prilagođen na temelju gospodarskog ciklusa i bez jednokratnih i drugih
privremenih mjera, od 2009. do 2013. u prosjeku se svake godine poboljšavao za
1,5 % BDP-a. Dok se u 2014. predviđa blago pogoršanje strukturnog
salda, u 2015. bi se trebao poboljšati ako ne dođe do promjene politike. U
tom se kontekstu čini da se pojavljuje jaz od 0,3 % BDP-a u odnosu na
potrebnu prilagodbu strukturnog salda prema ostvarenju srednjoročnog cilja
u 2014., što upućuje na to da postoji potreba za učvršćivanjem
proračunskih mjera kako bi se osigurala potpuna usklađenost s
preventivnim dijelom pakta s obzirom na novi rizik odstupanja od potrebnog puta
prilagodbe.
–
Opći državni dug dosegnuo je 55,4 % BDP-a
u 2013. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2014. predviđa se daljnji porast
duga opće države na 56,3 % BDP-a u 2014. i 57,8 % BDP-a u 2015.
(6)       Vijeće podsjeća na
to da je počevši od 2014., što je godina koja slijedi nakon smanjenja
prekomjernog deficita, Slovačka podložna preventivnom dijelu Pakta o
stabilnosti i rastu te bi trebala odgovarajućom brzinom napredovati prema
ostvarenju svojeg srednjoročnog cilja, uz poštovanje referentnog mjerila
za rashode.
(7)       U skladu s člankom 126.
stavkom 12. Ugovora Odluka Vijeća o postojanju prekomjernog deficita
stavlja se izvan snage ako Vijeće smatra da je u predmetnoj državi
članici prekomjerni deficit smanjen.
(8)       Vijeće smatra da je
prekomjerni deficit u Slovačkoj smanjen i stoga je Odluku 2010/290/EU
potrebno staviti izvan snage,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Iz sveobuhvatne procjene proizlazi da je
stanje prekomjernog deficita u Slovačkoj ispravljeno.
Članak 2.
Stoga se Odluka 2010/290/EU stavlja izvan
snage.
Članak 3.
Ova je Direktiva upućena Slovačkoj
Republici.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 125, 21.5.2010., str. 48.
[2]               Deficit opće države za 2009. dosegao je 8 %
BDP-a, a dug opće države za 2009. dosegao je 35,6 % BDP-a.
[3]               SL L 209, 2.8.1997., str. 6.
[4]               SL L 145, 10.6.2009., str. 1.
[5]               U skladu sa „Specifikacijama za provedbu Pakta o
stabilnosti i rastu i smjernicama u pogledu oblika i sadržaja programa
stabilnosti i konvergencije” od 3. rujna 2012. Vidi:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


				|

		52014DC0411

			Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Francuske za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Francuske za 2014. /* COM/2014/0411 final - 2014/ () */

Preporuka za
PREPORUKU VIJEĆA
o nacionalnom programu reformi Francuske za
2014.
i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Francuske za
2014.

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148.
stavak 4.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ)
br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i
nadzora i koordinacije ekonomskih politika[1],
a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ)
br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o
sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža[2], a posebno njezin
članak 6. stavak 1.,
uzimajući u obzir preporuku Europske
komisije[3],
uzimajući u obzir rezolucije Europskog
parlamenta[4],
uzimajući u obzir zaključke
Europskog vijeća,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
zapošljavanje,
uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog
i financijskog odbora,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
socijalnu zaštitu,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
ekonomsku politiku,
budući da:
(1)
Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010.
prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa
2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom
će se usredotočiti na glavna područja u kojima je potrebno
djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i
konkurentnosti.
(2)
Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju
prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike
država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je
odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica, koje
zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da
integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i
politikama zapošljavanja.
(3)
Predsjednici država i vlada donijeli su 29. lipnja
2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za
djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja koristeći
se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su
da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su
izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije „Europa 2020.” i
provedbi preporuka po državama članicama.
(4)
Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku o
nacionalnom programu reformi Francuske za 2013. i dostavilo mišljenje o
francuskom ažuriranom programu stabilizacije za razdoblje 2012. – 2017. U
skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013[5], Komisija
je 15. studenoga 2013. dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog
plana Francuske za 2014[6].
(5)
Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji
pregled rasta[7],
čime je označen početak Europskog semestra usklađivanja
ekonomskih politika za 2014. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU)
br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja[8], u kojemu Francusku
smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno
preispitivanje.
(6)
Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013.
prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i
mjerâ za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom
fiskalnom konsolidacijom kojom se potiče rast, ponovnom uspostavom
uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i
konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica
krize te modernizacijom javne uprave.
(7)
Na temelju članka 5. Uredbe (EU)
br. 1176/2011. Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate svojeg
detaljnog preispitivanja za Francusku[9].
Na temelju analize Komisije moguće je zaključiti da se Francuska i
dalje suočava s makroekonomskim neravnotežama, što zahtijeva posebno
praćenje i odlučno političko djelovanje. Pogoršanje trgovinske
bilance i konkurentnosti te posljedice visoke razine zaduženosti javnog sektora
osobito zahtijevaju stalnu pozornost politike.
(8)
Francuska je 7. svibnja 2014. podnijela svoj
nacionalni program reformi za 2014. i svoj program stabilizacije za 2014. Kako
bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.
(9)
Cilj je proračunske strategije utvrđene
programom stabilizacije za 2014. smanjiti prekomjerni deficit do 2015. i
ostvariti srednjoročni cilj do 2017. Programom se potvrđuje prijašnji
srednjoročni cilj uravnoteženog proračuna u strukturnom smislu, koji
je stroži od ciljeva predviđenih u Paktu o stabilnosti i rastu. Programom
se predviđa dovođenje deficita na 3 % BDP-a u 2015., što je
iznad cilja utvrđenog u preporukama Vijeća od 21. lipnja 2013. Stoga
je planirani (ponovno izračunani) godišnji napredak prema ostvarenju
srednjoročnog cilja niži od minimalnog zahtjeva u visini od 0,5 %
BDP-a. Općenito gledajući, proračunska strategija utvrđena
u programu samo je djelomično u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i
rastu. U programu se predviđa da će javni dug doseći vrhunac u
visini od 95,6 % BDP-a u 2014. i 2015., a nakon toga pasti na 91,9 %
u 2017. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska
predviđanja u programu za 2014. vjerodostojan je, a za 2015. blago
optimističan, s predviđenim rastom BDP-a od 1,0 % tekuće
godine i 1,7 % naredne godine, u odnosu na rast od 1,0 % i 1,5 %
koji je predviđen u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2014. Neovisno Visoko
vijeće za javne financije („Haut Conseil des finances publiques”) objavilo
je u travnju 2014. mišljenje o makroekonomskom scenariju programa. Komisija je
5. ožujka 2014. preporučila Francuskoj da uloži dodatne napore kako bi
osigurala potpunu usklađenost s preporukama Vijeća u okviru postupka
u slučaju prekomjernog deficita. U programu stabilizacije izložene su
brojne dodatne mjere za 2014., među kojima ukidanje odobrenih sredstava za
ministarstva, koje treba donijeti kao dio dodatnog proračuna, te prvi
učinci plana za uštedu 50 milijardi EUR, koji je najavila vlada. Na toj
osnovi i s obzirom na činjenicu da je fiskalni napor postignut u 2013. bio
viši od očekivanog u vrijeme preporuke Komisije, može se smatrati da
program uglavnom ispunjava uvjete u preporuci Komisije. Mjere fiskalne
konsolidacije nisu dovoljno detaljno opisane za vjerodostojno osiguranje
korekcije stanja prekomjernog deficita do 2015., što potvrđuje i
Komisijina prognoza u kojoj se predviđa da će deficit naredne godine
iznositi 3,4 % BDP-a te da temeljna strukturna prilagodba neće u
velikoj mjeri dostići razinu koju preporučuje Vijeće. Nadalje,
rizici da se vladini ciljevi ne ostvare sve su vjerojatniji. Osobito je još
potrebno donijeti dio dodatnih mjera za 2014. najavljenih u programu, a
predviđeni iznos uštede za 2015. vrlo je ambiciozan. Na temelju Komisijine
prognoze, fiskalni napor tijekom razdoblja 2013. – 2014. zaostaje za 0,2
postotna boda BDP-a u odnosu na (ispravljene) promjene u strukturnom saldu i za
0,1 postotni bod BDP-a u odnosu na mjere koje su ocijenjene potrebnima u
vrijeme preporuke Vijeća. Na osnovi svoje ocjene programa i Komisijine
proljetne prognoze te na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97
Vijeće smatra da je potrebno podrobnije određivanje mjera na kojima
se temelji proračunska strategija te daljnji napori za postizanje
usklađenosti s preporukom Vijeća i osiguranje odgovarajućeg puta
prema ostvarenju srednjoročnog cilja. Dodatni napori osobito bi trebali
biti navedeni u nadolazećoj izmjeni zakona o proračunu za 2014.
(10)
S obzirom na već visok, a i dalje rastući
javni dug, kao i na činjenicu da je rok za smanjenje prekomjernog deficita
produljen do 2015., još je važnija stroga provedba proračuna za 2014. i
uporno ulaganje velikih napora u konsolidaciju tijekom 2015. Osobito bi porast
javne potrošnje trebao znatno usporiti u usporedbi s prethodnim godinama, u
skladu s namjerama francuske vlade. Stoga je potrebno
podrobnije odrediti strategiju za smanjenje rashoda intenziviranjem tekuće
revizije potrošnje i prema potrebi ponovnim definiranjem područja primjene
državnih mjera. Ne mogu se ostvariti znatne kratkoročne uštede
bez bitnog smanjenja porasta u potrošnji za socijalno osiguranje, koja
predstavlja gotovo polovinu javne potrošnje. To podrazumijeva i
ograničavanje troškova za zdravstvenu skrb i mirovine, primjerice
postavljanjem ambicioznijih ciljeva u pogledu godišnjih rashoda za zdravstvenu
skrb i privremenim zamrzivanjem mirovina i drugih socijalnih naknada, kako je
trenutačno predvidjela vlada. Osim toga, novim bi se
planiranim zakonom o decentralizaciji razne administrativne slojeve u Francuskoj
trebalo pojednostavniti kako bi se uklonilo administrativno preklapanje i
postigle daljnje sinergije, veća učinkovitost i ušteda spajanjem ili
uklanjanjem administrativnih slojeva. Osim što će u tom smislu strukturne
reforme navedene u programu stabilizacije stupiti na snagu tek u
srednjoročnom razdoblju, iako je od donošenja
programa stabilizacije planirani raspored pomaknut unaprijed, one su podložne i znatnim rizicima povezanima s provedbom. Trebalo bi
ojačati i kontrolu nad rashodima lokalne vlasti, uključujući i
ograničenjem godišnjeg porasta prihodâ od poreza lokalne vlasti, uz
istovremeno strogo provođenje planiranog smanjenja bespovratnih sredstava
koje dodjeljuje središnja vlada. Uz potrebu za uštedom u kratkom roku, i dugoročna
održivost javnih financija uzrok je zabrinutosti. Iako se u posljednjih
nekoliko godina javnu potrošnju za zdravstvo uspjelo držati pod nadzorom,
potrebni su dodatni napori za poboljšanje troškovne učinkovitosti
zdravstvenog sustava. Osobito je potrebno dalje provoditi politiku
ograničavanja troškova jer se očekuje znatni srednjoročni i
dugoročni porast rashoda za zdravstvo. Učinkovitost bi trebalo
poboljšati u područjima izdataka za farmaceutske proizvode,
administrativnu potrošnju i bolničku skrb. Konačno, u prosincu 2013.
donesena je mirovinska reforma u cilju osiguranja dugoročne održivosti
sustava. Unatoč tomu mirovinska reforma neće biti dovoljna za eliminaciju deficita sustava, posebice
deficita koji proizlazi iz programa za državne službenike i zaposlenike u trgovačkim
društvima kojima upravlja država. Općenito gledajući, prema
predviđanjima francuskih nadležnih tijela, do 2020. nove mirovinske mjere
samo će prepoloviti ukupni deficit sustava na nekih 0,5 % BDP-a.
Nadalje, opseg prilagodbe podložan je znatnim rizicima jer bi se makroekonomski
scenarij na kojima se temelje ta predviđanja mogao pokazati pretjerano
optimističnim. Novonastali odbor za praćenje mirovina („Comité de
suivi des retraites”) trebao bi osigurati postupnu eliminaciju deficita sustava.

(11)
Francuska je jedna od država članica s
najvišim troškom rada. Visoko porezno opterećenje rada osobito smanjuje
profitabilnost poduzeća. Kako bi podržala troškovnu konkurentnost,
francuska vlada poduzela je niz inicijativa za smanjenje poreznog opterećenja
rada. U prosincu 2012. uveden je povrat poreza za konkurentnost i zapošljavanje
(CICE), koji odgovara smanjenju troškova rada za plaće koje su manje od
iznosa minimalne plaće puta 2,5. Dodatno smanjenje troškova rada u iznosu
od 10 milijardi EUR najavljeno je u siječnju 2014. kao dio „pakta za odgovornost i solidarnost”. Te dvije
mjere iznose 30 milijardi EUR ili 1,5 % BDP-a, što je razmjerno
cjelokupnom porastu korporativnog oporezivanja zabilježenog u razdoblju 2010. –
2013. te će se njima samo polovično popuniti jaz
između Francuske i europodručja u pogledu doprinosa poslodavca za
socijalno osiguranje. Nadalje, poduzeća koja se bave izvozom i koja
obično isplaćuju visoke plaće imat će od CICE-a manje
koristi u odnosu na poduzeća koja se ne bave izvozom,
čime će se učinak mjera na konkurentnost smanjiti. U pakt za
odgovornost i solidarnost uključeno je i smanjenje troškova rada za niske
plaće i za plaće koje su od 1,6 do 3,5 puta više od minimalne
plaće. Potonja mjera, za koju se očekuje da će stupiti na snagu
od 2016., izravnije će utjecati na poduzeća koja se bave izvozom.
Određivanjem plaća u Francuskoj često se narušuju strukture
plaća i ograničavaju sposobnosti poduzeća da prilagode
plaće tijekom gospodarskih padova. Visoko vijeće za financiranje
socijalne zaštite („Haut Conseil du financement de la protection sociale”)
ocijenilo je učinak koji na zaposlenost imaju razni scenariji socijalnih
olakšica, ali se samo djelomično ističe njihov učinak na
kretanje plaća i konkurentnosti. No unatoč opsežnim
oslobođenjima za radnike koji primaju minimalnu plaću, troškovi rada
za minimalnu plaću i dalje su visoki. Zahvaljujući navedenim
oslobođenjima troškovi rada u 2013. bili su ograničeni, što je
pozitivno, no u Francuskoj toj razini minimalne plaće odgovara i kupovna
moć koja je među najvišima u EU-u. Minimalna plaća bi se stoga
trebala nastaviti razvijati na način kojim se podupire konkurentnost i
stvaranje radnih mjesta. U Francuskoj postoji samo nekoliko izuzeća od
zakonske minimalne plaće te bi se moglo uložiti dodatne napore u smanjenje
troškova rada za ranjive skupine.
(12)
U nizu međunarodnih poslovnih anketa došlo je
do pogoršanja globalnog položaja Francuske. Unatoč naporima uloženima u
okviru „šoka pojednostavnjenja” pokrenutog u srpnju 2013. u cilju olakšavanja
odnosa između poduzeća i uprave, poslovnu sredinu potrebno je dodatno
poboljšati. Osim toga, brojne mjere u okviru plana pojednostavnjenja još treba
definirati i provesti. Pozornost treba osobito posvetiti propisima Zakona o
radu i računovodstvenim pravilima povezanima s posebnim pragovima za
veličinu kojima se sprečava rast francuskih poduzeća.
Moguće je da su i oni djelomično uzrok zbog kojeg MSP-ovi teško
dostižu veličinu koja im omogućuje da se bave izvozom i budu inovativni.
Inicijativama politike u cilju poticanja privatnih trgovačkih društava da
troše na istraživanje i razvoj i inovacije, osobito poreznim kreditima za
centre za istraživanje i konkurentnost, dosad su postignuti neujednačeni
rezultati. Sve manji udio industrijskog sektora u francuskom privatnom sektoru
znači da će izdvajanja privatnih trgovačkih društava na
istraživanje i razvoj stagnirati unatoč znatnim naporima na razini
poduzeća. Stoga se veliki dio izdvajanja za istraživanje i razvoj i dalje
financira javnim sredstvima, odnosno izravno s pomoću javnih istraživanja
ili neizravno s pomoću subvencija. Učinkovitost postojećih
instrumenata trebalo bi dodatno poboljšati kako bi se privatna poduzeća
potaknulo na povećanje izdataka za istraživanje i razvoj, a privatni
sektor na inovacije. Osobito bi sredstva dodijeljena centrima za konkurentnost
bolje mogla potaknuti učinak razmjera i širenje inovacije. Osim toga,
učinkovitost politike mogla bi se poboljšati i tako da se navedenim
centrima omogući pretvorba u stvarnu mrežu poduzeća s povoljnim
učincima prelijevanja. Konačno, očekuje se da će u 2014.
trošak poreznih kredita za istraživanje porasti na 5,8 milijardi EUR
(gotovo 0,3 % BDP-a). Unatoč znatnom trošku navedene mjere, nije
dostupna ex post ocjena njezine učinkovitosti na istraživanje i
razvoj.
(13)
Iako su prepreke u pogledu pravnog oblika, zahtjeva
povezanih s vlasničkom strukturom ili tarifama uklonjeni za određene
profesije (npr. veterinare), za većinu profesija još postoje znatne
prepreke kod pristupa profesiji ili obavljanja profesije (npr. taksisti, sektor
zdravstva, javni bilježnici te općenito gledano pravnička zanimanja).
Načelom ograničena broja (numerus clausus) za pristup brojnim
profesijama (liječnici, ljekarnici, itd.) još se uvijek sprečava
pristup uslugama, što je moguće preispitati bez ugrožavanja kvalitete i
sigurnosti. Još se nije temeljito ocijenilo postoji li potreba, i u kojem
razmjeru, za ograničenjima koja se odnose na regulirane profesije. U
maloprodajnom sektoru na tržišno natjecanje i potrošače štetno utječu
postojeći preopterećujući zahtjevi u postupku izdavanja
odobrenja za otvaranje prodajnih mjesta, koji su osobito posljedica propisa
prostornog planiranja, te zabrana prodaje s gubitkom. U Francuskoj još nisu
donesene konkretne mjere za uklanjanje prepreka ulasku u maloprodajni sektor. U
pogledu distribucije električne struje i plina, regulirane cijene postupno
se ukidaju za kupce koji nisu kućanstvo. Međutim cijene se i dalje
reguliraju za kućanstva i za električnu energiju, određene su
ispod razine troška, dok je pristup alternativnih pružatelja usluga
ograničen. U pogledu energetskih veza, trebali bi se dovršiti tekući
projekti, osobito sa Španjolskom, kako bi se ojačalo energetsku i plinsku povezanost
među susjednim zemljama. U željezničkom sektoru prepreke kod ulaska
na tržište još sprečavaju njegovo učinkovito funkcioniranje.
Francuska svoje domaće tržište željezničkog putničkog prometa
nije otvorila za tržišno natjecanje, osim u pogledu međunarodnih usluga,
gdje se na tržište probio mali broj novih sudionika na tržištu. Pokrenula je
reformu željezničkog sustava kako bi ga učinila financijski
održivijim. U listopadu 2013. predstavljen je nacrt zakona o kojem
trenutačno raspravlja Parlament. Izložene mjere uključuju uspostavu
upravitelja infrastrukture sa sveobuhvatnim ovlastima u okviru vertikalno
integrirane strukture u koju je uključen postojeći operater. Takvom
bi se novom strukturom moglo onemogućiti pristup alternativnih operatera
mreži.
(14)
Francuska ima visoko i rastuće ukupno porezno
opterećenje. Udio poreza u BDP-u u 2013. bio je jedan od najviših u EU-u
te je iznosio 45,9 %, a od početka fiskalne konsolidacije u 2010.
porastao je za 3,3 postotna boda. S tim u vezi posebni
odbor („Assises de la fiscalité”) dao je svoj doprinos reformi poreznog sustava.
Dosad nije ostvaren bitan napredak u smanjenju zakonskih stopa poreza na osobni
dohodak i poreza na dobit te povećanju učinkovitosti PDV-a. Umjesto
toga privremena dodatna naknada za velika trgovačka društva produljena je
do 2015., što će dovesti do porasta ukupne zakonske stope poreza na dobit
koja će dosegnuti vrhunac od 38,1 % (zakonska stopa već je sada
jedna od najviših u EU-u te iznosi 33,3 %). Francuska vlada najavila je
postupno smanjenje zakonske stope na 28 % do 2020., ali nisu dostupni
podaci o preciznijem roku navedene mjere. Ograničen napredak u protekloj
je godini ostvaren u smanjenju i racionalizaciji izdataka za poreze na dobit.
Unatoč određenom napretku u području ekoloških poreza (npr.
postupnim uvođenjem poreza na ugljik ili „contribution climat énergie”),
udio ekoloških poreza u BDP-u i dalje je nizak. Osobito, u Francuskoj se
trošarine ne indeksiraju s inflacijom, a neke bitne subvencije koje su štetne
za okoliš poput povlaštene stope trošarine za dizel i dalje postoje. Konačno,
u 2013. nisu poduzete dodatne mjere za rješavanje naklonjenosti zaduživanju u
oporezivanju društava kako bi se spriječio daljnji rast privatne
zaduženosti.
(15)
Iako je u Francuskoj poduzet niz mjera politike,
stanje na tržištu rada nastavilo se pogoršavati 2013. te i dalje postoje bitni
izazovi. Nezaposlenost je u 2013.
nastavila rasti dosegavši 10,3 % (u odnosu na 7,5 % u 2008.).
Francusko tržište rada i dalje je segmentirano te bilježi samo ograničen
broj prijelaza s privremenih na stalne ugovore o radu (vjerojatnost zamjene
privremenog sa stalnim radnim mjestom iznosila je samo 10,6 % u 2010., u
odnosu na prosjek EU-a u visini od 25,9 %). Sporazum među profesijama
u pogledu osiguranja zapošljavanja pretočen je u zakon koji je donesen u
srpnju 2013. Iako je navedena reforma znak pozitivna napretka, u ovoj je fazi
njezin učinak još vrlo neujednačen. Posebno se mali broj društava koristio sporazumima na razini društva koji
su omogućeni zakonom radi veće fleksibilnosti u pogledu radnih uvjeta
u slučaju privremenih gospodarskih poteškoća. Međutim broj
stvarnih otpuštanja koja su završila na sudu znatno je smanjen. Unatoč
pregovorima među socijalnim partnerima održanima 2014. u cilju
reformiranja sustava naknada za nezaposlenost, ne očekuje se da će se
novim dogovorom bitno smanjiti deficit sustava. U kumulativnom smislu deficit
sustava naknada za nezaposlenost, koji je iznosio gotovo 1 % BDP-a u
2013., zahtijeva dodatne strukturne mjere kako bi se osigurala njegova
održivost. Osobito neki elementi poput uvjeta za prihvatljivost, degresivnost
naknada s vremenom ili zamjenske stope za radnike s najvišom plaćom samo
su marginalno izmijenjeni nakon posljednjeg sporazuma među socijalnim
partnerima u ožujku 2014. te bi ih trebalo dodatno prilagoditi kako bi se
osigurala prikladnost poticaja na rad.  Zahvaljujući uzastopnim
mirovinskim reformama stopa nezaposlenosti radnika u dobi od 55 do 64 godine
tijekom protekle tri godine stalno je rasla. Međutim stopa nezaposlenosti
starijih radnika u Francuskoj (45,6 % u 2012.) i dalje je znatno ispod
prosjeka EU-a (-4.5 postotna boda ispod) te samo 55 % starijih radnika u
Francuskoj odlazi u mirovinu odmah nakon prestanka radnog odnosa (2008. –
2011.). Kao posljedica toga, stopa nezaposlenosti za tu skupinu radnika tijekom
proteklih nekoliko godina znatno je porasla. Stoga je potrebno ojačati
mjere za poboljšanje njihove zapošljivosti uz istovremeno preispitivanje
poticaja za ostanak na radnom mjestu ili povratak na njega za tu skupinu.
(16)
Anketa Programa međunarodne procjene
učenika 2013. pokazala je da je u Francuskoj nejednakost u izobrazbi jedna
od najvećih među zemljama OECD-a. U Francuskoj jedna šestina mladih
napušta školovanje i osposobljavanje bez kvalifikacije. To je posebno
zabrinjavajuće s obzirom na to da je potkraj 2013. stopa nezaposlenosti
među mladima iznosila 25,5 %, a rizik nezaposlenosti bio je gotovo
dvaput veći za najmanje kvalificirane mlade ljude. Programi za promicanje
naukovanja morali bi doseći osobito najmanje kvalificirane mlade ljude. Određeni napredak u rješavanju tog pitanja
ostvaren je pokretanjem reforme obveznog obrazovanja u srpnju 2013. i
donošenjem zakona o strukovnom obrazovanju i cjeloživotnom učenju u ožujku
2014. Međutim još je prerano ocijeniti hoće li se navedenim mjerama
učinkovito smanjiti nejednakosti u obrazovnom sustavu, a novi plan za
škole prvog stupnja srednjoškolskog obrazovanja u područjima u nepovoljnom
položaju, najavljen u siječnju 2014., tek se treba provesti. Naposljetku,
prijelaz iz škole na posao jest olakšan, ali se broj naučnika u 2012.
smanjio, dok su programi sve više koristili studentima u višem stupnju
obrazovanja.
(17)
Komisija je u okviru europskog semestra provela
sveobuhvatnu analizu francuske gospodarske politike. Ocijenila je program
stabilizacije i nacionalni program reformi. U obzir je uzela njihov značaj
za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Francuskoj, ali i poštovanje
pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog
upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim
nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u
preporukama 1. do 7. u nastavku.
(18)
S obzirom na ovu ocjenu Vijeće je analiziralo
francuski program stabilizacije, a njegovo je mišljenje[10] navedeno u preporuci
1. u nastavku.
(19)
S obzirom na detaljno preispitivanje Komisije i ovu
ocjenu, Vijeće je analiziralo nacionalni program reformi i program
stabilizacije. Njegove preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU)
br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. do 6. u nastavku.
(20)
U okviru europskog semestra Komisija je provela i
analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Na temelju te
analize Vijeće je izdalo posebne preporuke za države članice
čija je valuta euro. Francuska bi također trebala osigurati cjelovitu
i pravovremenu provedbu tih preporuka.
OVIME PREPORUČUJE Francuskoj da u
razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kojima je cilj:
1.           ojačati
proračunsku strategiju, uključujući dodatnim određivanjem
temeljnih mjera, za godinu 2014. i nakon nje kako bi se do 2015. osiguralo
održivo smanjenje prekomjernog deficita postizanjem strukturne prilagodbe
utvrđene preporukama Vijeća na temelju postupka u slučaju
prekomjernog deficita. Trajno uklanjanje fiskalnih neravnoteža zahtijeva
vjerodostojnu provedbu ambicioznih strukturnih reformi kojima bi se poboljšala
sposobnost prilagodbe te poticali rast i zapošljavanje. Nakon smanjenja
prekomjernog deficita provoditi strukturnu prilagodbu prema ostvarenju srednjoročnog
cilja od najmanje 0,5 % BDP-a svake godine, više u dobrim gospodarskim
uvjetima ili ako je to potrebno kako bi se osigurala usklađenost s
pravilom o dugu i osigurao održivi trend smanjivanja visokog udjela duga
opće države. Uložiti veće napore u postizanje veće
učinkovitosti u svim podsektorima opće države, uključujući
prema potrebi ponovnim određivanjem područja primjene državnih mjera.
Osobito poduzeti mjere za znatno smanjenje porasta u potrošnji za socijalno
osiguranje od 2005., kao što je predviđeno, postavljanjem ambicioznijih
ciljeva u pogledu godišnjih rashoda za zdravstvenu skrb, ograničavanjem
rashoda za mirovine te usmjeravanjem obiteljskih naknada i doplataka za
stanovanje. Odrediti jasne vremenske rokove za tekući postupak
decentralizacije i poduzeti prve korake do prosinca 2014. u cilju otklanjanja
administrativnog dupliciranja, lakšeg spajanja na razini lokalnih vlasti i
razjašnjavanja odgovornosti svake razine lokalne uprave. Uvesti gornju granicu
za godišnje povećanje prihoda od poreza lokalne uprave, uz istovremeno
smanjenje bespovratnih sredstava koje dodjeljuje središnja vlast kako je
predviđeno. Uz potrebnu kratkoročnu uštedu, poduzeti mjere za
rješavanje porasta javnih rashoda za zdravstvo predviđenog u srednjem i
dužem razdoblju, uključujući područje izdataka za farmaceutske
proizvode, te poduzeti dodatne mjere kada i gdje to bude bilo potrebno kako bi
se do 2020. održivo uravnotežio mirovinski sustav, s posebnim naglaskom na
postojeće posebne programe.
2.           osigurati održivost smanjenja
troškova rada koji proizlazi iz poreznih kredita za konkurentnost i
zapošljavanje („crédit d’impôt
compétitivité emploi”). Poduzeti mjere kako bi se dodatno smanjili doprinosi
poslodavca za socijalno osiguranje u skladu s obvezama na temelju pakta za
odgovornost i solidarnost, te se pobrinuti za to da taj učinak ne ometaju
druge mjere i da se održi smjer prema ostvarenju trenutačno
predviđenih ciljeva. Dalje ocijeniti gospodarski učinak
oslobođenja od obveze plaćanja doprinosa za socijalno osiguranje, s
naglaskom na zapošljavanje, kretanje plaća i konkurentnost te prema
potrebi poduzeti odgovarajuće mjere. Dalje smanjiti trošak rada, bez
posljedica za proračun, posebno za donji dio platne ljestvice, i to s
pomoću ciljanih smanjenja doprinosa poslodavca za socijalno osiguranje,
uzimajući u obzir različite programe subvencija za plaće.
3.           pojednostavniti
administrativna, fiskalna i računovodstvena pravila društava te poduzeti
konkretne mjere za provedbu vladina tekućeg „plana pojednostavnjenja” do
prosinca 2014. Otkloniti regulatorne prepreke rastu trgovačkih društava,
osobito preispitivanjem propisa u odnosu na kriterije povezane s veličinom
društva kako bi se izbjegao učinak praga. Poduzeti korake u cilju
pojednostavnjenja i poboljšanja učinkovitosti inovacijske politike osobito
ocjenom i, prema potrebi, prilagodbom poreznog kredita za istraživanje („crédit d’impôt recherche”). Osigurati da su
resursi usmjereni na najučinkovitije centre za konkurentnost te i dalje
promicati gospodarski učinak inovacija razvijenih u centrima.
4.           ukloniti neopravdana
ograničenja pristupu reguliranim profesijama i obavljanju tih profesija te
smanjiti troškove pristupa profesiji i promicati tržišno natjecanje u pogledu
usluga.  Dalje djelovati kako bi se smanjilo regulatorno opterećenje koje
utječe na funkcioniranje maloprodajnog sektora, osobito pojednostavnjenjem
postupka izdavanja dozvola za otvaranje prodajnih mjesta i uklanjanjem zabrane
prodaje s gubitkom. Osigurati da su, uz održavanje uvjeta dostupnosti za
ranjivije skupine, regulirane tarife za plin i električnu energiju za
kućanstva utvrđene na odgovarajućoj razini koja ne ometa tržišno
natjecanje. Ojačati sposobnost povezivanja plinskih i energetskih mreža sa
Španjolskom; osobito, povećati sposobnost plinske povezanosti kako bi se
iberijsko plinsko tržište u potpunosti integriralo s europskim tržištem. U
željezničkom sektoru osigurati neovisnost novog ujedinjenog upravitelja
infrastrukture od postojećeg operatera te djelovati kako bi se do 2019.
domaći prijevoz putnika otvorio tržišnom natjecanju.
5.           smanjiti porezno
opterećenje rada i uložiti veće napore u pojednostavnjenje i
povećanje učinkovitosti poreznog sustava. U tu svrhu, počevši od
proračuna za 2015., poduzeti mjere u cilju eliminacije neučinkovitih
rashoda koji se odnose na poreze na osobni dohodak i na dobit trgovačkih
društava na temelju nedavne ocjene i inicijative „Assises de la fiscalité”, uz istovremeno smanjenje zakonskih stopa;
poduzeti dodatne mjere za uklanjanje naklonjenosti zaduživanju u oporezivanju
društava; proširiti poreznu osnovicu, posebice za potrošnju; postupno ukinuti
subvencije koje su štetne za okoliš.
6.           poduzeti daljnje mjere za
suzbijanje nefleksibilnosti na tržištu rada, osobito poduzeti mjere za reformu
uvjeta u ugovorima o zadržavanju zaposlenja („accords de maintien de l’emploi”) kako bi se njima više koristila
društva s poteškoćama. U suradnji sa socijalnim partnerima poduzeti
dodatne mjere za reformu sustava naknada za nezaposlenost kako bi se
zajamčila njegova održivost, ali i osiguralo da pruža dovoljan broj
poticaja na povratak na posao. Ojačati savjetovanje i osposobljavanje za
starije radnike te ponovno procijeniti relevantne posebne dogovore u pogledu
naknada za nezaposlenost.
7.           nastaviti modernizaciju
strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, provoditi reformu obveznog
obrazovanja i dalje djelovati kako bi se smanjile nejednakosti u obrazovanju,
posebice jačanjem mjera u pogledu ranog prekida školovanja. Osigurati da
aktivne politike tržišta rada učinkovito podupiru najranjivije skupine.
Olakšati prijelaz iz škole na posao, posebice jačanjem mjera za daljnji
razvoj naukovanja s posebnim naglaskom na niskokvalificirane radnike.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 209, 2.8.1997., str. 1.
[2]               SL L 306, 23.11.2011., str. 25.
[3]               COM(2014) 411 završna verzija.
[4]               P7_TA(2014)0128 i P7_TA(2014)0129.
[5]               SL L 140, 27.5.2013., str. 11.
[6]               C(2013) 8004 završna verzija.
[7]               COM(2013) 800 završna verzija.
[8]               COM(2013) 790 završna verzija.
[9]               SWD(2014) 81 završna verzija.
[10]             Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe Vijeća
(EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Europske središnje banke od 24. veljače 2014. o organiziranju pripremnih mjera za prikupljanje granularnih podataka o kreditima od strane Europskog sustava središnjih banaka (ESB/2014/7)

text:
               8.4.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 103/1

         PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
   od 24. veljače 2014.
   o organiziranju pripremnih mjera za prikupljanje granularnih podataka o kreditima od strane Europskog sustava središnjih banaka
   (ESB/2014/7)
   (2014/C 103/01)
   UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 5. stavak 1. i članak 34. stavak 1. treću alineju,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (1), a posebno njezin članak 8. stavak 5.,
   budući da:

               (1)

               Sukladno Odluci ESB/2014/6 (2), Europska središnja banka (ESB) može primijeniti posebne pripremne mjere radi uspostavljanja dugoročnog okvira za prijenos granularnih podataka o kreditima unutar Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) za posebne statističke svrhe.

               (2)

               Učinkovita primjena ovog dugoročnog okvira ovisi o suradnji između svih sudjelujućih članica ESSB-a i o primjeni jednakih standarda u pogledu kvalitete od strane tih članica. Kod primjene pripremnih mjera u skladu s Odlukom ESB/2014/6, nacionalne središnje banke država članica čija valuta nije euro, a koje se pripremaju za sudjelovanje u ovom okviru, trebale bi surađivati međusobno, s nacionalnim središnjim bankama država članica čija je valuta euro i s ESB-om,

         DONIJELO JE OVU PREPORUKU
   I.

      Definicije

   Za potrebe ove Preporuke, izraz „granularni podaci o kreditima” ima isto značenje kao i u Odluci ESB/2014/6.
   II.

      Dostavljanje statističkih podataka

   Od adresata ove Preporuke zahtijeva se primjena odredbi Odluke ESB/2014/6 koje su upućene nacionalnim središnjim bankama.
   III

      Završna odredba

   Ova je Preporuka upućena nacionalnim središnjim bankama država članica čija valuta nije euro, koje se pripremaju za sudjelovanje u dugoročnom okviru za prijenos granularnih podataka o kreditima unutar ESSB-a.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 24. veljače 2014.

            Predsjednik ESB-a

         Mario DRAGHI

      (1)  SL L 318, 27.11.1998., str. 8.

      (2)  Odluka ESB/2014/6 od 24. veljače 2014. o organiziranju pripremnih mjera za prikupljanje granularnih podataka o kreditima od strane Europskog sustava središnjih banaka (još nije objavljeno u Službenom listu).


				|

		52014PC0433

			Preporuka za ODLUKU VIJEĆA o stavljanju izvan snage Odluke 2010/287/EU o postojanju prekomjernog deficita u Nizozemskoj /* COM/2014/0433 final */

			   	Preporuka za
ODLUKU VIJEĆA
o stavljanju izvan snage Odluke 2010/287/EU o
postojanju prekomjernog deficita u Nizozemskoj
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 126. stavak 12.,
uzimajući u obzir preporuku Komisije,
budući da:
(1)       Odlukom Vijeća
2010/287/EU od 2. prosinca 2009.[1]
na temelju preporuke Komisije odlučeno je da u Nizozemskoj postoji
prekomjerni deficit. Vijeće je utvrdilo da je deficit opće države
predviđen za 2009. iznosio 4,8 % BDP-a, što je iznad referentne
vrijednosti od 3 % BDP-a iz Ugovora, dok je predviđeno da će
bruto dug opće države dosegnuti 59,7 % BDP-a u 2009., što je ispod
referentne vrijednosti od 60 % BDP-a iz Ugovora[2].
(2)       U skladu s
člankom 126. stavkom 7. UFEU-a i člankom 3. stavkom 4. Uredbe
Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju
provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita[3], Vijeće je 2.
prosinca 2009. na temelju preporuke Komisije uputilo preporuku Nizozemskoj u
cilju okončanja stanja prekomjernog deficita najkasnije do 2013. Preporuka
je objavljena.
(3)       Vijeće je 21. lipnja
2013. utvrdilo da je Nizozemska poduzela učinkovite mjere u skladu s
Preporukom Vijeća na temelju članka 126. stavka 7. Ugovora te da je
nakon donošenja prvobitne preporuke došlo do neočekivanih nepovoljnih
gospodarskih događaja sa znatnim nepovoljnim posljedicama za državne
financije. Stoga Vijeće (na temelju preporuke Komisije) smatra da su
ispunjeni uvjeti predviđeni člankom 3. stavkom 5. Uredbe (EZ) br.
1467/97 za izdavanje nove preporuke Nizozemskoj u skladu s člankom 126.
stavkom 7. Ugovora, u cilju okončanja stanja prekomjernog deficita
najkasnije do 2014. Preporuka je objavljena.
(4)       U skladu s člankom 4.
Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženog Ugovorima,
Komisija osigurava podatke za provedbu postupka. U okviru primjene navedenog
Protokola države članice dostavljaju podatke o državnom deficitu i dugu i
drugim povezanim varijablama dvaput godišnje, odnosno do 1. travnja i do 1. listopada
u skladu s člankom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 479/2009 od
25. svibnja 2009. o primjeni Protokola o postupku u slučaju
prekomjernog deficita priloženog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice[4].
(5)       Pri odlučivanju o tome
je li odluku o postojanju prekomjernog deficita potrebno staviti izvan snage
Vijeće bi trebalo donijeti odluku na temelju dostavljenih podataka.
Nadalje, odluku o postojanju prekomjernog deficita trebalo bi staviti izvan
snage samo ako prognoze Komisije pokažu da tijekom razdoblja obuhvaćenog
prognozom deficit neće biti veći od praga od 3 % BDP-a[5].
(6)       Na temelju podataka koje je
osigurala Komisija (Eurostat) u skladu s člankom 14. Uredbe (EZ) br.
479/2009, slijedom obavijesti Nizozemske prije 1. travnja 2014. te na
temelju programa stabilizacije 2014. i Komisijine proljetne prognoze 2014.
opravdano je donijeti sljedeće zaključke:
–
Nakon što je dosegnuo vrhunac od 5,6 % BDP-a u
2009., deficit opće države u Nizozemskoj postupno se smanjivao te je u
2013. dostigao 2,5 % BDP-a[6].
To poboljšanje potaknuto je mjerama konsolidacije na razini rashoda i prihoda,
a osobito porastom (neizravnog) oporezivanja i rezovima u javnoj potrošnji.
–
Programom stabilizacije Nizozemske za 2014.
predviđa se da će se deficit opće države povećati na
2,9 % BDP-a u 2014., a smanjiti na 2,1 % BDP-a u 2015., dok se u
Komisinoj proljetnoj prognozi 2014. predviđa da će deficit opće države
doseći 2,8 % BDP-a u 2014. i 1,8 % BDP-a u 2015. Stoga bi
tijekom razdoblja obuhvaćenog prognozom deficit trebao ostati ispod
referentne vrijednosti od 3 % BDP-a iz Ugovora.
–
Nakon poboljšanja za 1,4 % BDP-a u 2013.
predviđa se da će se strukturni saldo, odnosno saldo opće države
prilagođen na temelju gospodarskog ciklusa i bez jednokratnih i drugih
privremenih mjera, stabilizirati u 2014., a u 2015. poboljšati za 0,5 postotnih
bodova ako ne dođe do promjene politike. U tom se kontekstu čini da
se trenutačno pojavljuje jaz od 0,5 % BDP-a u odnosu na potrebnu
prilagodbu strukturnog salda prema ostvarivanju srednjoročnog cilja u
2014., što upućuje na to da postoji potreba za učvršćivanjem
proračunskih mjera kako bi se osigurala potpuna usklađenost s preventivnim
dijelom pakta s obzirom na novi rizik znatnog odstupanja od potrebnog puta
prilagodbe.
–
Udio duga u BDP-u povećao
se od 2010. do 2013. za oko 10 postotnih bodova na 73,5 %. U proljetnoj prognozi službi Komisije 2014. predviđa se da će
bruto dug opće države dodatno porasti na 73,8 % BDP-a u 2014. i
smanjiti se na 73,4 % BDP-a u 2015.
(7)       Vijeće podsjeća na
to da je počevši od 2014., što je godina koja slijedi nakon smanjenja
prekomjernog deficita, Nizozemska podložna preventivnom dijelu Pakta o stabilnosti
i rastu te bi trebala odgovarajućom brzinom napredovati prema ostvarivanju
srednjoročnog cilja, među ostalim poštovanjem referentnog mjerila za
rashode, te dostatno napredovati prema usklađenosti s kriterijem duga u
skladu s člankom 2. stavkom 1.a Uredbe Vijeća (EZ) 1467/97 iz srpnja
1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog
deficita.
(8)       U skladu s člankom 126.
stavkom 12. Ugovora, Odluka Vijeća o postojanju prekomjernog deficita
stavlja se izvan snage ako Vijeće smatra da je u predmetnoj državi
članici prekomjerni deficit smanjen.
(9)       Vijeće smatra da je
prekomjerni deficit u Nizozemskoj smanjen i stoga je Odluku 2010/287/EU
potrebno staviti izvan snage,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Iz sveobuhvatne procjene proizlazi da je
stanje prekomjernog deficita u Nizozemskoj ispravljeno.
Članak 2.
Stoga se Odluka 2010/287/EU stavlja izvan
snage.
Članak 3.
Ova je Direktiva upućena Kraljevini
Nizozemskoj.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 125, 21.5.2010., str. 42.
[2]               Deficit opće države za 2009. nakon toga je
revidiran na 5,6 % BDP-a, a dug opće države na 60,8 % BDP-a.
[3]               SL L 209, 2.8.1997., str. 6.
[4]               SL L 145, 10.6.2009, str. 1.
[5]               U skladu sa „Specifikacijama za provedbu Pakta o
stabilnosti i rastu i smjernicama u pogledu oblika i sadržaja programa
stabilnosti i konvergencije” od 3. rujna 2012.http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf
[6]               Na deficit opće države u 2013. znatno je utjecala
nacionalizacija osiguravajućeg društva SNS Reaal za koju se na temelju
najnovije procjene statističkog ureda Nizozemske (CBS) pretpostavlja da
nije imala utjecaj na realizaciju deficita, ali Eurostat još nije donio
konačnu odluku o klasifikaciji. Na temelju trenutačno dostupnih
informacija utjecaj bi mogao biti u obliku povećanja deficita od najviše
0,3 % BDP-a.


title: Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi Poljske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Poljske za 2014.

text:
               29.7.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 247/97

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 8. srpnja 2014.
   o nacionalnom programu reformi Poljske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Poljske za 2014.
   2014/C 247/19
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomske politike (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće 26. ožujka 2010. prihvatilo je prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta, Europa 2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika kojom se usredotočuje na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i konkurentnosti.

               (2)

               Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010.–2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Šefovi država i vlada donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedine zemlje.

               (4)

               Vijeće je 9. srpnja 2013. usvojilo preporuku (3) o nacionalnom programu reformi Poljske za 2013. i dostavilo svoje mišljenje o programu konvergencije Poljske za razdoblje od 2012.‐2016.

               (5)

               Komisija je 13. studenoga 2013. usvojila Godišnji pregled rasta, obilježavajući početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Također, 13. studenoga 2013. Komisija je na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Poljsku ne smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (6)

               Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

               (7)

               Poljska je 24. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014., i program konvergencije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (8)

               Cilj proračunske strategije navedene u programu konvergencije za 2014. smanjiti je deficit ispod referentne vrijednosti iz Ugovora od 3 % BDP-a do 2015., a do 2018. ostvariti srednjoročni cilj. Srednjoročni cilj (‐1 % BDP-a u strukturnom smislu) stroži je nego što se zahtijeva Paktom o stabilnosti i rastu. Ciljevi ukupnog deficita navedeni u programu konvergencije za 2014. u skladu su s pravovremenim smanjenjem prekomjernog deficita. Isto tako, dok je (ponovno izračunana) strukturna prilagodba u 2014. u skladu s preporukom Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita, niža je od zahtijevanog poboljšanja u 2015. U godinama nakon planiranog smanjenja prekomjernog deficita planirani (ponovno izračunani) godišnji napredak prema srednjoročnom cilju manji je nego što se zahtijeva Paktom o stabilnosti i rastu. Stoga su ciljevi programa djelomično u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Predviđa se da će dug opće države tijekom programskog razdoblja ostati ispod 60 % BDP-a. Poljska vlada predviđa da će dug naglo pasti s 57,1 % BDP-a u 2013. na 49,5 % u 2014., ponajviše zbog velikog, jednokratnog prijenosa imovine mirovinskog fonda te da će u 2015. ostati na toj razini. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu konvergencije vjerodostojan je za 2014. i optimističan za 2015., s većom stopom rasta realnog BDP-a od 3,8 % u odnosu na 3,4 % iz proljetne prognoze iz 2014. službi Komisije. Na temelju ocjene programa konvergencije i prognoze Komisije, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1466/97, mišljenje je Vijeća da, iako se očekuje da Poljska neće prekoračiti gornju granicu ukupnog deficita koju je za 2014. preporučilo Vijeće, postoji rizik za trajno smanjenje prekomjernog deficita u 2015. i, nakon toga, za odgovarajuću prilagodbu srednjoročnom cilju.

               (9)

               Kako bi se osigurao uspjeh strategije fiskalne konsolidacije, važno je fiskalnu konsolidaciju poduprijeti sveobuhvatnim strukturnim reformama. Mali udio rashoda kojima se potiče rast (obrazovanje, istraživanje i inovacije) koči izglede dugoročnog rasta. Očekuje se da će potrošnja u zdravstvu srednjoročno i dugoročno znatno porasti zbog sve starijeg stanovništva. Teret za javne financije mogao bi se smanjiti, a pristup zdravstvenoj zaštiti poboljšati jačanjem primarne zaštite i sustava upućivanja te iskorištavanjem potencijalnih ušteda povezanih s troškovnom učinkovitošću u području bolničke skrbi. Slabo ispunjavanje poreznih obveza i dalje je problem, posebice u smislu učinkovitosti porezne uprave i na razini administrativnog opterećenja za porezne obveznike. Istovremeno, Poljska je nedavno objavila plan djelovanja za poboljšanje poreznih obveza i bolju učinkovitost porezne uprave za razdoblje od 2014. do 2017. Poljska ima opsežan sustav smanjenih stopa PDV-a, što čini najveću razliku u politici PDV-a u Uniji. Takav sustav dovodi do gubitaka prihoda i većih troškova ispunjivanja poreznih obveza. Razina oporezivanja energije relativno je niska. Nedavno su poduzete mjere poboljšanja poljskog fiskalnog okvira. Okviru bi svejedno koristilo uvođenje punopravnog neovisnog fiskalnog vijeća koje bi bilo nadležno za ex-ante provjere ispunjavanja fiskalnih propisa, ocjenu makroekonomskih i proračunskih predviđanja te analizu dugoročne održivosti javnih financija i ex-post ocjenu ispunjavanja fiskalnih propisa.

               (10)

               U protekloj se godini nezaposlenost mladih postupno povećala, što djelomično proizlazi iz trenutačne neravnoteže između učinaka obrazovanja i potreba tržišta rada te sve većeg broja mladih koji su nezaposleni i nisu uključeni u programe obrazovanja ili osposobljavanja. Usprkos trenutačnim naporima da se reformira sustav strukovnog obrazovanja i osposobljavanja postoji potreba za daljnjim olakšavanjem pristupa visokokvalitetnom naukovanju i učenju temeljenom na radu, jačanjem suradnje između škola i poslodavaca te uspostavljanjem boljeg kontakta s neregistriranim mladim ljudima, u skladu s ciljevima programa Jamstvo za mlade. Prilagođavanje vještina zahtjevima tržišta rada posebice je važno i u kontekstu cjeloživotnog učenja, koje i dalje bilježi nizak odaziv, posebice u pogledu starijih radnika čije su sposobnosti često zastarjele. Segmentiranje tržišta rada i dalje je prisutno, kao i prekomjerna uporaba ugovora o radu na određeno vrijeme uključujući građanskopravne ugovore. Stopa zapošljavanja na određeno vrijeme posebice je velika kod mladih. Iako se za ugovore za rad na određeno vrijeme tvrdi da su sredstvo pomoću kojeg će nezaposleni ući na tržište rada te će poslije moći dobiti stalne ugovore, čini se da to nije slučaj kod većine radnika u Poljskoj jer je stopa prelaska s rada na određeno na rad na neodređeno vrijeme niska, što se negativno odražava na produktivnost i kvalitetu ljudskoga kapitala.

               (11)

               Sudjelovanje žena na tržištu rada i dalje je nisko. Poljska je poduzela određene mjere radi poticanja zapošljavanja žena, uključujući poboljšanje dostupnosti usluga za ranu skrb o djeci (jaslice) i veća javna financiranja dječjih vrtića kako bi se roditelji potaknuli na upisivanje djece u predškolsko obrazovanje. Ipak, dostupnost usluga za ranu skrb djece i dalje je niska, posebice u ruralnim područjima, a prisutne su i razlike u pristupu predškolskom obrazovanju. Sudjelovanje starijih radnika na tržištu rada u Poljskoj i dalje je nisko. Mogućnosti za rano umirovljenje znatno su smanjene, no potrebno je uložiti daljnje napore radi većeg zapošljavanja starijih radnika i produljenja trajanja radnog vijeka. Reforma posebnih mirovinskih sustava za rudare i poljoprivrednike i dalje je izazov. Programom za poljoprivrednike (KRUS) mali se poljoprivrednici potiču na ostanak u poljoprivrednom sektoru, što dovodi do prikrivene nezaposlenosti u ruralnim područjima i poticanja neslužbenog gospodarstva. Rudari i dalje uživaju prednosti u pogledu mirovinskih prava i zahtijevanog minimalnog broja radnih sati. Oba mirovinska sustava sprečavaju sektorsku i teritorijalnu mobilnost radne snage.

               (12)

               Poljska je među država članicama s najnižom razinom izdataka za istraživanje i razvoj te je jedna od država koje u širem pokazatelju inovacija pokazuju najgore rezultate. Posebice je niska razina izdataka za istraživanje i razvoj u privatnom sektoru. Niska razina izdataka za istraživanje i razvoj povezana je sa slabim sudjelovanjem poduzeća u istraživanju i inovacijama te s poslovnim okruženjem koje nije dovoljno pogodno za inovacije. Sustav podupiranja inovacija u Poljskoj nesklon je riziku, a većinom je temeljen na bespovratnim sredstvima te davanju podrške apsorpciji i prijenosu tehnologije bez velikog utjecaja na istinske inovacije. Postojeći porezni poticaji za istraživanje i razvoj nemaju učinka u promidžbi istraživanja i razvoja u privatnom sektoru, a upotrebljavaju ih samo velika poduzeća. Poljska poduzeća uvelike su se oslanjala na apsorpciju tehnologije. To je dovelo do porasta produktivnosti i gospodarskog rasta, no Poljska sada treba prijeći na autentičniji model temeljen na inovacijama. Jačanje inovacijskog kapaciteta poljskih poduzeća, poboljšanje poveznica između znanosti i industrije te razvoj ciljno usmjerenih instrumenata prilagođenih cijelom inovacijskom ciklusu i dalje su izazov.

               (13)

               Mogućnosti dobitaka od poboljšane energetske učinkovitosti u svim sektorima poljskoga gospodarstva i dalje su velike, a tim bi se dobicima mogao potaknuti rast, povećati konkurentnost i pridonijeti smanjenju energetske ovisnosti Poljske. Domaći kapaciteti proizvodnje energije zastarjeli su, a elektroenergetska mreža preopterećena, no projekti stvaranja većeg kapaciteta interkonekcije sa susjednim državama članicama napreduju. Glavni problem na tržištu prirodnim plinom i dalje je nedostatak diversifikacije i konkurentnosti.

               (14)

               Poljska nedovoljno razvijena prometna i širokopojasna infrastruktura i dalje uvelike usporava rast. Potrebna su znatna ulaganja posebno u zaostalu željezničku mrežu kako bi se povećala konkurentnost željezničkog sektora i postigla bolja ravnoteža između cestovnog i željezničkog prometa. U dobrom je tehničkom stanju tek oko trećina od ukupno otprilike 20 000 km željezničkih pruga koje su u pogonu. Pravovremena provedba željezničkih projekata i dalje je problem. Učinkovitost resursa može se povećati poboljšanjem upravljanja otpadom.

               (15)

               Izvršavanje ugovora u Poljskoj dugotrajno je, a postupak dobivanja građevinskih dozvola dugačak je i složen. Troškovi ispunjivanja poreznih obveza visoki su, što je velik problem u poslovnom okruženju. Poljska je postigla znatan napredak pri provedbi opsežnih reformi u pogledu olakšavanja pristupa reguliranim profesijama.

               (16)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu poljske ekonomske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reforme i programa konvergencije. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Poljskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 6. u nastavku.

               (17)

               S obzirom na ovu procjenu, Vijeće je proučilo program konvergencije, a njegovo mišljenje (5) naznačeno je posebice u dolje navedenoj preporuci (1.),

         OVIME PREPORUČUJE Poljskoj da u razdoblju 2014.–2015. poduzme mjere kako bi:

               1.

               ojačala proračunsku strategiju radi osiguravanja smanjenja prekomjernog deficita na održiv način do 2015. postizanjem strukturne prilagodbe navedene u preporuci Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita; nakon smanjenja prekomjernog deficita i do ostvarenja srednjoročnog cilja postigla godišnju strukturnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a kao referentnu vrijednost. trajno smanjenje fiskalnih neravnoteža zahtijeva vjerodostojno provođenje ambicioznih strukturnih reforma radi poboljšanja sposobnosti prilagodbe i poticanja rasta i zapošljavanja; u tom smislu smanjila rezove u ulaganjima kojima se potiče rast, poboljšala određivanje ciljeva socijalnih politika te ekonomičnost potrošnje i općenitu učinkovitost u sektoru zdravstva, proširila poreznu osnovicu rješavanjem problema učestalih smanjenih stopa PDV-a i poboljšala ispunjavanje poreznih obveza, ponajviše povećavanjem učinkovitosti porezne uprave; uspostavila neovisno fiskalno vijeće;

               2.

               pojačala napore radi smanjenja nezaposlenosti mladih posebice usklađivanjem obrazovanja s potrebama tržišta rada, poboljšanjem dostupnosti naukovanja i učenja temeljenog na radu te uspostavljanjem boljeg kontakta s neregistriranim mladim ljudima i većom suradnjom između škola i poslodavaca, u skladu s ciljevima programa Jamstvo za mlade; povećala broj odraslih u cjeloživotnom učenju radi usklađivanja ponude vještina s njihovom potražnjom; suzbila segmentiranje tržišta rada ulaganjem većeg napora u osiguravanje boljeg prelaska s privremenog na stalno zaposlenje te smanjenjem prekomjerne uporabe građanskopravnih ugovora;

               3.

               nastavila s naporima povećanja sudjelovanja žena na tržištu rada posebice poduzimanjem daljnjih mjera radi povećanja dostupnosti povoljne i kvalitetne skrbi djece i predškolskog obrazovanja te osiguravanjem stabilnog financiranja; uključila poljoprivrednike u opći mirovinski sustav, počevši s bržom uspostavom sustava ocjene i bilježenja prihoda poljoprivrednika; ukinula posebni mirovinski sustav za rudare s ciljem njihova uključivanja u opći sustav; potaknula opću mirovinsku reformu ulaganjem većih napora u promidžbu zapošljavanja starijih radnika radi povećanja starosti pri napuštanju tržišta rada;

               4.

               poboljšala učinkovitost poreznih poticaja u promicanju istraživanja i razvoja u privatnom sektoru kao dio napora za jačanje poveznica između istraživanja, inovacija i industrijske politike te za bolje usmjeravanje postojećih instrumenata u raznim fazama inovacijskog ciklusa;

               5.

               obnovila i proširila kapacitete proizvodnje energije te poboljšala učinkovitost u cijelom energetskom lancu; ubrzala i proširila razvoj elektroenergetske mreže, uključujući prekogranične interkonekcije sa susjednim državama članicama i uspostavu plinskog interkonektora s Litvom; bez odlaganja osigurala djelotvornu provedbu projekata ulaganja u željeznice i poboljšala administrativne kapacitete u tom sektoru; ubrzala napore povećanja pokrivenosti širokopojasnom mrežom; poboljšala upravljanje otpadom;

               6.

               poduzela daljnje korake u pogledu poboljšanja poslovnog okruženja pojednostavnjenjem izvršavanja ugovora i uvjeta za dobivanje građevinske dozvole; povećala napore smanjenja troškova i potrošenog vremena za ispunjavanje poreznih obveza za poduzeća; dovršila postojeće reforme u pogledu olakšavanja pristupa reguliranim profesijama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. C. PADOAN

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (3)  SL C 217, 30.7.2013., str. 63.

      (4)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011, str. 25.)

      (5)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.