title: Preporuka Europske središnje banke od 3. veljače 2015. – Vijeću Europske Unije o vanjskim revizorima središnje banke Latvijas Banka (ESB/2015/3)

text:
               13.2.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 51/4

         PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
   od 3. veljače 2015.
   Vijeću Europske Unije o vanjskim revizorima središnje banke Latvijas Banka
   (ESB/2015/3)
   (2015/C 51/02)
   UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 27. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije.

               (2)

               Mandat sadašnjeg vanjskog revizora središnje banke Latvijas Banka, prestat će nakon revizije za financijsku godinu 2014. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijske godine 2015.

               (3)

               Središnja banka Latvijas Banka izabrala je društvo KPMG Baltics SIA kao svojeg vanjskog revizora za financijske godine od 2015. do 2019.,

         DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
   Preporučuje se da se društvo KPMG Baltics SIA imenuje za vanjskog revizora središnje banke Latvijas Banka za financijske godine 2015. do 2019.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 3. veljače 2015.

            Predsjednik ESB-a

         Mario DRAGHI


title: Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi Bugarske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Bugarske za 2014.

text:
               29.7.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 247/7

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 8. srpnja 2014.
   o nacionalnom programu reformi Bugarske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Bugarske za 2014.
   2014/C 247/02
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta, Europa 2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom se usredotočuje na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i konkurentnosti.

               (2)

               Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Šefovi država i vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedinu zemlju.

               (4)

               Vijeće je 9. srpnja 2013. usvojilo preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Bugarske za 2013. i dostavilo svoje mišljenje o ažuriranom programu konvergencije Bugarske za razdoblje od 2012. do 2016.

               (5)

               Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Također, 13. studenoga 2013. Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Bugarsku smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (6)

               Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

               (7)

               Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Bugarsku, u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Bugarskoj i dalje postoje makroekonomske neravnoteže zbog kojih su potrebni praćenje i političko djelovanje. Političko djelovanje potrebno je posebno s obzirom na dugotrajnu prilagodbu tržišta rada, dok poboljšanje vanjske pozicije i razduživanje korporativnog sektora napreduju dobro.

               (8)

               Dana 17. travnja 2014. Bugarska je dostavila svoj nacionalni program reformi za 2014. i program konvergencije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (9)

               Cilj je proračunske strategije iz programa konvergencije za 2014. postići srednjoročni cilj da do 2016. strukturni deficit iznosi – 1 % BDP-a. Srednjoročni cilj je stroži od onoga koji se zahtijeva u Paktu o stabilnosti i rastu. Bugarska je iskoristila mogućnosti privremenog odstupanja u odnosu na srednjoročni cilj za 0,6 % BDP-a u 2013. i 0,1 % BDP-a u 2014. koje je dopušteno za zajednički financirane projekte. Konvergencijskim programom predviđa se smanjenje (ponovno izračunanog) strukturnog salda za 0,3 % BDP-a u 2014. na – 1,3 % BDP-a i povećanje za 0,3 % BDP-a u 2015. na –1,0 % BDP-a, čime se osigurava povratak srednjoročnom cilju. Stopa rasta državnih rashoda ne bi premašila mjerodavnu referentnu vrijednost za srednjoročne rashode za razdoblje 2014. – 2015. Stoga su proračunski planovi u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Udio duga daleko je ispod 60 % BDP-a te se u skladu s programom konvergencije očekuje da će tek neznatno narasti na 20,6 % BDP-a do kraja razdoblja trajanja programa. Optimističan je makroekonomski scenarij za razdoblje 2014. – 2015. na kojem se temelje projekcije proračuna u programu konvergencije; očekuje se godišnji rast od 2,1 % u 2014. i 2,6 % u 2015. za razliku od rasta od 1,7 % u 2014. i 2,0 % u 2015. koji su službe Komisije predvidjele u proljetnoj prognozi 2014. Prema prognozi Komisije bugarsko odstupanje u odnosu na srednjoročni cilj u 2014. veće je od onoga koje se dopušta na temelju privremenog odstupanja dopuštenoga za zajednički financirane projekte, a povratak ostvarenju srednjoročnog cilja neće se ostvariti 2015. Na temelju svoje ocjene programa konvergencije za 2014. i prognoze Komisije, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da postoji rizik od odstupanja u odnosu na srednjoročni cilj u razdoblju 2014. – 2015.

               (10)

               Glavni izazovi u Bugarskoj i dalje su izvršenje poreznih obveza i kvaliteta porezne uprave. Dostupne procjene upućuju na veliku raširenost sive ekonomije, što potvrđuju podaci o neprijavljenom radu u Bugarskoj. Administrativni troškovi naplate prihoda i troškovi usklađivanja plaćanja poreza prilično su visoki. Unatoč određenim mjerama poduzetim u tom smjeru, Bugarska i dalje nema sveobuhvatnu strategiju izvršenja poreznih obveza kojom bi se obuhvatili rad svih tijela za naplatu poreza, prethodna analiza najvećih rizika za naplatu poreza i ocjena postojećih mjera, uključujući mjere pojednostavljivanja i poboljšani nadzor.

               (11)

               Bugarska se 2013. odmaknula od prethodnih obveza u području mirovinske reforme. Mogućnosti za rano umirovljenje nisu smanjene kako je predviđeno. Planirano godišnje povećanje zakonske dobi za umirovljenje je odgođeno. Nije ostvaren napredak u pogledu usklađivanja dobi za umirovljenje muškaraca i žena te nisu poduzeti koraci kako bi se postrožili kriteriji prihvatljivosti i nadzor, čime bi se ograničila zloupotreba dodjeljivanja invalidskih mirovina. Bugarska ima jednu od najbržih stopa starenja stanovništva u Uniji kojom se negativno utječe na tržište rada, potencijal rasta gospodarstva i financiranje mirovinskog sustava. Stoga Bugarska mora nastaviti s reformom mirovinskog sustava. Bugarska je suočena i s važnim izazovima u području racionalizacije i upravljanja bolničkim sektorom, uključujući nedostatak transparentnosti u financiranju bolnica te nedovoljno razvijene usluge ambulantne skrbi. Štoviše, zbog visoke razine formalnih i neformalnih plaćanja koje izravno snose pacijenti određenim segmentima stanovništva nije omogućen pristup zdravstvenoj skrbi. Pokazatelji zdravstvenog statusa slabi su u usporedbi s drugim državama članicama, što upućuje na moguću potrebu za strukturno većim javnim rashodima za zdravstvo u budućnosti.

               (12)

               Rezultati na tržištu rada slabi su u zadnjih nekoliko godina, čime se ograničava mogućnost prilagodbe gospodarstva i otežava njegov potencijal rasta. Nezaposlenost se 2013. stabilizirala, no broj nezaposlenih mladih i dugotrajno nezaposlenih osoba nastavlja rasti. Bugarska ima jedan od najvećih udjela mladih koji su nezaposleni i koji nisu uključeni u programe obrazovanja ili osposobljavanja, što predstavlja premalo iskorištavanje i nedovoljno razvijanje ljudskih resursa. Postignut je vrlo ograničen napredak u jačanju kapaciteta agencije za zapošljavanje. Potrebno je i raširiti područje aktivnih politika tržišta rada i njihovu učinkovitost. U Bugarskoj nedostaju učinkovite mjere usmjerene na neregistrirane mlade, uključujući Rome, koje su u skladu s ciljevima Jamstva za mlade. Znatan udio nezaposlenih nije obuhvaćen standardnim zaštitnim mrežama (naknade za nezaposlenost i socijalna pomoć) već ovise o obiteljskoj solidarnosti ili neformalnom radu. Bugarska bilježi jedan od najvećih rizika od siromaštva i socijalne isključenosti u Uniji. Minimalni pragovi za plaćanje doprinosa za socijalno osiguranje mogli bi otežati niskokvalificiranim osobama da u potpunosti sudjeluju u formalnom gospodarstvu. Provedene su određene analize radi procjene mogućeg utjecaja, potrebno ih je ocijeniti i na temelju njih nastaviti s primjerenim djelovanjem u okviru politika. U Bugarskoj nema jasnih smjernica za transparentno utvrđivanje minimalne plaće. Iznos zajamčene minimalne plaće znatno se povećao od 2011., što bi moglo imati negativan utjecaj na zapošljavanje i stoga je potrebno praćenje.

               (13)

               Bugarska još nije donijela zakon o školskom obrazovanju kojim bi se predvidio okvir za provedbu potrebnih sveobuhvatnih reformi školskog sustava, uključujući modernizaciju kurikuluma i poboljšane izobrazbe za učitelje. Treba poboljšati strukovno obrazovanje i osposobljavanje u Bugarskoj te ga bolje uključiti u opće obrazovne strukture kako bi se omogućile fleksibilne mogućnosti, smanjio broj učenika koji rano napuštaju školovanje te poboljšao pristup cjeloživotnom učenju. Zbog toga je visoko obrazovanje suočeno sa stalnim izazovima kako bolje ispuniti zahtjeve tržišta rada. Niskim standardima certificiranja kvalitete pridonosi se slaboj uspješnosti. Trenutačno se razmatra nova strategija za visoko obrazovanje kojom bi se izravnim sudjelovanjem zainteresiranih dionika poput poduzeća i studenata restrukturiralo upravljanje sveučilištima, konsolidiralo sveučilišta te uspostavio pristup temeljen na uspješnosti kako bi se obrazovni rezultati bolje uskladili sa zahtjevima tržišta rada. Pristup obrazovanju djece koja žive u nepovoljnim uvjetima, osobito romske djece, i dalje je izazov. Obavezan dvogodišnji predškolski program glavna je mjera u pravom smjeru i trebala bi se strogo provoditi zajedno s mjerama kojima se sprečava prekidanje školovanja. Potrebno je ojačati postojeće inicijative kako bi se poboljšala izobrazba učitelja i de facto smanjila segregacija u školama. Pravila u vezi s dječjim doplatkom sa sudjelovanjem u obrazovanju su na snazi, ali mjere možda još nisu pružile očekivane rezultate.

               (14)

               Veći napori za modernizaciju javne uprave imali su ograničen utjecaj zbog fragmentiranog pristupa i nedovoljne predanosti detaljnim reformama. Bugarskoj je potrebna usklađena strategija reforme javne uprave kako bi se pojačao profesionalizam i neovisnost javne uprave i njezinih regulatornih agencija, uključujući sustav imenovanja na temelju postignuća i razvoja karijere javnih službenika te učinkovite strukture kojima bi se rješavao rizik od korupcije. Potrebni su trajni napori kako bi se poboljšalo opće poslovno okruženje. Izazov su postupci dobivanja dozvola i registracije poduzeća. Rješavanje stečaja u prosjeku traje više od tri godine, a stopa povrata je niska. Donesena su nova pravila o zakašnjelim plaćanjima 2013. i potrebna je njihova provedba. Došlo je do zastoja u razvoju e-uprave, osnivanju jedinstvene kontaktne točke i nedovoljnog usklađivanja radi interoperabilnosti sustava, čime se ograničavaju napori za povećanje transparentnosti i smanjenje administrativnih opterećenja. U području javne nabave nedostaje jednostavan i kodificiran pravni okvir, a posljedica toga je složeno pravno i regulatorno okruženje u kojem postoji nesigurnost za gospodarske subjekte. Neovisnost pravosuđa i dalje predstavlja veliki problem za poslovno okruženje u Bugarskoj. Bugarska je poduzela određene korake za rješavanje korupcije, no cjelokupan je napredak ograničen te i dalje nestabilan zbog čega su potrebne dosljednije provjere i odvraćajuće sankcije za sukobe interesa. Potrebno je i osigurati bolje međusobno usklađivanje institucija za borbu protiv korupcije i zaštititi ih od političkog utjecaja.

               (15)

               Tržišno natjecanje u sektoru električne energije i plina i dalje je slabo. Područje kojem treba posvetiti posebnu pozornost kako bi se poboljšalo funkcioniranje energetskih tržišta je nedostatak burzi plina i električne energije te transparentnog veleprodajnog tržišta. Slobodnim tržištem u području električne energije dominira jedan pružatelj usluga, a zbog ograničene veličine tog tržišta tržišnim natjecanjem ne može se osigurati troškovna isplativost. Neovisnost i učinkovitost nacionalnog regulatora i dalje su ograničeni. Ovisnost o uvozu od ograničenog broja pružatelja usluga i premali razvoj infrastrukture predstavljaju rizik od poteškoća s opskrbom. Sveobuhvatan paket mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti predložen je za financiranje EU-a u novom programskom razdoblju 2014. – 2020.

               (16)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu bugarske ekonomske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reforme i programa konvergencije. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Bugarskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 6. u nastavku.

               (17)

               S obzirom na ovu procjenu, Vijeće je proučilo program konvergencije, a njegovo mišljenje (5) naznačeno je u dolje navedenoj preporuci (1),

               (18)

               Vijeće je u okviru Komisijina detaljnog preispitivanja i tog ocjenjivanja preispitalo nacionalni program reformi i program konvergencije. Preporuke Vijeća u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 3., 4. i 5. dalje u nastavku,

         OVIME PREPORUČUJE Bugarskoj da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kako bi:

               1.

               Pooštrila proračunske mjere za 2014. u svjetlu rastuće razlike u odnosu na preventivni ogranak zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu. U 2015. ojačala proračunsku strategiju kako bi omogućila postizanje srednjoročnog cilja i nakon toga ga zadržala. Osigurala da novo fiskalno vijeće ispuni svoj mandat. Provela opsežnu poreznu strategiju kako bi poboljšala naplatu poreza, suzbijala sivu ekonomiju i smanjila troškove usklađivanja.

               2.

               Donijela dugoročnu strategiju za mirovinski sustav nastavljajući planirano godišnje povećanje zakonske dobi za umirovljenje i uspostavljajući mehanizam za dugoročno povezivanje zakonske dobi za umirovljenje i životnog vijeka postupnim ukidanjem mogućnosti za prijevremeno umirovljenje i izjednačavanjem zakonske dobi za umirovljenje muškaraca i žena. Pooštrila kriterije prihvatljivosti i postupke dodjeljivanja invalidskih mirovina, na primjer vodeći više računa o preostaloj radnoj sposobnosti podnositelja zahtjeva. Osigurala troškovno učinkovito pružanje zdravstvene skrbi uz bolje određivanje cijena usluga zdravstvene skrbi tako da financijska sredstva za bolnice veže na njihove rezultate, optimiziranjem mreže bolnica i razvijanjem izvanbolničke skrbi.

               3.

               Povećala učinkovitost agencije za zapošljavanje izradom sustava za praćenje učinkovitosti i većim usmjeravanjem na najranjivije, poput niskokvalificiranih osoba, starijih radnika, dugotrajno nezaposlenih i Roma. Raširila područje i učinkovitost aktivnih politika tržišta rada kojima bi se uzeli u obzir profili tražitelja zaposlenja i doprlo do neregistriranih mladih koji su nezaposleni i koji nisu uključeni u programe obrazovanja ili osposobljavanja u skladu s ciljevima Jamstva za mlade. Poboljšala učinkovitost područja naknada za nezaposlenost i socijalne pomoći te njihove povezanosti s mjerama aktivacije. Nastavila s opsežnim preispitivanjem minimalnih pragova za plaćanje doprinosa za socijalno osiguranje kako bi osigurala da sustav ne omogući izlučivanje niskokvalificiranih s tržišta rada. Uz savjetovanje sa socijalnim partnerima utvrdila transparentne smjernice za prilagodbu zajamčene minimalne plaće uzimajući u obzir utjecaj na zapošljavanje i konkurentnost. U cilju smanjenja siromaštva nastavila poboljšavati pristup socijalnim uslugama i transferima te njihovu učinkovitost za djecu i odrasle.

               4.

               Donijela zakon o školskom obrazovanju i nastavila s reformom strukovnog i visokog obrazovanja kako bi se povećala razina i mjerodavnost stečenih vještina na svim razinama, istovremeno potičući partnerstva između obrazovnih ustanova i poduzeća radi boljeg ispunjavanja zahtjeva tržišta rada. Povećala kvalitetu ustanova za strukovno obrazovanje i osposobljavanje te poboljšala pristup cjeloživotnom učenju. Pojačala napore da se djeci koja žive u nepovoljnim uvjetima, osobito Romima, poboljša pristup kvalitetnom inkluzivnom predškolskom i školskom obrazovanju te strogo provela pravila o povezivanju doplatka za djecu s pohađanjem redovitog školovanja.

               5.

               Nastavila poboljšavati poslovno okruženje, osobito za mala i srednja poduzeća, smanjivanjem birokracije, promicanjem e-uprave, pojednostavnjivanjem stečajnih postupaka i provedbom zakonodavstva u području zakašnjelih plaćanja. Poboljšala sustav javne nabave povećanjem administrativnih kapaciteta, jačanjem ex-ante provjera koje provodi agencija za javnu nabavu i poduzimanjem konkretnih koraka za provedbu e-nabave. Poboljšala kvalitetu i neovisnost pravosuđa i pojačala borbu protiv korupcije.

               6.

               Pojačala reformu energetskog sektora kako bi povećala tržišno natjecanje, učinkovitost i transparentnost tržišta te energetsku učinkovitost, osobito ukidanjem prepreka na tržištu, smanjenjem važnosti reguliranog segmenta, pojačanjem napora da se uspostavi transparentno veleprodajno tržište električne energije i plina, postupnim ukidanjem kvota te jačanjem neovisnosti i administrativnih kapaciteta energetskih regulatora. Ubrzala projekte interkonektora sa susjednim državama članicama i zemljama kandidatkinjama, osobito za plin, te povećala sposobnost rješavanja poremećaja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. C. PADOAN

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za godinu 2014. (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (4)  SL C 217, 30.7.2013., str. 10.

      (5)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Europske središnje banke od 17. travnja 2014. Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Central Bank of Malta (ESB/2014/20)

text:
               25.4.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 122/1

         PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
   od 17. travnja 2014.
   Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Central Bank of Malta
   (ESB/2014/20)
   (2014/C 122/01)
   UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 27. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije.

               (2)

               Mandat sadašnjeg vanjskog revizora središnje banke Central Bank of Malta prestao je nakon revizije za financijsku godinu 2013. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijske godine 2014.

               (3)

               Središnja banka Central Bank of Malta izabrala je društvo PricewaterhouseCoopers kao svojeg vanjskog revizora za financijske godine od 2014. do 2018.,

         DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
   Preporučuje se da se društvo PricewaterhouseCoopers imenuje za vanjskog revizora središnje banke Central Bank of Malta za financijske godine od 2014. do 2018.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 17. travnja 2014.

            Predsjednik ESB-a

         Mario DRAGHI


title: Preporuka Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reforme Slovenije za 2013. i davanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Slovenije za razdoblje 2012.-2016.

text:
               30.7.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 217/75

      PREPORUKA VIJEĆA

   od 9. srpnja 2013.
   o nacionalnom programu reforme Slovenije za 2013. i davanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Slovenije za razdoblje 2012.-2016.
   2013/C 217/19
   Ovaj tekst još nije preveden na hrvatski jezik i stoga se prvo objavljuje na engleskom jeziku. Objava na hrvatskom jeziku uslijedit će čim prijevod bude dostupan.
   THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,
   Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Articles 121(2) and 148(4) thereof,
   Having regard to Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies (1), and in particular Article 5(2) thereof,
   Having regard to Regulation (EU) No 1176/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 November 2011 on the prevention and correction of macroeconomic imbalances (2), and in particular Article 6(1) thereof,
   Having regard to the recommendation of the European Commission,
   Having regard to the conclusions of the European Council,
   Having regard to the opinion of the Employment Committee,
   Having regard to the opinion of the Economic and Financial Committee,
   Having regard to the opinion of the Social Protection Committee,
   Having regard to the opinion of the Economic Policy Committee,
   Whereas:

               (1)

               On 26 March 2010, the European Council agreed to the Commission’s proposal to launch a new strategy for jobs and growth, Europe 2020, based on enhanced coordination of economic policies, which focuses on the key areas where action is needed to boost Europe’s potential for sustainable growth and competitiveness.

               (2)

               On 13 July 2010, the Council adopted a recommendation on the broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Union (2010 to 2014) and, on 21 October 2010, it adopted a decision on guidelines for the employment policies of the Member States (3), which together form the ‘integrated guidelines’. Member States were invited to take the integrated guidelines into account in their national economic and employment policies.

               (3)

               On 29 June 2012, the Member States’ Heads of State or Government decided on a Compact for Growth and Jobs, providing a coherent framework for action at national, EU and euro area levels using all possible levers, instruments and policies. They decided on action to be taken at the level of the Member States, in particular expressing full commitment to achieving the objectives of the Europe 2020 strategy and to implementing the country-specific recommendations.

               (4)

               On 10 July 2012, the Council adopted a Recommendation (4) on Slovenia’s National Reform Programme for 2012 and delivered its opinion on Slovenia’s Stability Programme for 2012-2015.

               (5)

               On 28 November 2012, the Commission adopted the Annual Growth Survey, marking the start of the 2013 European Semester for economic policy coordination. Also, on 28 November 2012, the Commission, on the basis of Regulation (EU) No 1176/2011, adopted the Alert Mechanism Report, in which it identified Slovenia as one of the Member States for which an in-depth review would be carried out.

               (6)

               The European Parliament has been duly involved in the European Semester, in accordance with Regulation (EC) No 1466/97, and, on 7 February 2013, adopted a resolution on employment and social aspects in the Annual Growth Survey 2013 and a resolution on the contribution to the Annual Growth Survey 2013.

               (7)

               On 14 March 2013, the European Council endorsed the priorities for ensuring financial stability, fiscal consolidation and action to foster growth. It underscored the need to pursue differentiated, growth-friendly fiscal consolidation, to restore normal lending conditions to the economy, to promote growth and competitiveness, to tackle unemployment and the social consequences of the crisis, and to modernise public administration.

               (8)

               On 10 April 2013, the Commission published the results of its in-depth review for Slovenia, under Article 5 of Regulation (EU) No 1176/2011. The Commission’s analysis led it to conclude that Slovenia is experiencing excessive macroeconomic imbalances. Urgent policy action is required to halt the rapid build-up of these imbalances and to manage their unwinding. Until now, the levels of private and public debt are below the alert thresholds of the scoreboard and also net external debt is relatively contained. However, the problem is not in the debt level but in its structure, which is highly concentrated in the corporate sector. In the context of accelerating negative economic trends, this undermines financial sector stability and complicates the deleveraging process, including through interlinkages with the level of sovereign debt. These risks are compounded by limited adjustment capacity in labour and capital markets and by an economic structure dominated by state-ownership. Periods of policy uncertainty and legal obstacles to reforms have prevented Slovenia from addressing its imbalances adequately and enhancing its adjustment capacity, thus increasing its vulnerability at a time of heightened sovereign funding stress.

               (9)

               On 9 May 2013, Slovenia submitted its 2013 National Reform Programme and its Stability Programme for the period 2012-2016. In order to take account of their interlinkages, the two Programmes have been assessed at the same time.

               (10)

               On 23 May 2013 the Slovene authorities sent a letter to the Commission recapitulating, amending and clarifying key commitments in the National Reform Programme.

               (11)

               Based on the assessment of the Stability Programme pursuant to Regulation (EC) No 1466/97, the Council is of the opinion that despite considerable although back-loaded consolidation efforts that have brought the deficit down from 6,2 % of GDP in 2009 to 4,0 % of GDP in 2012, Slovenia is not expected to correct its excessive deficit by 2013 as recommended by the Council in late 2009. This is linked, in particular, to a worse economic environment than expected at the time. The macroeconomic scenario underpinning the budgetary projections in the Stability Programme is broadly plausible for 2013, but optimistic for 2014. In particular, the authorities anticipate that after a fall in GDP by 2,3 % in 2012 and 1,9 % in 2013, GDP will grow by 0,2 % in 2014, while assuming that fiscal measures are taken to reduce the general government deficit from 4,2 % of GDP (excluding bank recapitalisations) in 2013 to 2,6 % of GDP in 2014. However, the Commission forecasts that GDP will fall by 0,1 % in 2014 based on a no-policy-change assumption, a scenario which only takes into account measures that were adopted by mid-April 2013, and forecasts a deficit of 4,9 % of GDP for 2014. The main objectives of the budgetary strategy outlined in the Stability Programme are to correct the excessive deficit by 2014, one year after the deadline set by the Council in late 2009, to achieve a balanced structural position by 2017 and stabilise the debt ratio below 55 % of GDP. The Stability Programme confirms the medium-term objective (MTO), which is a balanced budget in structural terms. This MTO is not in line with the requirements of the Stability and Growth Pact because it does not adequately take into account the implicit liabilities related to ageing. The planned headline deficit targets in the Stability Programme are consistent with a correction of the excessive deficit by 2014.
               However, given the optimistic growth forecast for that year, significant risks to revenue projections as well as insufficiently specified expenditure measures, the Council considers that it is not likely that the excessive deficit will be corrected by 2014. In these circumstances, additional structural consolidation measures should be specified, adopted and implemented to ensure that the excessive deficit is corrected by 2015, at the latest in a credible and sustainable manner as recommended by the Council on 21 June 2013. The general government debt-to-GDP ratio more than doubled from 22,0 % in 2008 to 54,1 % in 2012 and is projected to increase further to 66,5 % by 2014 according to the Commission services 2013 spring forecast. The authorities expect the debt-to-GDP ratio to peak at 63,2 % in 2014 and 2015 and then drop to 62,8 % in 2016. Risks to the debt-to-GDP ratio are tilted towards a higher ratio, also due to large contingent liabilities and likely stock-flow adjustments from asset transfers to the Bank Asset Management Company ("BAMC"), which is not included in programme projections.

               (12)

               In May 2013, the authorities made important steps towards the consolidation of public finances. They achieved an agreement with social partners on an additional 1¼ % reduction in basic gross wages in the public sector, on top of the 3 % reduction that was agreed in the May 2012 Act on Balancing Public Finances. Furthermore, Parliament approved a constitutional basis for establishing a general government budget balance/surplus rule in structural terms. However, the complete transposition of the provisions of the Fiscal Compact will be made in a special constitutional implementation act, scheduled for parliamentary approval by November 2013. Finally, Parliament almost unanimously tightened the constitutional rules to call and win a referendum, which is expected to facilitate the introduction of fiscal consolidation measures. Given the rapidly increasing debt, it is all the more important that the 2013 budget strategy is reinforced and strictly implemented, and that substantial consolidation efforts are firmly pursued in subsequent years. While some taxes are below the EU average, reliance on tax increases cannot indefinitely postpone the need to tackle expenditure dynamics. It therefore seems appropriate to complement the revenue increasing measures with additional fiscal efforts through structural expenditure cuts. The medium-term budgetary framework and expenditure rule remain insufficiently focused on achieving the MTO and securing long-term sustainability. In addition, budget constraints on certain general government units, especially indirect budgetary users, do not appear to be fully enforced. Finally, international and domestic estimates suggest that the size of the shadow economy in Slovenia is above the EU average, which indicates room for improving tax compliance as also recognised by envisaged measures in the Stability Programme.

               (13)

               A pension reform was passed in December 2012 and entered into force in January 2013. It addresses challenges identified in the 2012 recommendations, though not sufficiently as it is expected to have only a medium-term impact on public finances (until 2020). While this pension reform is an important step, it does not provide specific measures to contain age-related costs beyond 2020. Further reform efforts are required to improve the sustainability of pension expenditure in the long term, including through aligning the statutory retirement age with gains in life expectancy and by further restricting early retirement. In the area of long term care, demand for services outstrips supply while expenditure is still relatively low. Demand for long-term care and related expenditures are projected to rise substantially in light of the ageing trends. Further evaluations of existing measures would contribute to more evidence-based policy making in this area.

               (14)

               While the size of the Slovenian banking sector is relatively small and less than half of the euro area average, the largest banks experience sustained pressure on capital buffers, which remain low in regional comparison, and their dependence on the state for capital is a substantial threat to the economy. Repeated recapitalisation needs are concentrated in state-owned domestic banks. While the levels of total private debt are below the euro-area average and the alert thresholds of the macroeconomic imbalances scoreboard, the issue is of structural nature. Most of the debt is concentrated in the corporate sector and many companies are over-indebted, which leads to further rises in non-performing loans. At the end of 2012, 23,7 % of corporate loans were in arrears of 90 days or more. Reviving credit to the corporate sector and deleveraging of enterprises are needed to facilitate investment, enhance productivity and competitiveness. Further recapitalisations are foreseen in the Stability Programme. The authorities have confirmed in writing the commitment to provide additional capital if needed. Credit is contracting and the interaction between weak banks and the sovereign has intensified. The interest rate on corporate credit (for loans above EUR 1 million) is more than 2 percentage points higher in Slovenia than in the euro area as a whole and this margin has increased again in 2012. Framework legislation for bank restructuring was passed but still needs to be implemented effectively. The BAMC remains the central institutional platform for bank rehabilitation. The National Reform Programme, complemented by recent information provided by the government describes plans for transfers to the BAMC based on bottom-up stress tests performed by the Bank of Slovenia.
               The authorities have confirmed in writing that they stand ready to work with the Commission and the European Central Bank (ECB) to ensure that independent asset quality reviews are conducted for a selection of banks. The exercise should be system-wide to ensure lasting stability of the banking sector. In other countries such an approach proved to be key to regain confidence, credibility and market access. Information gained from a thorough, external assessment is a necessary basis for an overall financial sector strategy.

               (15)

               The National Reform Programme does not describe any additional steps to strengthen bank supervision, which was identified as necessary in the 2013 in-depth review. In terms of supervisory actions vis-à-vis banks, the only new information in the National Reform Programme relates to the new Bank of Slovenia stress tests. A further examination of measures such as appropriate macro-prudential policies has not been provided. A review of microprudential supervision by an independent expert would also facilitate some of the above recommendations.

               (16)

               A labour market reform was adopted in March 2013 to reduce labour market segmentation and increase flexibility on the labour market. The reform reduces protection of permanent contracts by simplifying dismissal procedures in case of individual and collective dismissals and by reducing dismissal costs. Regulation of fixed-term contracts has been further tightened to reduce misuse, while the use of temporary agency work is restricted. Although the reform goes in the right direction, it remains to be seen whether it is sufficiently ambitious to have a significant impact on labour market segmentation and flexibility, and on Slovenia’s attractiveness for foreign direct investment. No sufficient measure has yet been taken to address the dual labour market caused by student work regulation. The National Reform Programme proposes measures in the right direction. The youth unemployment rate in Slovenia increased strongly, by 4,9 percentage points to 20,6 % in 2012, while the unemployment rate increased by 0,7 percentage points to 9 % in 2012. Despite rising unemployment, the number of unemployed people participating in active labour market policy measures, co-financed by the European Social Fund, decreased considerably in 2012 according to the preliminary national data. No measures have been taken to adapt work environments to longer working lives and only initial tailor-made lifelong learning or active labour market measures have been adopted to increase employment of young tertiary graduates, older workers and low-skilled workers. Slovenia has taken some measures to improve matching of skills to labour market needs. A pilot project on how to evaluate those needs is being carried out by the Public Employment Service but the cooperation with stakeholders needs to be further developed.
               More is needed to improve the attractiveness of relevant vocational education and training programmes. Additional career orientation measures in SMEs are also being implemented. The role of employers in vocational education and training still needs to be strengthened. Improvements in these areas would increase productivity and competitiveness.

               (17)

               Policy action to improve cost-competitiveness has only been partial. In 2012, the government cut nominal gross wages per employee in the public sector by around 3 %. A further reduction of labour costs in the public sector was agreed with social partners in mid-May 2013. The minimum wage is among the highest in the EU as a percentage of the average wage, is indexed to inflation, and was subject to a large discretionary increase in 2010. Although the growth rate of nominal compensation per employee was negative in 2012 (– 0,4 %) nominal unit labour cost (NULC) registered a moderate positive growth in 2012 (0,7 %) due to more negative productivity growth (– 1,1 %). Measures to lift productivity growth and sustained progress in reducing unit labour costs would help to regain competitiveness.

               (18)

               State ownership has a significant role in the Slovenian economy with many features remaining unchanged since the transitional period of the 1990s. The privatisation and corporate restructuring tools adopted during the 1990s resulted in the state remaining dominant, especially in the financial sector. In 2011, state-owned enterprises accounted for one sixth of total value added of the Slovenian economy, around half of the total losses in the corporate sector, and employed one out of eight people. Moreover, state-controlled funds and enterprises have an impact on public finances through the interaction of elevated debt levels, recapitalisation needs and significant government guarantees. The size and weakness of state-owned enterprises hold back economic development and growth and contribute to existing imbalances. State dominance and a frequently malfunctioning governance of state assets impede private domestic and foreign investment, lowering productivity and competitiveness. The cross-ownership of state-owned enterprises in the non-financial sector with state-owned financial institutions creates contagion risks, limits adjustment and distorts resource allocation, especially with regards to new investment.

               (19)

               The National Reform Programme outlines policy priorities in the areas of state ownership and corporate deleveraging, but it does not provide details of measures planned. The 2013 in-depth review outlined the economic outcomes in relation to state ownership, in terms of direct and contingent fiscal costs, and in terms of distortion of normal commercial operations. However, the National Reform Programme cites only the lack of coordination as a drawback to the state’s conduct as an owner of non-financial enterprises. Overall, while the National Reform Programme contains positive elements, it does not provide sufficient information regarding the strategic orientation for companies that will remain in state ownership, and detailed, time-bound commitments to improve their financial performance and management. Some first steps have been taken to improve corporate governance, as recommended in the 2012 country-specific recommendations, and to privatise some state-owned enterprises. Legislation providing for the establishment of the future Slovenia Sovereign Holding (SSH) was enacted, but still needs to be implemented effectively. A register of management and supervisory board appointments in state-owned enterprises with requirements for disclosure of interests could help to increase transparency. The National Reform Programme announces the preparation of a privatisation strategy by the final quarter of 2013, which will be brought forward to the third quarter, following the letter of 23 May 2013. In the meantime, the Government has proposed to Parliament a list of 15 companies for privatisation. Besides minority stakes and SMEs, this list includes also important companies like the second largest bank, NKBM.

               (20)

               Slovenia has a high number of regulated professions and there is scope for a significant reduction of entry barriers which would have a positive effect on employment and competition. The Slovenian authorities launched a reform process in 2012 to review numerous regulated professions with the objective of better defining existing regulated professions, reducing administrative costs and simplifying access to professions. A first set of laws in the field of craft, tourism and construction was due to be adopted by Parliament in early 2013. However, the reform is behind schedule except for the craft sector. Slovenia has set the legal pre-conditions for an independent Competition Protection Agency but still needs to ensure that appropriate staff levels will be continuously ensured. The legislation should be further amended to give the agency a separate budget line, as this is necessary to ensure its financial independence. First instance judicial proceedings in litigious civil and commercial cases as well as bankruptcy procedures are unduly long. Despite a visible positive trend in shortening lengths of civil and commercial cases continued effort is needed to address these issues, as they hamper business activity and reduce Slovenia’s attractiveness for foreign direct investment. In this context, the foreseen cut in the number of judges per inhabitant as set out in the National Reform Programme would have to be counterbalanced by significant increases in effectiveness.

               (21)

               The National Reform Programme asserts the need to restructure non-financial corporations in financial distress but the policy challenge and the policy response regarding corporate restructuring need further elaboration focusing on market-based solutions. Additional measures are needed to attract private investment, including foreign direct investment, and to ensure sufficient private burden-sharing preserving taxpayer resources. The restructuring process should lead to the sale of the restructured companies without involvement of public funding.

               (22)

               Slovenia is in the process of amending legislation to increase the efficiency of insolvency procedures. The Government amended the law on Financial Operations, Insolvency Proceedings and Compulsory Dissolution Act in April 2013. The amendments refine the definition of insolvency and introduce incentives for managers to file for insolvency on time. The current insolvency framework has insufficient incentives and sanctions to ensure that companies file for insolvency at an early stage. The compulsory settlement procedures (in-court reorganisation) are complex and debtor-friendly, particularly for SMEs and micro companies. There are insufficient incentives for early out-of-court settlement, which could help to ensure the continuation of viable businesses. New legislation has been announced to allow for financial restructuring of over-indebted companies early in the process, and the Ministry of Justice envisaged proposing legal changes to facilitate out-of-court restructuring and debt conversion by end of May 2013. A suitable legal framework developed according to an agreed timetable which provides compatible incentives for creditors, owners and management would be essential to facilitate the financial restructuring of illiquid but viable companies.

               (23)

               In the context of the European Semester, the Commission has carried out a comprehensive analysis of Slovenia’s economic policy. It has assessed the Stability Programme and National Reform Programme, and presented an in-depth review. It has taken into account not only their relevance for sustainable fiscal and socioeconomic policy in Slovenia but also their compliance with EU rules and guidance, given the need to reinforce the overall economic governance of the Union by providing EU-level input into future national decisions. Its recommendations under the European Semester are reflected in recommendations (1) to (9) below.

               (24)

               In the light of this assessment, the Council has examined the Stability Programme, and its opinion (5) is reflected in particular in recommendation (1) below.

               (25)

               In the light of the Commission’s in-depth review and this assessement, the Council has examined the National Reform Programme and the Stability Programme. Its recommendations under Article 6 of Regulation (EU) No. 1176/2011 are reflected in all recommendations below.

               (26)

               In the context of the European Semester the Commission has also carried out an analysis of the economic policy of the euro area as a whole. On this basis, the Council has issued specific recommendations addressed to the Member States whose currency is the euro (6). As a country whose currency is the euro, Slovenia also should ensure the full and timely implementation of those recommendations,

         HEREBY RECOMMENDS that Slovenia take action within the period 2013-2014 to:

               1.

               For the year 2013 and beyond, implement and reinforce the budgetary strategy, supported by sufficiently specified structural measures, to ensure the correction of the excessive deficit by 2015 in a sustainable manner and the improvement of the structural balance specified in the Council recommendation under the EDP. After the correction of the excessive deficit, pursue a structural adjustment effort that will enable Slovenia to reach the MTO which should be set in line with the Stability and Growth Pact by 2017. Durable correction of the fiscal imbalances requires the implementation of ambitious structural reforms, which would increase the adjustment capacity of the economy and boost potential growth and employment. Safeguard growth-friendly spending, adopt measures to improve tax compliance and implement measures on the expenditure side underpinned by systematic reviews of public expenditure at all government levels. To improve the credibility of consolidation, complete the adoption of a general government budget balance/surplus rule in structural terms, make the medium-term budgetary framework binding, encompassing and transparent, and strengthen the role of independent bodies monitoring fiscal policy by end 2013. Take measures to gradually reduce the contingent liabilities of the state.

               2.

               Strengthen the long-term sustainability of the pension system beyond 2020 by further adjusting all relevant parameters, including through linking the statutory retirement age to gains in life expectancy, while preserving the adequacy of pensions. Contain age-related expenditure on long-term care and improve access to services by refocusing care provision from institutional to home care, sharpening targeting of benefits, and reinforcing prevention to reduce disability/dependency.

               3.

               Ensure that wage developments, including the minimum wage, support competitiveness and job creation. Monitor closely the effects of the recent labour market reform and if necessary identify the areas where further action is needed to foster job creation and tackle segmentation, including through the regulation for student work. Take further measures to increase employment of young tertiary graduates, older persons and the low-skilled by focusing resources on tailor-made active labour market policy measures while improving their effectiveness. Address the skills mismatch by improving the attractiveness of the relevant vocational education and training programmes and by further developing cooperation with the relevant stakeholders in assessing labour market needs.

               4.

               Take the necessary steps, with input from European partners, to contract an independent external adviser in June 2013 to conduct a system-wide bank asset quality review. Complete this exercise in 2013, with faster progress in the cases of the two banks already subject to the State aid procedure, to accelerate their balance sheet repair. Stand ready to provide additional capital should the asset transfer or asset quality review reveal additional shortfalls. All measures, including objective assessments of capital needs, transfer of assets to Bank Asset Management Company, asset protection scheme, operational implementation of the restructuring measures should be implemented in full compliance with State aid rules in case State aid is involved. In parallel, develop by March 2014 and implement a comprehensive sector strategy to ensure arms-length management of reformed banks and to substantially improve governance, risk management and profitability in the sector, including through consolidation where appropriate. Swiftly proceed with preparations for the announced privatisation of NKBM and establish, by September 2013, an ambitious timetable for the divestment of direct and indirect state shareholdings of banks.

               5.

               Review the bank regulatory framework by end 2013, and based on this review, strengthen supervisory capacity, transparency and statistical disclosure.

               6.

               Accelerate the reform of regulated services, including a significant reduction of entry barriers. Improve the business environment, including through ensuring the independence of and providing sufficient and autonomous financing to the Competition Protection Agency.

               7.

               Build on previous efforts to further reduce the length of judicial proceedings at first instance in litigious civil and commercial cases and the number of pending cases, in particular enforcement cases.

               8.

               As part of the planned strategy of the Government, to be completed by September 2013, classify core and non-core state assets according to economic criteria, with a view to divesting non-core assets. Make the Slovenia Sovereign Holding (SSH) fully operational in a timely manner, and transfer both ownership and management of all stakes to the SSH, potentially excluding those that are on the list for immediate full privatisation. Ensure professional management of the SSH from the outset, potentially including international expertise, and a clearly defined arms’ length relationship with the companies involved. For core stakes, develop sector-specific strategies to improve profitability and corporate governance. Introduce an obligatory and publicly available register of management and supervisory board appointments in state-owned enterprises with requirements for disclosure of interests. Ensure that the regulatory framework facilitates divestment of non-core state assets and that administrative hurdles are minimised.

               9.

               Identify and start to work on removing all existing legal and administrative impediments to sustainable restructuring of over-indebted/undercapitalised but viable companies through market-based solutions. In this context, take measures to ensure sufficient private burden sharing, to increase private investment, including foreign direct investment, and to achieve efficiency gains in troubled companies as part of the restructuring process. Adopt the necessary legal framework for out-of-court restructuring by September 2013, ensuring that it is coherent with the existing provisions on insolvency and provides incentives for both creditors and shareholders to reach out-of-court restructuring agreements. Improve the enforcement of corporate insolvency procedures and in-court settlements, including swiftly resolving pending court cases related to bankruptcy procedures, in order to maximise recovery value and to facilitate the timely and efficient resolution of non-performing loans.

      Done at Brussels, 9 July 2013.

            For the Council

            The President

         R. ŠADŽIUS

      (1)  OJ L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  OJ L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (3)  Maintained for 2013 by Council Decision 2013/208/EU of 22 April 2013 on guidelines for the employment policies of the Member States (OJ L 118, 30.4.2013, p. 21).

      (4)  OJ C 219, 24.7.2012, p. 77.

      (5)  Under Article 5(2) of Regulation (EC) No 1466/97.

      (6)  See page 97 of the current Official Journal.


title: Preporuka Europske središnje banke od 8. rujna 2017. Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Národná banka Slovenska (ESB/2017/27)

text:
               19.9.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 310/1

         PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
   od 8. rujna 2017.
   Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Národná banka Slovenska
   (ESB/2017/27)
   (2017/C 310/01)
   UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 27. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije.

               (2)

               Mandat sadašnjeg vanjskog revizora središnje banke Národná banka Slovenska, društva Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o prestalo je s revizijom za financijsku godinu 2016. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijske godine 2017.

               (3)

               Središnja banka Národná banka Slovenska izabrala je društvo Deloitte Audit s.r.o. kao svoje vanjske revizore za financijske godine od 2017. do 2020., s mogućnošću produljenja mandata na financijske godine od 2021. do 2023.,

         DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
   Preporučuje se da se društvo Deloitte Audit s.r.o. imenuje za vanjskog revizora središnje banke Národná banka Slovenska za financijske godine 2017. do 2020. s mogućnošću produljenja mandata na financijske godine od 2021. do 2023.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 8. rujna 2017.

            Predsjednik ESB-a

         Mario DRAGHI


				|

		52014PC0435

			Preporuka za ODLUKU VIJEĆA o stavljanju izvan snage Odluke 2010/282/EU o postojanju prekomjernog deficita u Austriji /* COM/2014/0435 final */

			   	Preporuka za
ODLUKU VIJEĆA
o stavljanju izvan snage Odluke 2010/282/EU o
postojanju prekomjernog deficita u Austriji
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 126. stavak 12.,
uzimajući u obzir preporuku Komisije,
budući da:
(1)       Odlukom Vijeća
2010/282/EU od 2. prosinca 2009. na temelju preporuke Komisije odlučeno je
da u Austriji postoji prekomjerni deficit. Vijeće je utvrdilo da je
deficit opće države predviđen za 2009. iznosio 3,9 % BDP-a, što
je iznad referentne vrijednosti od 3 % BDP-a iz Ugovora, dok je
predviđeno da će bruto dug opće države dosegnuti 68,2 %
BDP-a u 2009., što je iznad referentne vrijednosti od 60 % BDP-a iz
Ugovora[1].
(2)       U skladu s
člankom 126. stavkom 7. UFEU-a i člankom 3. stavkom 4. Uredbe
Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju
provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita[2], Vijeće je 2.
prosinca 2009. na temelju preporuke Komisije uputilo preporuku Austriji u cilju
okončanja stanja prekomjernog deficita najkasnije do 2013. Preporuka je
objavljena.
(3)       U skladu s člankom 4.
Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženog Ugovorima,
Komisija osigurava podatke za provedbu postupka. U okviru primjene navedenog
Protokola države članice dostavljaju podatke o državnom deficitu i dugu i
drugim povezanim varijablama dvaput godišnje, odnosno do 1. travnja i do
1. listopada u skladu s člankom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br.
479/2009 od 25. svibnja 2009. o primjeni Protokola o postupku u
slučaju prekomjernog deficita priloženog Ugovoru o osnivanju Europske
zajednice[3].

(4)       Pri odlučivanju o tome
je li odluku o postojanju prekomjernog deficita potrebno staviti izvan snage
Vijeće bi trebalo donijeti odluku na temelju dostavljenih podataka.
Nadalje, odluku o postojanju prekomjernog deficita trebalo bi staviti izvan
snage samo ako Komisijine prognoze pokažu da tijekom razdoblja obuhvaćenog
prognozom deficit neće biti veći od praga od 3 % BDP-a[4].
(5)       Na temelju podataka koje je
osigurala Komisija (Eurostat) u skladu s člankom 14. Uredbe (EZ) br.
479/2009, slijedom obavijesti Austrije iz travnja 2014. i na temelju programa
stabilizacije 2014. i Komisijine proljetne prognoze 2014. opravdano je donijeti
sljedeće zaključke:
–
Nakon što je dosegnuo vrhunac od 4,5 % BDP-a u
2010., deficit opće države u Austriji već se 2011. spustio ispod
referentne vrijednosti od 3 % BDP-a iz Ugovora. To poboljšanje, u
usporedbi s prvobitno predviđenim fiskalnim ishodom, bilo je povezano s
uvažavanjem mjera državnih rashoda za rekapitalizaciju  „loše banke” KA Finanz
(oko 0,4 % BDP-a) u državnim računima iz 2012., kada su nastali
utjecaji potvrđeni na temelju financijskih izvještaja banke. U manjim
razmjerima smanjenje deficita proizlazi iz rashoda nižih od predviđenih na
svim razinama vlasti i povoljnijih gospodarskih uvjeta, što je dovelo do
većeg rasta prihoda od predviđenog. Suprotno državnim i Komisijinim
prognozama, deficit opće države 2012. je i dalje bio ispod 3 % BDP-a.
No zbog očekivanih rizika povezanih s mogućim dodatnim operacijama
spašavanja financijskog sektora koje su mogle dovesti do deficita iznad
3 % BDP-a u narednim godinama, Komisija nije preporučila prijevremeno
stavljanje izvan snage postupka u slučaju prekomjernog deficita.
Međutim rizici se nisu ostvarili te je u 2013. u Austriji zabilježen
deficit od 1,5 % BDP-a. Navedeno dodatno smanjenje deficita bilo je u
velikoj mjeri posljedica neočekivanog dosega jednokratnih mjera povezanih
s prodajom frekvencijskih područja za mobilnu telefoniju, koja odgovara
iznosu od gotovo 0,6 % BDP-a.
–
U programu stabilizacije 2014. – 2018., koji je
austrijska vlada donijela 29. travnja 2014., predviđa se da će
deficit opće države porasti na 2,7 % BDP-a u 2014., a nakon toga
pasti na 1,4 % BDP-a u 2015. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2014.
predviđa se deficit od 2,8 % BDP-a u 2014. i 1,5 % BDP-a u 2015.
Stoga bi tijekom razdoblja obuhvaćenog prognozom deficit trebao ostati
ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a. Osim toga, u okviru Uredbe (EU)
br. 473/2013 vlada je najavila i u dopisu Komisiji potvrdila skup dodatnih
ušteda i većih prihoda, koje je Komisija procijenila na 0,2 % BDP-a,
a čiji je cilj izbjeći predviđeno znatno odstupanje od potrebnog
puta prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnih ciljeva.
–
Porast deficita opće države u 2014. uzrokovan
je uspostavom loše banke (tijelo za likvidaciju, Abbaueinheit) za
likvidaciju imovine umanjene vrijednosti banke Hypo Alpe Adria. Skupina
vanjskih stručnih savjetnika koje je imenovala vlada procijenila je
učinak uspostave tijela za likvidaciju banke Hypo Alpe Adria na iznos do 4
milijarde EUR (1,2 % BDP-a) uključujući učinak
dokapitalizacije od 750 milijuna EUR koja je već izvršena u 2014.
Konačni učinak na povećanje deficita ovisit će o neovisnoj
reviziji kvalitete imovine banke Hypo Alpe Adria koja će se pokrenuti
tijekom ove godine kako bi se Eurostatu omogućila ocjena statističkog
bilježenja te operacije. Čini se da sadašnja procjena stručnih
savjetnika sadržava razumnu mjeru opreza te se stoga može smatrati
vjerodostojnom; međutim ne može se isključiti veći utjecaj na
deficit koji proizlazi iz navedenog postupka. To je glavni negativni rizik u
prognozama deficita za 2014. U isto vrijeme te uzimajući u obzir dodatne
diskrecijske mjere koje je najavila vlada nakon objavljivanja Komisijine
prognoze, a koje bi trebale dovesti do dodatnog smanjenja ukupnog deficita,
čini se da su rizici za deficit u 2014. u općem smislu uravnoteženi.
–
Strukturni saldo, odnosno saldo prilagođen na
temelju gospodarskog ciklusa i bez jednokratnih i drugih privremenih mjera, od
2011. do 2013. u prosjeku se svake godine poboljšavao za gotovo 0,7 %
BDP-a, uglavnom u skladu s preporukama Vijeća. Na temelju Komisijine
proljetne prognoze, njezine procjene ažuriranog nacrta proračunskog plana
podnesenog 29. travnja 2014. i dodatnih mjera koje je vlada najavila 12.
svibnja 2014., u 2014. predviđa se blago poboljšanje strukturnog salda. U
tom se kontekstu čini da se trenutačno pojavljuje jaz od 0,5 %
BDP-a u odnosu na potrebnu prilagodbu strukturnog salda prema ostvarenju
srednjoročnog cilja u 2014., što upućuje na to da postoji potreba za
učvršćivanjem proračunskih mjera kako bi se osigurala potpuna
usklađenost s preventivnim dijelom pakta s obzirom na novi rizik znatnog
odstupanja od potrebnog puta prilagodbe.
–
Udio duga u BDP-u povećao se od 2009. do 2013.
sa 69,2 % na 74,5 %. Predviđa se da će bruto dug opće
države 2014. porasti na oko 80 % BDP-a, uglavnom zbog uključenja u
dug opće države obveza koje su nastale u pogledu prijenosa imovine umanjene
vrijednosti banke Hypo Alpe Adria na tijelo za likvidaciju.
(6)       Vijeće podsjeća na
to da je počevši od 2014., što je godina koja slijedi nakon smanjenja
prekomjernog deficita, Austrija podložna preventivnom dijelu Pakta o
stabilnosti i rastu te bi trebala odgovarajućom brzinom napredovati prema
ostvarenju srednjoročnog cilja, među ostalim poštovanjem referentnog
mjerila za rashode, te dostatno napredovati prema usklađenosti s
kriterijem duga u skladu s člankom 2. stavkom 1.a Uredbe Vijeća (EZ)
1467/97 iz srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u
slučaju prekomjernog deficita.
(7)       U skladu s člankom 126.
stavkom 12. Ugovora, Odluka Vijeća o postojanju prekomjernog deficita
stavlja se izvan snage ako Vijeće smatra da je u predmetnoj državi
članici prekomjerni deficit smanjen.
(8)       Vijeće smatra da je
prekomjerni deficit u Austriji smanjen i stoga je Odluku 2010/282/EU potrebno
staviti izvan snage,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Iz sveobuhvatne procjene proizlazi da je
stanje prekomjernog deficita u Austriji ispravljeno.
Članak 2.
Stoga se Odluka 2010/282/EU stavlja izvan
snage.
Članak 3.
Ova je Direktiva upućena Austrijskoj
Republici.
Sastavljeno u Bruxellesu,
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               Deficit opće države za 2009. nakon toga je revidiran
na 5,5 % BDP-a, a dug opće države na 116,4 % BDP-a.
[2]               SL L 209, 2.8.1997., str. 6.
[3]               SL L 145, 10.6.2009, str. 1.
[4]               U skladu sa „Specifikacijama za provedbu Pakta o
stabilnosti i rastu i smjernicama u pogledu oblika i sadržaja programa
stabilnosti i konvergencije” od 3. rujna 2012. Vidi: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


title: Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi Portugala za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Portugala za 2014.

text:
               29.7.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 247/102

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 8. srpnja 2014.
   o nacionalnom programu reformi Portugala za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Portugala za 2014.
   2014/C 247/20
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., temeljene na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika, kojom će se usredotočiti na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti.

               (2)

               Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije „Europa 2020.” i provedbi preporuka za pojedinu zemlju.

               (4)

               Portugal je do 17. svibnja 2014. podlijegao programu makroekonomske prilagodbe u skladu s člankom 1. stavkom 2. Provedbene odluke Vijeća 2011/344/EU (3), kojom je predviđeno da će financijska pomoć biti dostupna tijekom razdoblja od tri godine. Vijeće je 23. travnja 2014. odlučilo (4) produljiti dostupnost financijske pomoći za šest tjedana kako bi se omogućila sveobuhvatna i temeljita ocjena usklađenosti s uvjetima programa te propisna isplata posljednje tranše kredita. Na temelju članka 12. Uredbe (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) Portugal je stoga bio izuzet od praćenja i ocjenjivanja u okviru europskog semestra za koordinaciju ekonomske politike tijekom trajanja spomenutog programa. Budući da je izišao iz programa, Portugal bi sada trebalo u potpunosti ponovno uključiti u okvir europskog semestra.

               (5)

               Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Komisija je također 13. studenoga 2013. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (6) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja.

               (6)

               Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjerâ za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom kojom se potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

               (7)

               U skladu s Uredbom (EU) br. 472/2013 Portugal je bio izuzet od obveze podnošenja nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti za vrijeme trajanja programa makroekonomske prilagodbe. Unatoč tomu Portugal je 30. travnja 2014. podnio ažurirani dokument o fiskalnoj strategiji (Documento de Estratégia Orçamental) i dopis Vlade s najnovijim podacima o ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020. Vlada je 17. svibnja 2014. u dokumentu pod nazivom „Put k rastu, srednjoročna strategija reformi za Portugal” predstavila tekući program reformi i nove inicijative usmjerene na održivi rast.

               (8)

               Cilj proračunske strategije opisane u dokumentu o fiskalnoj strategiji za 2014. jest održivo smanjenje prekomjernog deficita do 2015. te ostvarenje srednjoročnog cilja do 2017. Strategijom se predviđa smanjenje državnog deficita na 4,0 % BDP-a u 2014. te dodatno smanjenje na 2,5 % BDP-a u 2015., u skladu s ciljevima koji su utvrđeni u preporuci u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita od 21. lipnja 2013. te potvrđeni 12. revizijom programa makroekonomske prilagodbe. Međutim, Ustavni sud 30. svibnja 2014. poništio je konsolidacijske mjere, čiji je procijenjeni utjecaj na proračunski saldo u 2014. oko 0,4 % BDP-a, s mogućim daljnjim utjecajem u 2015. Kako bi ostvarila dogovorene ciljeve, Vlada će morati uvesti jednakovrijedne zamjenske mjere. Međutim, dvije odluke Ustavnog suda još nisu donesene, što onemogućuje potpunu kvantifikaciju mjera koje je potrebno poduzeti. S obzirom na ograničenost vremena na raspolaganju, Vlada će možda biti prisiljena primijeniti mjere kojima se manje potiče rast, prije svega na strani prihoda. Za razdoblje nakon 2015. strategijom se potvrđuje namjera da se srednjoročni cilj ostvari do 2017. provedbom strukturne prilagodbe od 0,5 % BDP-a u 2016. i postizanjem strukturnog deficita od 0,5 % u 2017. Prema strategiji, bruto dug opće države dosegnut će u 2014. najvišu razinu od 130,2 % BDP-a te će se od 2015. postupno početi smanjivati. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja u okviru strategije u skladu je s proljetnom prognozom Komisije te ga je analiziralo Vijeće za javne financije. Nakon odluke Ustavnog suda fiskalna strategija u 2014. morat će se izmijeniti kako bi se ostvario ciljni deficit od 4 % BDP-a. Međutim, i dalje postoje rizici u pogledu ostvarenja ciljeva, posebice zbog pravne nesigurnosti i statističkog utjecaja mjera usmjerenih na učinkovitije upravljanje prekomjernim dugovima nekih poduzeća u državnom vlasništvu.
               Proračunska prilagodba u 2015. temelji se na mjerama fiskalne konsolidacije u visini od 0,8 % BDP-a, što se smatra dostatnim za postizanje ciljne razine od 2,5 % BDP-a. Na temelju ocjene Vladine fiskalne strategije i Komisijinih prognoza, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da su ciljevi iz strategije u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu.

               (9)

               Fiskalnu konsolidaciju treba poduprijeti dodatnim reformama sustava upravljanja javnim financijama. Posebice, unatoč napretku ostvarenom u okviru programa makroekonomske prilagodbe, potrebno je dovršiti sveobuhvatnu reformu okvirnog zakona o proračunu i uložiti dodatne napore kako bi se provedbom zakona o kontroli obveza osigurala stroga kontrola rashoda te spriječilo daljnje gomilanje zaostataka u javnom sektoru. Presudnu će ulogu imati restrukturiranje poduzeća u državnom vlasništvu, osiguravanje njihove financijske održivosti i stroga kontrola rashoda u području mirovinskog i zdravstvenog sustava. Na strani prihoda ima prostora za uspostavu poreznog sustava kojim se u većoj mjeri potiče rast i za daljnje poticanje porezne discipline.

               (10)

               Portugal je suočen s izazovima povezanima s razinom nezaposlenosti, koja je unatoč nedavnom padu i dalje visoka, osobito među mladima. Stopa nezaposlenosti u 2013. iznosila je 16,4 %, a nezaposlenosti mladih 38,1 %, što je znatno iznad prosjeka EU-a, a isto vrijedi i za postotak mladih koji su nezaposleni i nisu uključeni u programe obrazovanja ili osposobljavanja. Tradicionalno visoka stopa zaposlenosti osoba od 20 do 64 godine u Portugalu znatno se smanjila od početka gospodarske krize te je sa 73,1 % u 2008. pala na 65,6 % u 2013. Kada je riječ o nezaposlenosti mladih, u skladu s ciljevima jamstva za mlade, glavni izazovi uključuju slabo obuhvaćanje neregistriranih mladih osoba i potrebu za boljim usklađivanjem programa obrazovanja i izobrazbe s potrebama tržišta rada. Portugal je u okviru programa makroekonomske prilagodbe proveo niz reformi tržišta rada usmjerenih na pojednostavnjenje pretjerano restriktivnih propisa u području zaštite radnih mjesta, čime je povećana fleksibilnost mehanizama određivanja plaća i poboljšano funkcioniranje javnih službi za zapošljavanje i aktivacijskih politika. Izazovi su i dalje prisutni, osobito u pogledu potrebe rješavanja problema rascjepkanosti tržišta rada i poboljšanja prilagodbe plaća gospodarskim prilikama. Neovisna ocjena učinaka nedavno provedenih reformi u sustavu zaštite radnih mjesta osobito bi pridonijela ocjeni njihova utjecaja na otvaranje radnih mjesta, radnu nesigurnost, ukupne troškove rada te na broj žalbi podnesenih sudu zbog otpuštanja i njihov ishod. Unatoč nastojanjima da se ublaže negativne socijalne posljedice, nužna gospodarska prilagodba nakon krize negativno se odrazila na siromaštvo.

               (11)

               Portugal je ostvario znatan napredak u reformi obrazovnog sustava zahvaljujući mjerama za suzbijanje ranog prekida školovanja, povećanje udjela stanovništva sa završenim tercijarnim obrazovanjem i usklađivanje ponude i potražnje vještina na tržištu rada. Međutim, ključnu će ulogu imati potpuna provedba mjera i učinkovita uporaba financijskih sredstava. Prije svega potrebno je raditi na smanjenju neadekvatnosti vještina, među ostalim i povećanjem kvalitete i privlačnosti strukovnog obrazovanja i izobrazbe (uključujući dvojno strukovno obrazovanje i osposobljavanje), poticanjem sudjelovanja poslodavaca u oblikovanju programa te osiguravanjem primjerene obuke na radnom mjestu i programa pripravništva. Uz to je potrebno i učinkovito uspostaviti službe za profesionalno usmjeravanje i savjetovanje učenika i studenata u sekundarnom i tercijarnom obrazovanju, u skladu s potrebama tržišta rada i predviđenom potražnjom za vještinama, te osnažiti veze s poslovnim sektorom.

               (12)

               Portugal je u okviru programa makroekonomske prilagodbe poduzeo znatne korake za poboljšanje kapitalne osnove bankarskog sektora i jačanje okvira za njegov nadzor i sanaciju. Međutim, veliki su izazovi, uključujući profitabilnost portugalskih banaka, i dalje prisutni i zahtijevaju pozorno praćenje i upravljanje. Podaci za prvo tromjesečje 2014. pokazuju da su neke od banaka koje su primile pomoć zabilježile pozitivne rezultate. Kvaliteta imovine i dalje je velik problem jer se nastavljaju bilježiti visoke razine umanjenja vrijednosti od oko 6 % ukupnog bruto iznosa kredita te povišene razine (10,6 %) loših kredita, prije svega u korporativnom segmentu (iznad 16 %) prema podacima dostupnima krajem 2013. Portugal je donio niz mjera za pojednostavnjenje kreditiranja održivih društava, ali su uvjeti financiranja i dalje nepovoljni (osobito za MSP-ove) te su mogućnosti nebankovnog financiranja korporativnog sektora i dalje ograničene. Novoodobreni krediti za MSP-ove smanjili su se u 2013. za 4,8 % u odnosu na 2012. Prosječne kamatne stope na nove kredite portugalskim poduzećima nešto su se smanjile od početka 2013., ali ostaju znatno iznad prosjeka europodručja. Visoka razina zaduženosti korporativnog sektora i potreba za daljnjim razduživanjem bankarskog sektora i dalje ograničavaju sposobnost banaka za kreditiranje održivih poduzeća po razumnoj cijeni.

               (13)

               Kako bi se osigurala učinkovitost i održivost energetskog sektora te snizile cijene energije za gospodarstvo, u okviru programa makroekonomske prilagodbe provedena su dva paketa mjera. Međutim, potrebno je dodatno smanjiti rente u energetskom sektoru te riješiti problem visokog i rastućeg duga. Portugal je u tu svrhu najavio treći paket mjera kojim se među ostalim predviđa i da poseban namet kojem podliježu energetski operateri, uveden 2014., ostane na snazi i u 2015. Nadalje, pitanja poboljšanja prekogranične integracije energetskih mreža i ubrzavanja provedbe projekata u području elektroenergetskog i plinskog povezivanja i dalje su neriješena te zahtijevaju pouzdano praćenje s ciljem okončanja odsječenosti Pirenejskog poluotoka od energetskog tržišta EU-a. Kada je riječ o prometnom sektoru, u okviru programa ostvaren je napredak osobito u pogledu poboljšanja konkurentnosti portugalskih luka, izrade sveobuhvatnog dugoročnog plana u području prometa nakon što se otklone slabosti i nedostaci te u pogledu poboljšanja regulatornog okvira. Međutim, potrebne su dodatne mjere za učinkovitu provedbu tog sveobuhvatnog dugoročnog plana i akcijskog plana u području reformi luka. Mjere su potrebne i za osiguranje neovisnosti i kapaciteta prometnog regulatornog tijela te financijske održivosti državnih poduzeća u tom sektoru, kao i za unaprjeđenje učinkovitosti i tržišnog natjecanja u željezničkom prometu.

               (14)

               Ključna reforma u području najmova u urbanim područjima provedena je kako bi se uravnoteženjem prava i obveza najmodavaca i najmoprimaca, uvođenjem veće fleksibilnosti u pogledu trajanja ugovora te poticanjem obnove stvorilo dinamičnije tržište nekretnina. I dalje je potrebno raditi na sveobuhvatnoj ocjeni utjecaja te reforme na temelju podataka o ključnim pokretačima tržišta i sivoj ekonomiji na portugalskom tržištu najma nekretnina. Portugal je ostvario znatan napredak u unaprjeđenju poslovnog okruženja, osobito poticanjem boljih okvirnih uvjeta, promicanjem poduzetničke kulture i poboljšanjem stečajnih postupaka za poduzeća u poteškoćama. Sada bi pozornost trebalo preusmjeriti na provedbu. Pojednostavnjeni su i administrativni postupci i postupci licenciranja, ali brojne se mjere tek trebaju provesti. Potrebni su dodatni napori kako bi se uklonile prepreke tržišnom natjecanju u sektoru usluga, prije svega donošenjem izmjena sektorskih propisa, ali i u području profesionalnih usluga, donošenjem propisa o ostalim strukovnim organizacijama. Kada je riječ o zakonodavnom uređenju i tržišnom natjecanju, naknadnim je mjerama potrebno osigurati neovisnost i autonomiju nacionalnih sektorskih regulatornih tijela i tijela nadležnog za tržišno natjecanje. Plaćanja tijela javne vlasti i dalje se odvijaju uz znatna kašnjenja.

               (15)

               U okviru programa makroekonomske prilagodbe ostvaren je dobar napredak u pogledu racionalizacije i modernizacije javne uprave u području zapošljavanja, politike plaća, radnih uvjeta, organizacijske učinkovitosti i kvalitete usluga. Međutim, pojedine je predviđene mjere reforme tek potrebno dovršiti te je potrebno poboljšati transparentnost. Unatoč znatnom napretku ostvarenom u pogledu veće učinkovitosti pravosudnog sustava, zahtijevaju se dodatna poboljšanja, prije svega kada je riječ o duljini postupaka, stopi riješenosti predmeta, broju predmeta u postupku te postupku praćenja i evaluacije.

               (16)

               Komisija na temelju analize zaključuje da je uspješna provedba programa makroekonomske prilagodbe imala ključnu ulogu u upravljanju gospodarskim i financijskim rizicima i smanjenju neravnoteža. Portugal je u okviru spomenutog programa donio čitav niz ambicioznih strukturnih reformi koje počinju donositi rezultate u smislu veće konkurentnosti i povratka na put gospodarskog rasta, ali su potrebni dodatni napori kako bi se ocijenio utjecaj reformi na funkcioniranje gospodarstva. Stoga je sve provedene reforme važno stalno pratiti kako bi se ocijenilo pridonose li jačanju konkurentnosti i povećanju proizvodnje i zaposlenosti.

               (17)

               Budući da će nakon dovršetka programa makroekonomske prilagodbe, čiji je zakonski rok 28. lipnja 2014., Portugal biti u potpunosti uključen u ciklus europskog semestra, Komisija je na temelju toga ocijenila dokumente koje je dostavio Portugal. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Portugalu, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 8. u nastavku.

               (18)

               Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo Vladinu fiskalnu strategiju, a njegovo je mišljenje (7) navedeno prije svega u preporuci 1. u nastavku. Ove su preporuke sastavljene nakon nedavnog dovršetka programa makroekonomske prilagodbe te se stoga temelje na dostignućima tog programa kako bi se osigurala njegova trajna provedba.

               (19)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela i analizu ekonomske politike europodručja kao cjeline. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (8). Kao država čija je valuta euro, Portugal bi trebao osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka.

         PREPORUČUJE da Portugal u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.

               Provesti potrebne mjere fiskalne konsolidacije za 2014. kako bi ostvario fiskalne ciljeve i spriječio akumuliranje novih zaostataka. Tijekom 2015. provoditi revidiranu proračunsku strategiju u cilju smanjenja deficita na 2,5 % BDP-a, u skladu s ciljem predviđenim preporukom u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita, te istovremeno izvršiti potrebnu strukturnu prilagodbu. Konsolidacijske mjere koje Ustavni sud ne smatra ustavnima što je prije moguće nadomjestiti mjerama sličnog opsega i kvalitete. Smanjiti prekomjerni deficit na održiv način kojim se pogoduje rastu, pri čemu bi se trebala ograničiti primjena jednokratnih/privremenih mjera. Nakon što smanji prekomjerni deficit, nastaviti s planiranom godišnjom strukturnom prilagodbom prema srednjoročnom cilju, u skladu sa zahtjevom u pogledu godišnje strukturne prilagodbe u visini od najmanje 0,5 % BDP-a, odnosno više od toga u povoljnim razdobljima, i osigurati poštovanje kriterija duga kako bi se omogućilo održivo smanjenje visokog udjela duga opće države u BDP-u. Dati prednost fiskalnoj konsolidaciji koja se temelji na mjerama na strani rashoda i dodatno povećati učinkovitost i kvalitetu javnih rashoda. Održati čvrstu kontrolu rashoda u središnjoj, regionalnoj i lokalnoj upravi. Nastaviti restrukturiranje poduzeća u državnom vlasništvu. Do kraja 2014. razviti nove sveobuhvatne mjere, kao dio mirovinske reforme koja je u tijeku, s ciljem poboljšanja srednjoročne održivosti mirovinskog sustava. Kontrolirati rast rashoda u području zdravstvene skrbi i nastaviti bolničku reformu. Revidirati porezni sustav tako da se njime u većoj mjeri pridonosi rastu. Nastaviti s poboljšanjem porezne discipline i suzbijanjem utaje poreza na temelju veće učinkovitosti porezne uprave. Ojačati sustav upravljanja javnim financijama brzim dovršetkom i provedbom sveobuhvatne reforme okvirnog zakona o proračunu do kraja 2014. Osigurati strogo poštovanje zakona o kontroli obveza. Od 2015. nadalje učinkovito primjenjivati jedinstvenu ljestvicu plaća i dodataka u javnom sektoru.

               2.

               Osigurati da se kretanje minimalne plaće uskladi s ciljevima poticanja zapošljavanja i konkurentnosti. Osigurati da se sustavom određivanja plaća promiče usklađivanje plaća i produktivnosti na sektorskoj razini i/ili razini poduzeća. U dogovoru sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalom praksom istražiti mogućnost međusobno usuglašenih privremenih suspenzija kolektivnih ugovora na razini poduzeća. Do rujna 2014. podnijeti prijedloge za međusobne usuglašene privremene suspenzije kolektivnih ugovora na razini poduzeća te za reviziju produženja kolektivnih ugovora.

               3.

               Do ožujka 2015. podnijeti neovisnu evaluaciju nedavnih reformi sustava zaštite radnih mjesta, zajedno s akcijskim planom za moguće dodatne reforme usmjerene na rješavanje problema rascjepkanosti tržišta rada. Nastaviti tekuću reformu aktivnih politika tržišta rada i javnih službi za zapošljavanje kako bi se povećale stope zaposlenosti i sudjelovanja na tržištu rada, prije svega poboljšanjem usluga savjetovanja i pružanja pomoći pri traženju zaposlenja te sustava aktivacije/sankcioniranja, a u cilju smanjenja dugotrajne nezaposlenosti i uključivanja onih koji imaju najlošiji pristup tržištu rada. Riješiti problem visoke razine nezaposlenosti mladih, posebice učinkovitim predviđanjem potražnje za vještinama i obuhvaćanjem neregistriranih mladih osoba, u skladu s ciljevima iz jamstva za mlade. Osigurati primjereni doseg socijalne pomoći, uključujući program minimalnog dohotka, pri čemu je istovremeno potrebno osigurati učinkovitu aktivaciju korisnika pomoći.

               4.

               Poboljšati kvalitetu i relevantnost obrazovnog sustava za tržište rada kako bi se smanjio broj osoba koje rano prekidaju školovanje i riješio problem slabih obrazovnih rezultata. Osigurati učinkovitost javnih rashoda u obrazovnom sektoru i smanjiti neadekvatnost vještina, među ostalim i povećanjem kvalitete i privlačnosti strukovnog obrazovanja i izobrazbe te njegovanjem suradnje s poslovnim sektorom. Unaprijediti suradnju između tijela za javna istraživanja i poslovnog sektora te poticati prijenos znanja.

               5.

               Pratiti stanje likvidnosti banaka i moguće manjke kapitala, među ostalim i tematskim provjerama na licu mjesta i testiranjem otpornosti na stres. Ocijeniti planove za oporavak banaka i prema potrebi uvesti poboljšanja u postupak evaluacije. Provesti sveobuhvatnu strategiju radi smanjenja prekomjernog duga korporativnog sektora i ojačati napore kako bi se proširio spektar alternativnih mogućnosti financiranja, među ostalim i u ranim fazama razvoja poslovanja, unaprjeđenjem učinkovitosti instrumenata za restrukturiranje duga (osobito PER i SIREVE) za održiva poduzeća, uvođenjem poticaja za uključivanje banaka i dužnika u ranu fazu postupka restrukturiranja te poboljšanjem dostupnosti financijskih sredstava na tržištu kapitala. Osigurati da se utvrđenim mjerama podupire preraspodjela financijskih sredstava prema proizvodnim sektorima gospodarstva, uključujući održivim MSP-ovima, istovremeno izbjegavajući rizike u pogledu javnih financija i financijske stabilnosti. Do kraja rujna 2014. uvesti sustav ranog upozorenja, uglavnom u svrhu nadzora, kako bi se utvrdila poduzeća, uključujući MSP-ove, s velikom vjerojatnošću nastanka statusa neispunjavanja obveza zbog prekomjerne razine zaduženosti te koji može, neizravno, promicati rano restrukturiranje korporativnog duga.

               6.

               Provesti drugi i treći paket mjera u energetskom sektoru namijenjen smanjenju troškova energije za gospodarstvo te do 2020. riješiti problem duga u sektoru opskrbe električnom energijom i pozorno pratiti provedbu. Poboljšati prekograničnu integraciju energetskih mreža i ubrzati provedbu projekata u području elektroenergetskog i plinskog povezivanja. Provesti sveobuhvatni dugoročni plan u području prijevoza i utvrditi „kronogram” reformi lučkog sektora. Dovršiti koncesije u području prometa za metropolitanska područja Lisabona i Porta. Osigurati da su ponovni pregovori o postojećim lučkim koncesijama i novi sustavi izdavanja odobrenja usmjereni na učinkovitost te u skladu s načelima unutarnjeg tržišta, prije svega s pravilima u području javne nabave. Do kraja rujna 2014. osigurati potpunu neovisnost i operativnost nacionalnog regulatornog tijela u području prometa (ATM). Osigurati financijsku održivost državnih poduzeća u sektoru prometa. Povećati učinkovitost i tržišno natjecanje u željezničkom sektoru provedbom plana za konkurentnost CP Carga nakon preseljenja teretnih terminala, istovremeno osiguravajući neovisnosti rada upravitelja infrastrukture u državnom vlasništvu i prijevoznika u željezničkom prometu.

               7.

               Dodatno poboljšati evaluaciju tržišta nekretnina, među ostalim i uspostavom, do kraja 2014., sustavnijeg okvira za praćenje i izvješćivanje te izraditi sveobuhvatno izvješće o sivoj ekonomiji na tom tržištu. Nastaviti s naporima za daljnju provedbu evidencije regulatornih opterećenja kako bi se do ožujka 2015. obuhvatili sektori koji dosad nisu bili obuhvaćeni. Do kraja rujna 2014. donijeti i provesti preostala rješenja o izdavanju dozvola i izmjene sektorskih propisa. Do kraja rujna 2014. ukloniti preostala ograničenja u sektoru profesionalnih usluga i donijeti izmijenjene statute strukovnih organizacija koji u okviru programa makroekonomske prilagodbe nisu bili doneseni. Riješiti problem kašnjenja s plaćanjima u javnom sektoru. Nacionalnim regulatornim tijelima i tijelu nadležnom za tržišno natjecanje osigurati odgovarajuća sredstva.

               8.

               Nastaviti s racionalizacijom i modernizacijom središnje, regionalne i lokalne javne uprave. Provesti reforme usmjerene na povećanje učinkovitosti pravosudnog sustava i povećanje transparentnosti. Pojačati napore u pogledu evaluacije reformi provedenih u okviru programa makroekonomske prilagodbe te planiranih i budućih reformi. U zakonodavni proces uključiti obvezne sustavne ex ante i ex post ocjene. Na državnoj razini uspostaviti funkcionalno neovisnu središnju jedinicu za ocjenjivanje sa zadaćom da svakih šest mjeseci izrađuje ocjene i izvješća o provedbi tih reformi, među ostalim i o dosljednosti s ex ante ocjenom utjecaja te po potrebi predlaže korektivno djelovanje.

      Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. C. PADOAN

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (3)  Provedbena odluka Vijeća 2011/344/EU od 30. svibnja 2011. o dodjeli financijske pomoći Unije Portugalu (SL L 159, 17.6.2011., str. 88.).

      (4)  Provedbena odluka Vijeća (2014/234/EU) od 23. travnja 2014. o izmjeni Provedbene odluke 2011/344/EU od 30. svibnja o dodjeli financijske pomoći Unije Portugalu (SL L 125, 26.4.2014., str. 75.).

      (5)  Uredba (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora država članica europodručja koje su suočene s ozbiljnim poteškoćama u odnosu na svoju financijsku stabilnost ili im prijete takve poteškoće (SL L 140 , 27.5.2013., str. 1.).

      (6)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.)

      (7)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.

      (8)  Vidjeti str. 141 ovoga Službenog lista.