title: Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2018. o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2018.

text:
               10.9.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 320/84

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 13. srpnja 2018.
      o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2018.
      (2018/C 320/19)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Austrija navodi kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za Preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 22. ožujka 2018. Vijeće je 14. svibnja 2018. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (2) („Preporuka za europodručje”).

                  (2)

                  Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Austrija bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, koja je navedena u preporukama 1. i 2. u nastavku.

                  (3)

                  Izvješće za Austriju za 2018. objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Austrije u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017. (3), mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Austrije u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

                  (4)

                  Austrija je 25. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018., a 21. ožujka 2018. svoj Program stabilnosti za 2018. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (5)

                  Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (6)

                  Na Austriju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2018. očekuje poboljšanje ukupnog salda s deficita od 0,7 % BDP-a u 2017. na suficit od 0,4 % BDP-a u 2022. Predviđeno je da se u 2019. ostvari srednjoročni proračunski cilj, odnosno strukturni deficit od 0,5 % BDP-a počevši od 2017. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u postupno smanjiti sa 78,1 % BDP-a u 2017. na 62,2 % BDP-a u 2022. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan je za 2018. i vjerojatan poslije toga. Glavni rizici za srednjoročno proračunsko planiranje jesu diskrecijske mjere politike predviđene od 2020., kao što je najavljena reforma poreza na dohodak, čiji učinci na proračun još nisu potpuno precizirani.

                  (7)

                  U Programu stabilnosti upućuje se na znatan učinak iznimnog priljeva izbjeglica i mjera sigurnosti na proračun i pružaju odgovarajući dokazi o opsegu i prirodi tih dodatnih proračunskih troškova. U skladu s podacima Komisije prihvatljivi dodatni rashodi u 2017. za izniman priljev izbjeglica iznosili su 0,03 % BDP-a, dok za mjere sigurnosti nije bilo novih troškova. Odredbama iz članka 5. stavka 1. i članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 uzimaju se u obzir ti dodatni rashodi jer su priljev izbjeglica te ozbiljnost terorističke prijetnje neuobičajeni događaji, njihov je utjecaj na javne financije Austrije znatan, a održivost ne bi bila ugrožena ako se dopusti privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Stoga, kako bi se u obzir uzeli dodatni troškovi povezani s izbjeglicama, smanjena je potrebna prilagodba prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja za 2017.

                  (8)

                  Vijeće je 11. srpnja 2017. preporučilo Austriji da osigura da odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja u 2018. bude ograničeno na mogućnost odstupanja povezanog s učinkom iznimnog priljeva izbjeglica i mjera sigurnosti na proračun. To je u skladu s najvećom stopom nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda od 3,3 % u 2018., što odgovara dopuštenom smanjenju strukturnog salda za 0,2 % BDP-a. Uzimajući u obzir odobrena odstupanja, u proljetnoj prognozi Komisije za 2018. upućuje se na rizik od određenog odstupanja od tog zahtjeva u 2018. i tijekom 2017. i 2018. zajedno.

                  (9)

                  Austrija bi u 2019. trebala ostvariti svoj srednjoročni proračunski cilj, uzimajući u obzir odstupanje povezano s neuobičajenim događajima za koje je odobreno privremeno odstupanje. To je u skladu s najvećom stopom nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda od 2,9 %, što odgovara poboljšanju strukturnog salda za 0,3 % BDP-a. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2018., ne bude li promjene u politikama, za Austriju bi u 2019. postojao rizik od značajnog odstupanja od tog zahtjeva zbog odstupanja tijekom 2018. i 2019. zajedno. Istodobno se predviđa da će Austrija biti unutar razmaka od 0,1 % BDP-a od ostvarenja svojeg srednjoročnog cilja u 2019. Osim toga, predviđa da će Austrija u 2018. i 2019. poštovati pravilo o dugu. Općenito, Vijeće smatra da Austrija treba biti spremna poduzeti dodatne mjere kako bi 2018. osigurala usklađenost te da bi 2019. trebalo poduzeti potrebne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (10)

                  Prema Izvješću o starenju stanovništva iz 2018. predviđeno povećanje rashoda za mirovine, zdravstvenu zaštitu i dugotrajnu skrb upućuje na srednji rizik za fiskalnu održivost u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju. Austrijski javni rashodi za mirovine viši su od prosjeka Unije (13,8 % u usporedbi s 11,2 % BDP-a u 2016.), a očekuje se da će se do 2070. dodatno povećati (0,5 % u odnosu na -0,2 % BDP-a). Nedavnim reformama uspješno se potaknulo kasnije umirovljenje. Međutim, bez povećanja zakonske dobi za umirovljenje, daljnjim akumuliranjem prava na naknade tijekom produljenog radnog vijeka ne poboljšava se dugoročna održivost. Zakonska dob za umirovljenje za žene (60 godina) među najnižima je u Uniji. Zakonska dob za umirovljenje za žene postupno će se početi prilagođavati od 2024. te će se tek od 2033. uskladiti sa zakonskom dobi za umirovljenje za muškarce. Opće povećanje zakonske dobi za umirovljenje i ograničavanje prijevremenog umirovljenja pridonijeli bi održivosti mirovinskog sustava u kontekstu starenja stanovništva.

                  (11)

                  Javni rashodi za zdravstvenu zaštitu viši su od prosjeka Unije (7 % u usporedbi sa 6,8 % BDP-a u 2016.), a očekuje se da će se povećati više od prosjeka Unije (1,3 % u odnosu na 0,9 % BDP-a), čime bi se javni rashodi za zdravstvenu zaštitu do 2070. povećali na 8,3 % BDP-a. Predviđa se da će se do 2070. rashodi za dugotrajnu skrb udvostručiti sa 1,9 % na 3,8 % BDP-a. Uvođenjem gornjih granica rashoda u okviru zakona o financijskom ujednačavanju iz 2017., reformom za jačanje primarne zdravstvene zaštite i smanjenjem ovisnosti o bolničkom sektoru počelo je rješavanje pitanja održivosti. Ustrajno velik broj agencija za zdravstveno osiguranje pokazatelj je potencijalnih daljnjih ušteda u troškovima upravljanja i administrativnim troškovima. Kvalitetu i troškovnu učinkovitost poboljšala bi i djelotvornija javna nabava (npr. objava natječaja u cijeloj Uniji, uporaba drugih kriterija za dodjelu osim cijene i agregiranje međuregionalnih natječaja). U području dugotrajne skrbi, očekuje se da će nedavne mjere politike kao što je odluka o ukidanju mogućnosti korištenja privatne imovine osoba za financiranje dugotrajne bolničke skrbi povećati rashode, a ne ih ograničiti.

                  (12)

                  Zakon o financijskom ujednačavanju iz 2017. pridonio je racionalizaciji fiskalnih odnosa različitih razina vlasti tako što je uveo financiranje usmjereno na projekte, pojednostavio distribuciju međuvladinih transfera i saveznim državama dodijelio vlastite prihode. Međutim, unatoč tim reformama, fiskalni okvir i dalje je nejasan te je i dalje prisutna znatna neusklađenost između nadležnosti za rashode i za prikupljanje prihoda, što je slab poticaj za povećanje učinkovitosti na podnacionalnoj razini.

                  (13)

                  Unatoč poreznoj reformi iz 2016., porezno opterećenje rada i dalje je veliko, a tijekom vremena će se postupno i povećati ako se porezni razredi ne indeksiraju prema inflaciji. Osobe s višim dohotkom imale su razmjerno veliku korist od reforme u usporedbi s osobama s nižim dohotkom, a porezno opterećenje za osobe s niskim dohotkom i dalje je visoko. Također, od porezne reforme više su koristi imali muškarci nego žene. Čini se da se izvori prihoda koje se smatra manje štetnima za rast, kao što su periodični porezi na nekretnine, nedovoljno iskorištavaju, uglavnom zbog dosta zastarjele porezne osnovice. Prihodi od periodičnih poreza na nekretnine u Austriji niski su i iznose 0,2 % BDP-a, dok je prosjek Unije u 2016. bio 1,6 % BDP-a. U rješavanju tog problema moglo bi pomoći prebacivanje poreznog opterećenja s rada na manje štetne izvore prihoda.

                  (14)

                  Tržište rada bilježi dobre rezultate no i dalje su prisutne poteškoće za određene skupine (npr. žene i osobe migrantskog podrijetla). Unatoč općenito visokoj stopi zaposlenosti žena, njihov položaj na tržištu rada u smislu zaposlenja u punom radnom vremenu i dalje je prilično loš. Stopa zaposlenosti žena u nepunom radnom vremenu (dobi između 20 i 64 godine) koja je 2017. iznosila 47,9 % i dalje je jedna od najviših u Uniji (prosjek Unije: 31,1 %). Pitanja povezana s pristupom formalnoj skrbi za djecu, osobito izvan urbanih područja, pridonose tom položaju. Visok udio žena zaposlenih u nepunom radnom vremenu, koji je uvelike posljedica toga što žene obavljaju važne neplaćene poslove kao što je skrb za djecu i članove obitelji, ali i nižeg dohotka po satu, pridonosi postojano velikoj razlici u plaćama između spolova. Niži dohodak ima izravan učinak na stjecanje uvjeta za mirovinu, što rezultira velikom razlikom u iznosu mirovina.

                  (15)

                  Obrazovni rezultati učenika u nepovoljnom položaju nisu se poboljšali. I dalje je golema razlika u uspješnosti između učenika s migrantskim podrijetlom i onih bez njega. Nacionalno testiranje provedeno 2016. potvrdilo je da otprilike jedna četvrtina učenika osmih razreda ne ispunjava obrazovne standarde u njemačkom jeziku ili ih samo djelomično ispunjava. Nedavno međunarodno testiranje potvrdilo je i sve veće razlike u čitanju učenika nižeg socioekonomskog statusa ili migrantskog podrijetla. Usporedba rezultata Programa za međunarodnu procjenu učenika (PISA) iz 2012. i 2015. pokazuje da se udio učenika sa slabim rezultatima povećao u sva tri ključna područja koja su testirana, tj. u matematici, čitanju i prirodoslovlju. Razina učenika rođenih u Austriji viša je od razine učenika iz prve generacije migranata za gotovo tri godine školovanja.

                  (16)

                  Iako je produktivnost u Austriji visoka, rast produktivnosti posljednjih godina usporen je unatoč znatnim naporima koje poduzima, kao što je ulaganje u istraživanje i razvoj i poboljšanje okvira za novoosnovana poduzeća. Preostale politike za potporu rastu produktivnosti odnose se na digitalizaciju poduzeća, rast poduzeća i tržišno natjecanje u području usluga. U Austriji postoje znatne prepreke pristupu i restriktivna pravila o obavljanju poslovnih usluga i reguliranih profesija. One uključuju posebne zahtjeve u pogledu vlasničke strukture, široki opseg djelatnosti rezerviranih za određene profesije i interdisciplinarna ograničenja. Važni instrumenti za rješavanje tog pitanja jesu nastavak ulaganja napora u cilju smanjenja opterećenja i planirana evaluacija austrijskog zakona o dozvolama za obavljanje djelatnosti (Gewerbeordnung).

                  (17)

                  Veća razina tržišnog natjecanja u sektoru usluga Austriji bi pomogla u rješavanju izazova širenja digitalnih tehnologija i poslovnih modela, prije svega među mikro, malim i srednjim poduzećima. Digitalizacija tih poduzeća posebno je važna u Austriji jer su ona okosnica austrijskog gospodarstva. Od ključne su važnosti inicijative kao što su „KMU Digital” i „AT:net” i provedba digitalnih smjernica „Digital Roadmap Austria”. Dodatno se pitanje odnosi na jačanje poduzeća, konkretno visoko inovacijskih poduzeća. Prepreke postoje u kasnijoj fazi financiranja, u obliku vlasničkog kapitala i pristupa javnim tržištima kapitala za rastuća poduzeća. Poduzeća s visokom stopom rasta od ključne su važnosti za širenje novih tehnologija i poslovnih modela, uključujući digitalne, a time i za rast produktivnosti.

                  (18)

                  Komisija je u okviru Europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Austrije i objavila je u Izvješću za Austriju za 2018. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2018. i Nacionalni program reformi za 2018. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Austriji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Austriji, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja u Uniji na način da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (19)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2018. i njegovo je mišljenje (5) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

            PREPORUČUJE da Austrija u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Ostvariti srednjoročni proračunski cilj u 2019., uzimajući u obzir odstupanje povezano s neuobičajenim događajima za koje je odobreno privremeno odstupanje. Osigurati održivost sustava zdravstvene zaštite i dugotrajne skrbi te mirovinskog sustava, među ostalim povećanjem zakonske dobi za umirovljenje i ograničavanjem prijevremenog umirovljenja. Povećati djelotvornost javnih usluga, među ostalim i usklađivanjem nadležnosti za financiranje i potrošnju.

                  2.

                  Smanjiti porezni klin, posebno za osobe s niskim dohotkom, preusmjerivanjem poreznog opterećenja na izvore prihoda koji su manje štetni za rast. Poboljšati položaj žena na tržištu rada. Poboljšati osnovne vještine mladih osoba u nepovoljnom položaju i osoba migrantskog podrijetla. Poduprijeti rast produktivnosti poticanjem digitalizacije poduzeća i rasta poduzeća te smanjenjem regulatornih prepreka u uslužnom sektoru.

         Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2018.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            H. LÖGER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  SL C 179, 25.5.2018., str. 1.

         (3)  SL C 261, 9.8.2017., str. 1.

         (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (5)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2018. o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije za 2018.

text:
               10.9.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 320/103

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 13. srpnja 2018.
      o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije za 2018.
      (2018/C 320/23)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je Slovenija utvrđena kao jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za Preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 22. ožujka 2018. Vijeće je 14. svibnja 2018. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (3) („Preporuka za europodručje”).

                  (2)

                  Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Slovenija bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, kako se navodi u preporukama u nastavku, a posebno u preporuci 1.

                  (3)

                  Izvješće za Sloveniju za 2018. objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Slovenije u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017. (4), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Slovenije u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 7. ožujka 2018. U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Sloveniji ne postoje makroekonomske neravnoteže.

                  (4)

                  Slovenija je 13. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018., a 26. travnja 2018. svoj Program stabilnosti za 2018. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (5)

                  Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (6)

                  Slovenija je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe prijelaznom pravilu o dugu. Program stabilnosti za 2018. podnijela je tehnička vlada i on se temelji na pretpostavci nepromijenjene politike. Vlada u Programu očekuje da će se ukupni suficit povećati na 0,4 % BDP-a u 2018. te dosegnuti 0,9 % BDP-a u 2021. Ne očekuje se da će se, na pretpostavci nepromijenjene politike, 2021. ostvariti srednjoročni proračunski cilj, odnosno suficit od 0,25 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2018. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 69,3 % BDP-a u 2018. te se nastaviti smanjivati i u 2021. iznositi 58,3 % BDP-a. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerodostojan je.

                  (7)

                  Vijeće je 11. srpnja 2017. preporučilo Sloveniji da osigura da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (6) u 2018. ne premaši 0,6 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1,0 % BDP-a. Istovremeno je navedeno da će se ocjenom nacrta proračunskog plana za 2018. i naknadnom ocjenom proračunskih rezultata za 2018. morati uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike koji doprinosi jačanju postojećeg oporavka te osiguravanju održivosti javnih financija. Nakon ocjene jačine oporavka u Sloveniji koju je Komisija izradila u okviru svojeg mišljenja o nacrtu proračunskog plana Slovenije za 2018., u kojoj se uvažavaju izazovi održivosti s kojima se Slovenija suočava, potreban je strukturni fiskalni napor od najmanje 0,6 % BDP-a u 2018., bez mogućnosti dodatnih odstupanja tijekom godine dana. To odgovara stopi nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda koja ne premašuje 1,5 %. Uzimajući to u obzir u ukupnoj ocjeni i na temelju proljetne prognoze Komisije za 2018., postoji rizik značajnog odstupanja od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2018.

                  (8)

                  Budući da u Sloveniji udio duga opće države u BDP-u premašuje 60 % i da predviđeni pozitivni proizvodni jaz iznosi 4,1 % BDP-a, stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2019. ne bi trebala biti viša od 2,2 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1,0 % BDP-a u skladu s matricom zahtjeva u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Istodobno postoje čvrste naznake o tome da su podcijenjeni neiskorišteni kapaciteti gospodarstva jer se očekuje da će inflacija 2019. dosegnuti 2 %, razina podzaposlenosti veća je nego prije krize, a ulaganja se oporavljaju nakon znatnog smanjenja u godinama krize. Osim toga, instrument za testiranje vjerodostojnosti upućuje na visok stupanj nesigurnosti u pogledu procjena proizvodnog jaza utemeljenih na zajedničkoj metodologiji. Na toj se osnovi čini se da je primjerena godišnja strukturna prilagodba od 0,65 % BDP-a, što odgovara najvećoj stopi rasta neto primarnih državnih rashoda od 3,1 %. Ne bude li promjene u politikama, postoji rizik od značajnog odstupanja od tog zahtjeva u 2019. te u 2018. i u 2019. kad se zajedno uzmu u obzir. Predviđa se da će Slovenija poštovati prijelazno pravilo o dugu u 2018. i pravilo o dugu u 2019. Općenito, Vijeće smatra da bi se od 2018. trebale poduzeti potrebne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (9)

                  Vlada je predložila prijedloge reforme zdravstvenog sustava. Nacrt zakona o zdravstvenoj skrbi i zdravstvenom osiguranju, koji je središnji element reforme kojim će se osigurati dugoročno financiranje zdravstvenog sustava, upućen je Gospodarsko-socijalnom vijeću na savjetovanje u prosincu 2017., ali nije donesen prije izbora, što znači da njegovo donošenje nije izvjesno. Trenutačno je u izradi nacrt zakona o dugotrajnoj skrbi, na temelju kojeg bi dugotrajna skrb postala novi stup socijalne sigurnosti koji bi bio komplementaran drugim sustavima socijalne sigurnosti (zdravstvena skrb, socijalna skrb, mirovinsko osiguranje). I dalje je neizvjesno kako će Slovenija povećati troškovnu učinkovitost, dostupnost i kvalitetu skrbi u budućnosti. U 2017. doneseni su prijedlozi izmjene Zakona o liječnicima, Zakona o zdravstvenim djelatnostima, Zakona o pravima pacijenata i Zakona o interventnim mjerama namijenjenima osiguranju financijske stabilnosti javnih zdravstvenih ustanova i sad ih je potrebno provesti kako bi se osigurala dostupnost i kvalitetna skrb. Poduzeti su početni koraci za provedbu nacionalnog plana zdravstvene skrbi za razdoblje od 2016. do 2025. Postupno se uvode ambulante obiteljske medicine, planira se uspostava sustava ocjene zdravstvenih tehnologija do 2020., a rješenjima e-zdravstva poboljšat će se praćenje na nacionalnoj razini. Osim toga, očekuje se da će prednosti bolje koordinacije javne nabave u zdravstvu pridonijeti povećanju troškovne učinkovitosti nabave.

                  (10)

                  U srpnju 2017. Gospodarsko-socijalno vijeće jednoglasno je donijelo dokument pod nazivom „Polazišne točke za modernizaciju sustava mirovinskog i invalidskog osiguranja u Republici Sloveniji”. U njemu su prikazane razne mjere kojima bi se mogle osigurati adekvatne mirovine te održiv i transparentan mirovinski sustav. Međutim, još nema konkretnog akcijskog plana za donošenje tih mjera te unatoč dogovoru socijalnih partnera i vlade o donošenju reforme do 2020., još nije utvrđeno razdoblje postupnog uvođenja reforme. Preostaju sljedeći izazovi: osigurati dugoročnu održivost i primjerenost mirovinskog sustava prilagođavanjem zakonske dobi za umirovljenje i promicanjem umirovljenja u kasnijoj dobi; povećati pokrivenost dopunskim mirovinskim osiguranjem; na primjeren način uzeti u obzir promjenjivost karijera i smanjiti rizike od siromaštva u starijoj dobi.

                  (11)

                  Nastavio se gospodarski rast i dodatno se poboljšala situacija na tržištu rada i socijalni trendovi. Smanjio se broj osoba suočenih s rizikom od siromaštva ili socijalne isključenosti, no taj je broj za starije osobe i dalje iznad prosjeka Unije, posebno za žene. Zaposlenost je nastavila rasti, a nezaposlenost se dodatno smanjila. Međutim, prisutne su naznake manjka radne snage u nizu strukovnih zanimanja. Dugotrajna nezaposlenost i dalje je veća od razina zabilježenih prije krize, a dugotrajno nezaposleni čine više od polovine svih nezaposlenih. S posebno velikim izazovima suočavaju se radnici starije dobi, čije su stope aktivnosti i zaposlenosti i dalje među najnižima u Uniji. Slovensko društvo brzo stari, što znači da se smanjuje broj radno sposobnog stanovništva i ponuda na tržištu rada. Kao odgovor na taj trend vlada je pripremila strategiju pod nazivom „Strategija aktivnog starenja”, ali nedostaju konkretni planovi djelovanja.

                  (12)

                  Zbog starenja stanovništva naglašena je potreba za povećanjem stope sudjelovanja u obrazovanju odraslih, koja je od 2010. u padu i posebno je niska među niskokvalificiranim i starijim radnicima. Poboljšanjem vještina u okviru cjeloživotnog učenja povećale bi se prilike za zapošljavanje, posebno niskokvalificiranih i starijih radnika. Stopa zaposlenosti niskokvalificiranih radnika poboljšala se, ali je i dalje ispod razine zabilježene prije krize i ispod prosjeka Unije. Evaluacija aktivnih politika tržišta rada pokazala je da većina programa ostvaruje dobre rezultate, ali rashodi u tom području i stopa sudjelovanja nezaposlenih u programima i dalje su ograničeni. Iako je reforma tržišta rada iz 2013. očito pridonijela zapošljavanju određenih ranjivih skupina, još nije riješen problem rada na određeno vrijeme.

                  (13)

                  Donesene su mjere kojima je cilj poboljšati mogućnosti financiranja poduzeća u Sloveniji i pružiti im alternative bankovnim kreditima. Međutim, oslanjanje na bankovne kredite stalni je izazov u pogledu financiranja, posebno za mala i srednja poduzeća, za koja je pristup financiranju i dalje prepreka rastu. Postojeće mjere još nisu rezultirale poboljšanim financiranjem, posebno u slučaju inovacijskih poduzeća. U Sloveniji posluje tek mali broj poduzeća koja se brzo šire i takvim poduzećima nedostaje potpora za njihovo širenje. Upotreba poduzetničkog kapitala kao jednog od oblika financiranja vlasničkim kapitalom raste, ali s vrlo niske početne razine. Inovacijskim poduzećima potrebno je učinkovitije javno istraživanje, koje je trenutačno otežano zbog poteškoća u privlačenju domaćih i stranih talenata te manjka plaćanja na temelju rezultata. Razina privatnih ulaganja u Sloveniji i dalje je relativno niska u odnosu na usporedive zemlje, što znači da je potrebno usmjeriti napore u daljnje poboljšanje okvirnih uvjeta za ulaganja, posebno u područjima s velikim potencijalom za povećanje produktivnosti.

                  (14)

                  Još uvijek veliko regulatorno i administrativno opterećenje otežava poslovanje. Administrativne prepreke smatraju se jednim od najproblematičnijih čimbenika za poslovanje u Sloveniji. To se uglavnom odnosi na nesigurnost i složenost poreznih postupaka, ali nije ograničeno na to područje – primjerice, još uvijek je potrebno oko godinu dana da se trgovački predmeti počnu razmatrati pred sudom. Slovenija je izradila instrument kako bi smanjila administrativno opterećenje te napreduje u pogledu primjene tog instrumenta. Međutim, znatan dio te primjene još nije ostvaren.

                  (15)

                  Isto tako, Slovenija je tek počela rješavati problem visoke razine restriktivnih propisa u određenim uslužnim sektorima. Provedene su reforme za liberalizaciju reguliranih profesija odnosno zahtjeva za arhitekte i inženjere strojarstva, ali još nisu riješena druga pitanja koja su utvrdile službe Komisije. Reforme bi koristile i slovenskim proizvodnim poduzećima koja ovise o konkurentskim uslugama.

                  (16)

                  Učinkovita javna nabava ključna je za kontrolu troškova i poboljšanje kvalitete slovenskog zdravstvenog sektora. Proširenje centralizirane javne nabave, te drugi oblici objedinjavanja nabave, primjerice zajednička javna nabava koju provode bolnice, ključno je za osiguranje kvalitetnih zaliha inovativnih proizvoda po konkurentskim cijenama.

                  (17)

                  Slovenija ima poteškoća s rješavanjem problema neučinkovitosti javne nabave. Razina tržišnog natjecanja među ponuditeljima relativno je niska, na što upućuje mali broj primljenih ponuda po natječaju i visoki udio pregovaračkih postupaka bez prethodne objave poziva na nadmetanje. Posljednje navedenim također se smanjuje transparentnost. Profesionalizacija sudionika u postupcima nabave je niska i malobrojni su zaštitni mehanizmi protiv korupcije i tajnih dogovora među ponuditeljima. Posebno, neovisnost Državnog povjerenstva za reviziju ograničena je zbog postupka imenovanja njezinih članova. Iako su prema procjenama nadležnih tijela gospodarski kriminal i korupcija posljednjih godina uzrokovali znatnu štetu, još se čeka provedba određenih reformi za suzbijanje korupcije.

                  (18)

                  Prisutnost državnih poduzeća u slovenskom gospodarstvu i dalje je visoka, posebno u financijskom sektoru. Objavljeni planovi privatizacije sporo se provode. Provedbom privatizacije povećala bi se dugoročna održivost poduzeća i smanjili rizici za javne financije.

                  (19)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Slovenije i objavila je u Izvješću za Sloveniju za 2018. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2018., Nacionalni program reformi za 2018. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Sloveniji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Sloveniji, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja u Uniji na način da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (20)

                  Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2018. i njegovo mišljenje (7) posebno je navedeno u preporuci 1. u nastavku.

            PREPORUČUJE da Slovenija u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2019. ne premašuje 3,1 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,65 % BDP-a. Donijeti i provoditi zakon o zdravstvenoj skrbi i zdravstvenom osiguranju i planiranu reformu dugotrajne skrbi. Osigurati dugoročnu održivost i primjerenost mirovinskog sustava, među ostalim povećanjem zakonske dobi za umirovljenje i ograničavanjem prijevremenog umirovljenja. Povećati zapošljivost niskokvalificiranih i starijih radnika s pomoću cjeloživotnog učenja i mjera aktivacije.

                  2.

                  Razviti alternativne izvore financiranja za brzorastuća poduzeća. Smanjiti prepreke ulasku na tržište tako što će se revidirati regulacija tržišta proizvoda i ograničiti administrativno opterećenje. Poboljšati tržišno natjecanje, profesionalizaciju i neovisni nadzor u području javne nabave. Provesti privatizaciju u skladu s postojećim planovima.

         Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2018.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            H. LÖGER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

         (3)  SL C 179, 25.5.2018., str. 1.

         (4)  SL C 261, 9.8.2017., str. 1.

         (5)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (6)  Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

         (7)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2018. o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2018.

text:
               10.9.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 320/33

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 13. srpnja 2018.
      o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2018.
      (2018/C 320/08)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 također donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je Španjolska utvrđena kao jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za Preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 22. ožujka 2018. Vijeće je 14. svibnja 2018. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (3) („Preporuka za europodručje”).

                  (2)

                  Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Španjolska bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, koja je navedena u preporukama od 1. do 3. u nastavku.

                  (3)

                  Izvješće za Španjolsku za 2018. objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Španjolske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017. (4), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Španjolske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, koji su također objavljeni 7. ožujka 2018. Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Španjolskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Posebno, u kontekstu visoke nezaposlenosti, visoke razine vanjskog i unutarnjeg duga, koje uključuju javni i privatni dug, i dalje su slabe točke koje imaju prekogranični značaj. Ostvaruje se ponovno vanjsko uravnoteženje zahvaljujući suficitu tekućeg računa koji se bilježi od 2013. i koji se temelji na strukturnim poboljšanjima trgovinskih rezultata. Međutim, neto vanjske obveze i dalje su visoke. Ostvaruje se napredak i u smanjenju duga privatnog sektora, čemu doprinose i povoljni uvjeti za rast, ali i dalje je potrebno razduživanje. Zdraviji financijski sektor podupire gospodarsku aktivnost. Unatoč snažnom rastu nominalnog BDP-a udio državnog duga u BDP-u tek se sporo smanjuje. Nastavlja se brzi pad stope nezaposlenosti, ali je ona i dalje vrlo visoka, a visok stupanj segmentacije tržišta rada sprječava brži rast produktivnosti rada. Nakon što je u razdoblju od 2012. do 2015. zabilježena značajna provedba reformi, napredak u pogledu provedbe preporuka postao je ograničeniji. Postojeće gospodarsko stanje otvara mogućnosti za provedbu preostalih reformi kako bi se povećala otpornost španjolskog gospodarstva i ostvario rast produktivnosti.

                  (4)

                  Španjolska je trenutačno obuhvaćena korektivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. U svojem Programu stabilnosti za 2018. Španjolska najavljuje da će do 2018. smanjiti prekomjerni deficit u skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2017/984 o pozivanju Španjolske da poduzme mjere za smanjenje deficita koje se smatraju potrebnima za ispravljanje stanja prekomjernog deficita (5). Planira se nastavak poboljšanja salda proračuna opće države, koji bi u 2021. trebao ostvariti suficit od 0,1 % BDP-a. U Programu stabilnosti za 2018. uključene su sve mjere iz nacrta zakona o proračunu koji je podnesen parlamentu 3. travnja 2018. te dodatne mjere najavljene do kraja travnja 2018. Ne predviđa se da će se u razdoblju obuhvaćenom Programom stabilnosti za 2018. ostvariti srednjoročni proračunski cilj, odnosno uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu. U Programu stabilnosti za 2018. predviđa se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 97,0 % u 2018., 95,2 % u 2019. i 89,1 % u 2021. Makroekonomske pretpostavke na kojima se temelji Program stabilnosti za 2018. vjerodostojne su. Općenito, planirano ostvarenje ciljeva za ukupni deficit i dalje se temelji na snažnim gospodarskim izgledima i činjenici da bi rast državnih rashoda trebao biti manji od rasta nominalnog BDP-a. Rizici za ostvarenje fiskalnih ciljeva odnose se na veći rast prihoda i ograničeniji rast rashoda nego što se to predviđa u proljetnoj prognozi Komisije za 2018. te na moguću realizaciju dodatnih nepredviđenih obveza.

                  (5)

                  Vijeće je Odlukom (EU) 2017/984 zatražilo od Španjolske da do 2018. okonča stanje prekomjernog deficita i osobito da smanji deficit opće države na 4,6 % BDP-a u 2016., 3,1 % BDP-a u 2017. i 2,2 % BDP-a u 2018. Na temelju ažurirane proljetne prognoze Komisije za 2016. to poboljšanje salda proračuna opće države u skladu je s pogoršanjem strukturnog salda za 0,4 % BDP-a u 2016. i poboljšanjem od 0,5 % BDP-a u 2017. i 2018. Ukupni deficit Španjolske iznosio je 3,1 % BDP-a u 2017., kako je propisano u Odluci Vijeća (EU) 2017/984. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2018. predviđa se da će se ukupni deficit smanjiti na 2,6 % BDP-a u 2018., što je 0,4 % BDP-a više od cilja za ukupni deficit utvrđenog u Programu stabilnosti za 2018. i onog koji je utvrdilo Vijeće. U usporedbi s Programom stabilnosti za 2018. u proljetnoj prognozi Komisije za 2018. predviđa se manji rast državnih prihoda i nešto veći rast rashoda. U proljetnoj prognozi Komisije za 2018. predviđa se da će se strukturni saldo u 2018. pogoršati za 0,3 % BDP-a zbog mjera kojima se povećava deficit iz nacrta zakona o proračunu za 2018. koji je podnesen parlamentu 3. travnja 2018. te da će se u 2019. samo neznatno poboljšati. Ne očekuju se da će se fiskalni napor ostvariti u 2018. ni kumulativno u razdoblju 2016.–2018. Iako ekonomska ekspanzija potiče smanjenje deficita, ona se ne primjenjuje za strukturno poboljšanje javnih financija. U skladu s time, Komisija je u svojem mišljenju o ažuriranom nacrtu proračunskog plana Španjolske za 2018. zaključila da je taj plan uglavnom u skladu s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu s obzirom na to da se u proljetnoj prognozi Komisije za 2018. predviđa da će se prekomjerni deficit pravovremeno smanjiti, iako je ekspanzivan.

                  (6)

                  Ako se u 2019. ostvari pravodobno i trajno smanjenje prekomjernog deficita, Španjolska bi trebala biti obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podlijegati prijelaznom pravilu o dugu. Budući da je u Španjolskoj udio duga opće države veći od 60 % BDP-a i da predviđeni proizvodni jaz iznosi 2,3 % BDP-a, nominalni rast neto primarnih državnih rashoda (6) trebao bi se u 2019. smanjiti za barem 0,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1,0 % BDP-a u skladu s matricom zahtjeva u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Istodobno postoje naznake o tome da su podcijenjeni neiskorišteni kapaciteti gospodarstva. Očekuje se da će Španjolska u 2019. i dalje imati jednu od najvećih stopa nezaposlenosti u Uniji, zbog čega će pritisci na plaće biti ograničeni, osobito u privatnom sektoru, dok bi inflacija trebala ostati manja od 2 %. To upućuje na daljnju stagnaciju tržišta rada. Nadalje, iako se prema Komisijinoj ocjeni ne čini da su procjene proizvodnog jaza temeljene na zajednički dogovorenoj metodologiji nevjerodostojne, ta ocjena upućuje na poprilično širok raspon vjerodostojnih procjena proizvodnog jaza za Španjolsku. Na temelju te metodologije čini se da je godišnja strukturna prilagodba od 0,65 % BDP-a primjerena, što odgovara najvećoj stopi rasta neto primarnih državnih rashoda od 0,6 %. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2018., ne bude li promjene u politikama, postoji rizik od značajnog odstupanja od potrebne fiskalne prilagodbe u 2019. Nadalje, ne predviđa se da će Španjolska u 2019. poštovati prijelazno pravilo o dugu. Općenito, Vijeće smatra da Španjolska treba biti spremna poduzeti dodatne mjere kako bi u 2018. osigurala usklađenost te da bi od 2019. trebalo poduzeti potrebne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Bilo bi razborito sve neočekivane prihode iskoristiti za daljnje smanjenje udjela duga opće države.

                  (7)

                  Nadalje, u Odluci (EU) 2017/984 Vijeće je od Španjolske zatražilo i da poduzme mjere za poboljšanje svojeg fiskalnog okvira kako bi se povećao automatizam mehanizama za sprečavanje i ispravljanje odstupanja od fiskalnih ciljeva i povećao doprinos pravila o potrošnji iz Zakona o stabilnosti fiskalnoj konsolidaciji. Međutim, u Programu stabilnosti za 2018. ne navode se planovi za jačanje nacionalnog pravila o potrošnji. Ne navode se ni mjere kojima bi se tim zakonom povećao automatizam korektivnih i preventivnih mehanizama. Vijeće je od Španjolske zatražilo i da poduzme mjere za poboljšanje svojeg okvira politike javne nabave. Španjolska je ostvarila napredak u donošenju novog zakona o ugovorima o nabavi u javnom sektoru u studenome 2017. Ipak, novim propisima može se poboljšati učinkovitost i transparentnost javne nabave samo ako se oni provedu brzo i ambiciozno uspostavom nove upravljačke strukture i jačim mehanizmima za kontrolu postupaka nabave na svim razinama vlasti. Posebno, u budućoj nacionalnoj strategiji za javnu nabavu trebalo bi navesti ex ante i ex post postupke kontrole koje će provoditi nove strukture. Vlada je u lipnju 2017. od neovisnog fiskalnog tijela naručila provedbu analize potrošnje za odabrane subvencije u javnom sektoru. Komisija nadzire provedbu te analize, koja bi se trebala dovršiti početkom 2019.

                  (8)

                  Španjolska je 27. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018. i svoj Program stabilnosti za 2018. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (9)

                  Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (10)

                  Zaposlenost u Španjolskoj i dalje raste brzom dinamikom, čemu doprinose provedene reforme tržišta rada i ograničavanje plaća. Nastavlja se pad stope nezaposlenosti, no ona je i dalje veća od razine zabilježene prije razdoblja krize i među najvišim je stopama u Uniji. To znači da je potencijal rada znatno neiskorišten, osobito kod mladih nezaposlenih osoba. Smanjuje se udio nezaposlenih osoba koje su nezaposlene dulje od godinu dana, no oni i dalje čine 44,5 % svih nezaposlenih osoba. Španjolska je donijela niz inicijativa politika kojima se dugotrajno nezaposlenima pruža individualizirana potpora i mladima pomaže da pristupe tržištu rada i poboljšaju svoju zapošljivost, prvenstveno povećanjem broja korisnika Garancije za mlade. Učinkovitost tih mjera ovisi i o kapacitetima regionalnih službi za zapošljavanje i socijalnih službi za pružanje individualizirane potpore tražiteljima zaposlenja, što sporo napreduje. Ima prostora i za veću suradnju s poslodavcima, prije svega povećanjem udjela slobodnih radnih mjesta koje oglašavaju službe za zapošljavanje i boljim profiliranjem tražitelja zaposlenja i uparivanjem njihovih vještina s potrebama poslodavaca. Istovremeno bi trebalo nastaviti provoditi napore u cilju bolje koordinacije službi za zapošljavanje i socijalnih službi, u čemu je zabilježen određeni napredak u 2017.

                  (11)

                  Udio zaposlenika s ugovorima na određeno vrijeme jedan je od najvećih u Uniji, i uglavnom uključuje mlade i niskokvalificirane radnike. Ugovori na određeno vrijeme često su kratkoročni i rijetko su polazište za sklapanje ugovora na neodređeno vrijeme. Njihova rasprostranjena primjena, uključujući u sektorima koji su manje skloni sezonskim ili cikličkim poslovima, može spriječiti brži rast produktivnosti te se često povezuje s manjim pravima na socijalne naknade i većim rizicima od siromaštva. Iako se u posljednje dvije godine postotni udio ugovora na neodređeno vrijeme u neto rastu zaposlenosti povećao, potrebne su daljnje mjere kako bi se potaknuo prelazak s ugovora na određeno vrijeme na ugovore na neodređeno vrijeme. Sustav poticaja za zapošljavanje i dalje je fragmentiran te nije učinkovito usmjeren na poticanje zapošljavanja na neodređeno vrijeme. Španjolska je donijela plan o smanjenju primjene ugovora na neodređeno vrijeme u javnom sektoru, no provedba je tek započela i treba se ubrzati da bi se dosegnuo cilj od 8 % u 2019. Veći kapaciteti inspektorata rada i njihova veća učinkovitost u sprječavanju zlouporabe ugovora na određeno vrijeme doveli su do pretvaranja većeg broja takvih ugovora u ugovore na neodređeno vrijeme, no čini se da se time poslodavce ne obeshrabruje da se njima služe u velikoj mjeri. U okviru tripartitnih okruglih stolova organiziranih početkom 2017. na kojima se raspravljalo o kvaliteti zapošljavanja još nisu izneseni konkretni prijedlozi. Nedavno se povećala uključenost socijalnih partnera u izradu politika, no i dalje ima prostora za poboljšanje.

                  (12)

                  Gospodarski rast i otvaranje radnih mjesta doprinose smanjenju udjela osoba izloženih riziku od siromaštva i socijalne isključenosti, koji je i dalje iznad prosjeka Unije, kao i dohodovna nejednakost. Zabrinutost izaziva siromaštvo zaposlenih osoba, osobito u kućanstvima čiji su članovi zaposleni na određeno vrijeme ili na nepuno radno vrijeme. Iako se smanjuje, stopa siromaštva djece i dalje je vrlo visoka. Učinak socijalnih transfera osim mirovina na smanjenje siromaštva ispod je prosjeka Unije te se smanjuje. Programe zajamčenog dohotka karakteriziraju velike razlike u uvjetima pristupa među regijama i rascjepkanost višestrukih nacionalnih programa namijenjenih raznim kategorijama tražitelja zaposlenja kojima upravljaju različite uprave. Zbog toga određeni broj ljudi ne prima potporu koja im je potrebna. Nije još donesen akcijski plan slijedom nedavno provedene studije u kojoj se ocijenila učinkovitost nacionalnih i regionalnih programa zajamčenog dohotka. Uvođenjem sustava univerzalnih socijalnih iskaznica trebala bi se omogućiti transparentnija dodjela socijalnih naknada i olakšati sudjelovanje u povezanim mjerama aktivacije, iako se time neće izravno ukloniti nedostaci postojećih sustava. Slaba je i djelotvornost obiteljskih naknada te je pokrivenost neujednačena. Španjolski mirovinski sustav ima važnu ulogu u održavanju kvalitete života osoba starije dobi, za koje postoji puno manji rizik od siromaštva u usporedbi s mlađim generacijama. U usporedbi s plaćama razine tekućih mirovina među najvišima su u Uniji. Predviđanja iz sljedećeg Izvješća o starenju stanovništva iz 2018. i Izvješća o primjerenosti mirovina iz 2018. (8) pokazuju da su reforme iz 2011. i 2013. pomogle u osiguravanju održivosti i relativne primjerenosti mirovina u dugoročnom razdoblju. Međutim, povećanja mirovina i odgoda primjene faktora održivosti predloženog tijekom postupka donošenja nacrta proračuna za 2018. dovode u pitanje obveze preuzete u tim reformama. Istovremeno se time ne rješava glavni izazov koji se odnosi na primjerenost dohotka budućih umirovljenika, što je zapravo povezano s visokom nezaposlenosti i segmentacijom tržišta rada.

                  (13)

                  Produktivnost španjolskih poduzeća mogla bi se poboljšati uklanjanjem nedostataka njihovih inovacijskih kapaciteta. Uspješnost rezultata u području inovacija i rast produktivnosti onemogućeni su zbog dugotrajno niskih razina ulaganja u istraživanje i razvoj, zbog čega postoji velika vjerojatnost da se neće ostvariti nacionalni cilj u okviru strategije Europa 2020. od 2 % u pogledu intenziteta istraživanja i razvoja. Na taj trend dodatno utječe niska i opadajuća stopa izvršenja javnog proračuna u području istraživanja i razvoja. Iako se upravljanje nacionalnom politikom za istraživanje i inovacije pojednostavnjuje, djelomično zahvaljujući novoj državnoj agenciji za istraživanje, i dalje je slaba nacionalna i regionalna koordinacija izrade, provedbe i evaluacije politike. Kad bi se uspostavila praksa evaluacije u okviru koje bi se sustavno ocjenjivala djelotvornost programa potpore i politika, to bi omogućilo poboljšanje politika i stvorila bi se sinergija među svim razinama vlasti.

                  (14)

                  Razlog ograničenih inovacijskih kapaciteta španjolskih poduzeća jesu i neusklađenosti vještina, koje negativno utječu na dugoročni potencijal rasta produktivnosti. U Španjolskoj su sveprisutne preniske i previsoke razine kvalificiranosti. Unatoč značajnim poboljšanjima u zadnjem desetljeću stope ranog napuštanja školovanja znatno su iznad prosjeka Unije. Te se stope kao i obrazovni ishodi znatno razlikuju među regijama i mogu utjecati na jamčenje jednakih mogućnosti. Dosad su ciljani programi za uklanjanje tih razlika imali tek ograničene učinke. O nacionalnom socijalnom i političkom paktu za obrazovanje, namijenjenom temeljitoj reformi obrazovnog sustava, još se uvijek pregovara. Istovremeno bi se profesionalni razvoj nastavnika trebao podupirati smanjenjem broja ugovora na određeno vrijeme i izdvajanjem većih sredstava za njihovu izobrazbu. Isto tako, osobe sa završenim tercijarnim obrazovanjem suočavaju se s poteškoćama pri pronalaženju primjerenih i stabilnih radnih mjesta na tržištu rada. Većom suradnjom obrazovnih ustanova i poslovnog sektora mogao bi se poboljšati pristup mladih tržištu rada, dok bi se poduzećima osigurale vještine potrebne za poboljšanje njihovih inovacijskih kapaciteta. U tom kontekstu, u prijedlogu o novoj nacionalnoj digitalnoj strategiji potvrđuje se potreba za poboljšanjem digitalnih vještina. Izazovi se odnose na mali broj stručnjaka za informacijske i komunikacijske tehnologije kao i promicanje uloge obrazovnog sustava u unaprjeđenju digitalnih vještina. Osposobljavanje radnika u području digitalnih vještina omogućilo bi španjolskim poduzećima da ostanu konkurentni u sve više digitaliziranom gospodarstvu.

                  (15)

                  Regulatorne razlike u poslovnom okružju isto utječu na ograničeni rast produktivnosti. U postojećem kontekstu zbog regulatornih razlika i ograničenja u poslovnom okružju marže su visoke, smanjuje se geografska mobilnost poduzeća i radnika te se ograničava rast produktivnosti. Zakon o jedinstvu tržišta, koji je trebao riješiti taj problem, tek se djelomično proveo. Mora se poboljšati praćenje provedbe tog zakona na regionalnoj i lokalnoj razini te ojačati uloga sektorskih konferencija. Tim je zakonom uvedeno načelo da poduzeća mogu poslovati na cijelom državnom području ako ispune određene uvjete u jednom dijelu državnog područja. Ustavni sud je u nekoliko presuda objavljenih 2017. potvrdio da je to načelo nepravovaljano jer ne postoje zajednički ili istovrijedno minimalni standardi za pristup poslovnim djelatnostima ili za njihovo obavljanje. Uzimajući u obzir spomenute presude provedba ciljeva tog zakona bila bi moguća kad bi se utvrdili dosljedni zajednički ili istovrijedni standardi primjenjivi na cijelom državnom području. Nadalje, trebalo bi poboljšati suradnju na svim razinama vlasti u svim fazama provedbe kako bi se učinkovitije uklonili negativni učinci rascjepkanosti na poduzeća. Trebalo bi ubrzati provedbu aktivnosti Odbora za bolju regulativu, koji je osnovan kako bi se osigurala usklađenost zakonodavstva s pravnom stečevinom Unije u području usluga. U okviru paketa mjera za usluge donesenog u siječnju 2017. navedena su ograničenja koja se odnose na neke regulirane profesije kao što su inženjeri strojarstva i arhitekti, no zasad nisu poduzete posebne mjere za rješavanje problema tih ograničenja.

                  (16)

                  Općenito, poboljšanje kvalitete institucija moglo bi pridonijeti većem povjerenju u španjolsko gospodarstvo i povećati prihode od mjera donesenih radi povećanja produktivnosti. Ostvaren je napredak u pogledu transparentnosti financiranja političkih stranaka te objavljivanja podataka o imovini i sukobu interesa. Na poslovno okružje pozitivno je utjecao napredak ostvaren u suzbijanju korupcije, iako i dalje postoje zabrinutosti u tom području. Poboljšala se i percepcija građana i poduzeća o neovisnosti pravosudnog sustava. U tijeku je provedba mjera za daljnje poboljšanje učinkovitosti pravosudnog sustava, koja bi se trebala nastaviti. Iako je u tom širokom području ostvaren određeni napredak, i dalje je potrebno poticati izgradnju povjerenja u institucije na svim razinama vlasti.

                  (17)

                  Daljnjim poboljšanjima prometne, energetske i vodne infrastrukture potaknula bi se teritorijalna kohezija, bolja integracija na zajedničkom tržištu i rast produktivnosti. Nedostaju ulaganja za prekogranične prometne i energetske veze te za vodnu infrastrukturu. Mogla bi se bolje iskoristiti željeznička infrastruktura za prijevoz putnika i tereta. Ključna prepreka boljoj željezničkoj povezanosti jesu različite širine kolosijeka u Španjolskoj, Portugalu i Francuskoj, iako su nedavno dovršene dionice željezničke pruge za koje se koristi međunarodno prihvatljiva standardna širina kolosijeka. Manjkavosti postoje i u željezničkim vezama za prijevoz tereta između glavnih luka na Atlantiku i obale Sredozemlja i industrijskih zona u unutrašnjosti. Nedovoljna povezanost onemogućuje i bolju integraciju na tržišta električne struje i plina u Uniji. Potrebna su dodatna ulaganja u infrastrukturu kako bi se poboljšalo upravljanje vodama, npr. pročišćavanje otpadnih voda, smanjenje curenja vodovodnih mreža i poboljšanje sustava vodoopskrbe. Španjolska bi od toga imala okolišne, gospodarske i socijalne koristi.

                  (18)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Španjolske i objavila je u Izvješću za Španjolsku za 2018. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2018., Nacionalni program reformi za 2018. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Španjolskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Španjolskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja u Uniji na način da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (19)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2018. i njegovo je mišljenje (9) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

                  (20)

                  Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2018. i Program stabilnosti za 2018. Preporuke Vijeća u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 3. u nastavku,

            PREPORUČUJE da Španjolska u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Osigurati poštovanje Odluke Vijeća (EU) 2017/984 o pozivanju na poduzimanje mjera u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita, uključujući mjere za jačanje fiskalnog okvira i okvira za javnu nabavu na svim razinama vlasti. Zatim osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda ne premaši 0,6 % u 2019., što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,65 % BDP-a. Iskoristiti neočekivane prihode radi bržeg smanjenja udjela duga opće države.

                  2.

                  Osigurati kapacitete službama za zapošljavanje i socijalnim službama koji im omogućuju pružanje djelotvorne potpore tražiteljima zaposlenja, uključujući boljom suradnjom s poslodavcima. Poticati prelazak na ugovore o radu na neodređeno vrijeme. Poboljšati potporu obiteljima i povećati učinkovitost programa zajamčenog dohotka rješavanjem problema razlika u pokrivenosti, pojednostavljenjem sustava nacionalnih programa i smanjenjem razlika uvjeta pristupa u regionalnim sustavima. Smanjiti razinu ranog napuštanja školovanja i regionalne razlike u obrazovnim ishodima, osobito pružanjem veće potpore učenicima i nastavnicima.

                  3.

                  Povećati javna ulaganja u istraživanje i inovacije i sustavno provoditi evaluacije politika potpore u tom području kako bi se osigurala njihova djelotvornost. Povećati suradnju obrazovnih ustanova i poduzeća kako bi se smanjile postojeće neusklađenosti vještina. Nastaviti provedbu Zakona o jedinstvu tržišta na način da se osigura da su propisi kojima se uređuje pristup poslovnim djelatnostima i njihovo obavljanje, prvenstveno u slučaju usluga, na svim razinama vlasti usklađeni s načelima tog zakona te na način da se poboljša administrativna suradnja.

         Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2018.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            H. LÖGER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

         (3)  SL C 179, 25.5.2018., str. 1.

         (4)  SL C 261, 9.8.2017., str. 1.

         (5)  SL L 148, 10.6.2017., str. 38.

         (6)  Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti pokriveni prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuje se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

         (7)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (8)  Europska komisija (2018), Izvješće o primjerenosti mirovina 2018.: primjerenost tekućeg i budućeg dohotka u starijoj dobi u EU-u, svezak 1 i svezak 2 Zajedničkog izvješća što su ga pripremili Odbor za socijalnu zaštitu i Europska komisija (GU EMPL), Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, 2018.

         (9)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2018. o Nacionalnom programu reformi Slovačke za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovačke za 2018.

text:
               10.9.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 320/107

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 13. srpnja 2018.
      o Nacionalnom programu reformi Slovačke za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovačke za 2018.
      (2018/C 320/24)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) također donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Slovačka nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za Preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 22. ožujka 2018. Vijeće je 14. svibnja 2018. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (3) („Preporuka za europodručje”).

                  (2)

                  Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Slovačka bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, kako se navodi u preporukama u nastavku, a posebno u preporuci 1.

                  (3)

                  Izvješće za Slovačku za 2018. objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Slovačke u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017. (4), mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Slovačke u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

                  (4)

                  Slovačka je 25. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018. i svoj Program stabilnosti za 2018. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (5)

                  Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija od države članice može zatražiti da preispita svoj sporazum o partnerstvu i relevantne programe i predloži izmjene u vezi s njima. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (6)

                  Na Slovačku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. U svojem Programu stabilnosti za 2018. vlada planira smanjiti ukupni deficit na 0,8 % BDP-a u 2018. te ga nastaviti postupno smanjivati do 0,0 % BDP-a u 2021. Očekuje se da će se srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 0,5 % BDP-a, ostvariti u 2020. Prema Programu stabilnosti za 2018. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u postupno smanjiti sa 49,3 % u 2018. na 43,3 % do 2021. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je. Međutim, nisu u potpunosti precizirane mjere potrebne za ostvarenje planiranog ciljnog deficita od 2019. nadalje. Proračun sadržava nespecificiranu kategoriju rashoda označenu kao proračunske pričuve, koja čini nezanemarivi dio (0,7 % BDP-a), a može se upotrijebiti za ad hoc operacije, čime se smanjuje predvidivost izvršenja proračuna.

                  (7)

                  Vijeće je 11. srpnja 2017. preporučilo Slovačkoj da osigura da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (6) u 2018. ne premašuje 2,9 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a. Istodobno je navedeno da će se ocjenom nacrta proračunskog plana za 2018. i naknadnom ocjenom proračunskih rezultata za 2018. morati uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike koji pridonosi jačanju postojećeg oporavka te osiguravanju održivosti javnih financija. Nakon Komisijine ocjene snage oporavka u Slovačkoj u kojoj se uzimaju u obzir izazovi u pogledu održivosti s kojima se Slovačka suočava, nije potrebno uzeti u obzir dodatne elemente u tom pogledu. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2018. postoji rizik značajnog odstupanja od te preporuke u 2018.

                  (8)

                  S obzirom na to da u Slovačkoj predviđeni proizvodni jaz iznosi 1,2 % BDP-a, stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2019. ne bi smjela biti viša od 4,1 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a u skladu sa zajednički dogovorenom matricom zahtjevâ u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Ne bude li promjene u politikama, u Slovačkoj postoji rizik značajnog odstupanja od tog zahtjeva u 2019. zbog odstupanja u 2018. i 2019. kad se zajedno uzmu u obzir. Općenito, Vijeće smatra da potrebne mjere treba provesti od 2018. kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (9)

                  Javne financije Slovačke i dalje su izložene dugoročnim rizicima. Rashodi za zdravstvo još uvijek predstavljaju rizik za dugoročnu održivost javnih financija s obzirom na to da je troškovna učinkovitost zdravstva u Slovačkoj i dalje izazov. Dugoročno se predviđa da će javni rashodi za zdravstvo porasti za 1,2 postotna boda BDP-a, što je više od procijenjenog prosječnog povećanja za EU od 0,9 postotnih bodova. Dugoročna održivost mirovinskog sustava postupno se poboljšava prvenstveno zbog automatskog povećanja dobi za umirovljenje, čime su smanjena očekivana povećanja rashoda povezana sa starenjem stanovništva u dugoročnom razdoblju.

                  (10)

                  Iako su poduzete određene mjere za poboljšanje troškovne učinkovitosti zdravstvenog sustava, posebice provedbom revizije rashoda u pogledu vrijednosti za novac, i dalje postoji značajan potencijal za racionalnije korištenje resursa. Nema vidljivog napretka u odnosu na planove za sveobuhvatnu zdravstvenu reformu u cilju pojednostavnjenja usluga, boljeg upravljanja bolničkim resursima i učinkovitijeg sustava skrbi. Potrošnja bolničkih usluga i dalje je vrlo visoka, uz visoke stope hospitalizacije zbog kroničnih bolesti i stope otpuštanja iznad prosjeka Unije, a sve to u kombinaciji s relativno slabom popunjenošću kreveta. Iako se jačanjem sektora primarne skrbi može smanjiti pritisak na bolnice, sustav opterećuje nedostatak liječnika opće prakse, što dodatno pogoršava njihova nejednolika geografska raspodjela. Dobna struktura liječnika opće prakse još je jedan razlog za zabrinutost jer otvara pitanje dostupnosti te kategorije liječnika u budućnosti. Naposljetku, nekoliko mjera usmjerenih na poboljšanje troškovne učinkovitosti zdravstvenog sustava, kao što je puno uvođenje sustava plaćanja na temelju dijagnostičkih skupina i učinkovita operacionalizacija sustava e-zdravstva, još su u fazi razvoja. U budućnosti se mogu očekivati daljnje odgode i izazovi u njihovoj provedbi.

                  (11)

                  Porezni prihodi povećavaju se zahvaljujući brzom gospodarskom rastu te se ulažu napori u cilju poboljšanja porezne discipline i smanjenja visokog jaza poreza na dodanu vrijednost. Povećani su fiskalni poticaji za promicanje istraživanja i razvoja, ali oporezivanje imovine i dalje je slab izvor prihoda. Tekući program revizija rashoda u svim ključnim područjima javne potrošnje pokazao se učinkovitim i rigoroznim instrumentom za poboljšanje troškovne učinkovitosti državnih rashoda.

                  (12)

                  Nastavljaju se pozitivna kretanja na tržištu rada, koja se očituju u povećanju zaposlenosti i najnižoj razini nezaposlenosti u povijesti. Unatoč tomu, stopa dugotrajne nezaposlenosti i dalje je među najvišima u Uniji, čime su posebno pogođene skupine u nepovoljnom položaju, kao što su niskokvalificirani radnici, mladi te marginalizirani Romi. Kao posljedica poboljšanja uvjeta na tržištu rada počinje se javljati nedostatak kvalificirane radne snage u pojedinim sektorima gospodarstva. Izražene su regionalne nejednakosti na tržištu rada, uz višu koncentraciju nezaposlenih u istočnoj Slovačkoj i nedostatak radne snage u zapadnom dijelu zemlje. Slovačka je počela provoditi akcijski plan za integraciju dugotrajno nezaposlenih osoba uz potporu Europskog socijalnog fonda. Planom se posebno uvode personalizirane usluge, socijalno savjetovanje i novi sustav temeljnog profiliranja. Međutim, unatoč njegovoj provedbi i dalje nema značajnih strukturnih poboljšanja. I dalje su vidljivi nedostaci u suradnji s privatnim partnerima i nevladinim organizacijama kojom bi se mogao smanjiti broj predmeta javnih službi za zapošljavanje, a individualizirano savjetovanje još je u povojima. Osim toga, gruba segmentacija dugotrajno nezaposlenih osoba nije posve u službi naknadnog upućivanja na mjere aktivacije. Pojačani su programi osposobljavanja i prekvalifikacije, ali još uvijek nisu dovoljni i njihova usmjerenost prema dugotrajno nezaposlenima i skupinama u nepovoljnom položaju i dalje je ograničena. Osim toga, i dalje je vrlo slabo sudjelovanje odraslih u učenju, a ponovno uključivanje u obrazovanje skupina u nepovoljnom položaju nedovoljno je razvijeno. Kriteriji prihvatljivosti za naknade za nezaposlenost strogi su, a razdoblje primanja naknada kratko. Stoga tek mali broj kratkotrajno nezaposlenih osoba prima naknade za nezaposlenost.

                  (13)

                  Razlika između muškaraca i žena u zaposlenosti i plaćama znatno je iznad prosjeka Unije. Niska stopa zaposlenosti žena u dobi za rađanje odraz je činjenice da muškarci rijetko koriste dugi roditeljski dopust, a uz to se slabo koriste fleksibilni radni uvjeti i ograničena je cjenovna pristupačnost i pristup ustanovama za skrb o djeci. Stope upisa u ustanove za skrb o djeci izrazito su niske, osobito kada je riječ o djeci mlađoj od tri godine.

                  (14)

                  Obrazovni sustav ne pridonosi u dovoljnoj mjeri socioekonomskom razvoju Slovačke, a nedostatak financiranja prisutan je na svim razinama. Kvaliteta obrazovnih rezultata, sudjelovanje Roma u uključivom redovnom obrazovanju i učinkovita integracija učenika iz obitelji u nepovoljnom socioekonomskom položaju u obrazovanje i osposobljavanje izazovi su koje je potrebno hitno riješiti. U usporedbi s međunarodnim standardima obrazovni rezultati i razina osnovnih vještina i dalje su slabi te na njih snažno utječe socioekonomsko porijeklo učenika. Prijevremeno napuštanje školovanja rijetko je, ali bilježi rast uz izražene regionalne razlike u visini stopa prekida školovanja. Unatoč planiranom godišnjem povećanju plaća nastavnika od 6 % do 2020., nastavničko je zanimanje i dalje neprivlačno, djelomično i zbog ograničenih mogućnosti početnog osposobljavanja i profesionalnog razvoja. Provedba mjera za povećanje sudjelovanja romskih učenika u uključivom redovnom obrazovanju izrazito je slaba zbog neodgovarajuće financijske potpore i praćenja te nedovoljnog osposobljavanja nastavnika u vezi s međukulturnim pitanjima.

                  (15)

                  Javna uprava još uvijek je opterećena neučinkovitošću i uskim grlima zbog slabe suradnje među ministarstvima i slabe političke neutralnosti državne službe. Provedba Zakona o državnim službenicima polako napreduje, ali tek treba vidjeti njegov učinak u poboljšanju upravljanja ljudskim resursima. Kada je riječ o upravljanju sredstvima Unije, administrativni kapaciteti i učinkovitost i dalje su ograničeni, a fluktuacija osoblja velika, što je djelomično povezano s političkim ciklusom. Taj se problem ipak rješava jačanjem koordinacijske uloge Ureda potpredsjednika vlade, koji djeluje kao stabilizirajući čimbenik u osiguravanju kontinuiteta i institucijskog stručnog znanja u provedbenim organizacijama.

                  (16)

                  ESI fondovi iznimno su važni za rješavanje ključnih izazova u jačanju konkurentnosti, rasta i otvaranja radnih mjesta u Slovačkoj. Slovačka je izgubila sredstva u iznosu od 26 milijuna EUR za financiranje istraživanja i inovacija u 2017., uglavnom zbog problema s primjenom kriterija za odabir i odabirom ocjenjivača, što su potvrdile provedene provjere. Ako se ne poduzmu primjerene mjere za ubrzanje provedbe, postoji velika opasnost od gubitka još jednog dijela dodijeljenih financijskih sredstava. Iako je stopa odabira projekata premašila polovinu ukupnih dodijeljenih sredstava za tekuće programsko razdoblje, stanje na terenu pokazuje da plaćanja korisnicima iznose tek 11 % dodijeljenih sredstava.

                  (17)

                  Niska učinkovitost javne uprave prenosi se i na druge sektore, uključujući energetiku i zaštitu okoliša. Stope recikliranja vrlo su niske, a kvaliteta zraka i dalje relativno loša. Održivo gospodarenje šumama sve je veći izazov. Energetski sektor opterećuje prekomjerna regulativa, a energetske politike nisu u potpunosti u skladu s klimatskim i energetskim ciljevima Unije.

                  (18)

                  Slovačka je poduzela važne korake u osiguravanju učinkovitog funkcioniranja sustava javne nabave. Poduzeti su napori za uvođenje kriterija za dodjelu na temelju kvalitete. Obvezni elektronički alati za provedbu postupaka javne nabave trebali bi biti uvedeni do listopada 2018. Iako njihova učinkovitost nije optimalna, na svim projektima koji se financiraju sredstvima iz ESI fondova provedene su opsežne prethodne provjere. Međutim, rezultati i dalje nisu zadovoljavajući u području unutarnje kontrole, transparentnosti, digitalizacije, profesionalizacije te strateške i okolišno održive javne nabave. To je utjecalo na ocjene Slovačke u pogledu protutržišnih praksi, koje su unatoč određenom poboljšanju i dalje iznad prosjeka Unije. Osim toga, nije vidljiva puna predanost borbi protiv korupcije. Više od polovine poduzeća smatra da je u javnoj nabavi kojom upravljaju nacionalna tijela raširena korupcija.

                  (19)

                  Korupcija, složeni administrativni postupci, prekomjerna regulativa za poduzeća koja se brzo mijenja i dvojbe u pogledu kvalitete više regulatornih tijela snažno utječu na kvalitetu poslovnog okruženja u Slovačkoj. Slovačka je u nekim međunarodnim usporedbama doduše zabilježila određeni pad, ali je i utvrdila niz mjera za poboljšanje kvalitete poslovnog okruženja i poticanje ulaganja. Osim toga, Slovačka je učvrstila svoj okvir za procjenu učinaka propisa te posljednjih godina proširila njegovu uporabu. Naposljetku, nedavno je donesena nova strategija za bolju regulativu, „RIA 2020” (procjena učinaka propisa). U sektoru poslovnih usluga i dalje su prisutne velike regulatorne prepreke, a propisi restriktivniji od prosjeka Unije primjenjuju se na arhitekte, inženjere, porezne savjetnike, odvjetnike, patentne zastupnike, posrednike u prometu nekretninama i turističke vodiče. Komisija je u svojoj Komunikaciji od 10. siječnja 2017. o preporukama za reformu regulative u području profesionalnih usluga dala preporuke za rješavanje regulatornih prepreka. Slovačka, međutim, nije izvijestila o napretku u rješavanju tih prepreka.

                  (20)

                  Ukupno gledajući, nije ostvaren napredak u jačanju borbe protiv korupcije. Percepcija korupcije i dalje je visoka, a kazneni progon takvih djela dodatno je pao. Percepcija korupcije dodatno se pogoršala nakon ubojstva istraživačkog novinara i njegovih rezultata povezanih s raznim slučajevima korupcije na visokoj razini. Udio slučajeva korupcije na visokoj razini u kojima se pokreće kazneni progon izrazito je nizak. Nije riješen problem nedostatka odgovornosti policije i javnih tužitelja, što otežava borbu protiv korupcije i istrage u osjetljivim slučajevima korupcije.

                  (21)

                  Unatoč određenom povećanju učinkovitosti poboljšanje djelotvornosti pravosudnog sustava, uključujući njegovu neovisnost, i dalje predstavlja izazov za Slovačku. Neovisnost pravosuđa i dalje je pitanje koje izaziva zabrinutost, uključujući postupke imenovanja sudaca na svim razinama sudstva.

                  (22)

                  Iako poticanjem inovacija Slovačka može dati poticaj konkurentnosti i olakšati prelazak na gospodarstvo utemeljeno na znanju, inovacijski kapacitet Slovačke i dalje je osrednji, uz vrlo nizak intenzitet istraživanja i razvoja u poslovnom sektoru (0,40 % BDP-a u 2016.). Slovačka ima velik proizvodni sektor srednje visoke i visoke tehnološke razine, ali multinacionalne kompanije s vladajućim položajem na tržištu zasada nisu pokazale veći interes za provođenje aktivnosti istraživanja i razvoja, a postotak malih i srednjih poduzeća koja provode inovacije u vlastitom poduzeću u Slovačkoj je 2016. bio znatno niži (13,9 %) nego u Uniji u cjelini (28,8 %).

                  (23)

                  Javna ulaganja u istraživanje i inovacije snažno su porasla u razdoblju 2009. – 2015 zbog korištenja ESI fondova. Puni potencijal tih ulaganja nije ostvaren zbog neučinkovitosti istraživačkog okruženja u Slovačkoj. Unatoč ojačanoj ulozi Ureda potpredsjednika vlade u pogledu koordinacije istraživanja, razvoja i inovacija, upravljanje tim područjem politika općenito je slabo. Zbog rascjepkanosti sustava i slabog okvira upravljanja te podjele nadležnosti između više ministarstava i provedbenih agencija, koji su često slabo koordinirani, reforme se redovito odgađaju. Mjere za poticanje prijenosa znanja, jačanje istraživačkih kapaciteta u industriji i poboljšanje suradnje između poduzeća i akademske zajednice sporo napreduju.

                  (24)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Slovačke i objavila je u Izvješću za Slovačku za 2018. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2018., Nacionalni program reformi za 2018. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Slovačkoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Slovačkoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja u Uniji na način da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (25)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2018. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

            PREPORUČUJE da Slovačka u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2019. ne premašuje 4,1 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a. Provesti mjere za povećanje troškovne učinkovitosti zdravstvenog sustava i izraditi učinkovitiju strategiju za zdravstveno osoblje.

                  2.

                  Pojačati mjere aktivacije i usavršavanja, uključujući kvalitetno ciljano osposobljavanje i individualizirane usluge za skupine u nepovoljnom položaju, posebice provedbom akcijskog plana za dugotrajno nezaposlene osobe. Poticati zapošljavanje žena, osobito proširenjem pristupačne i kvalitetne skrbi o djeci. Poboljšati kvalitetu i uključivost obrazovanja, među ostalim povećanjem sudjelovanja romske djece u redovnom obrazovanju od ranog djetinjstva nadalje.

                  3.

                  Proširiti uporabu kriterija kvalitete i troškova održavanja u postupcima javne nabave. Suzbijati korupciju, među ostalim osiguranjem provedbe postojećeg zakonodavstva i povećanjem odgovornosti na razini policije i tužiteljstva. Poboljšati djelotvornost pravosudnog sustava, posebice zaštitom neovisnosti u postupcima imenovanja sudaca. Smanjiti rascjepkanost javnog istraživačkog sustava i poticati poslovne inovacije, među ostalim u malim i srednjim poduzećima.

         Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2018.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            H. LÖGER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

         (3)  SL C 179, 25.5.2018., str. 1.

         (4)  SL C 261, 9.8.2017., str. 1.

         (5)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (6)  Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti pokriveni prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

         (7)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.