                             RESTREINT UE
                                             Bruxelles, 12.2.2014
                                             COM(2014) 68 final
                                  Preporuka za
                              ODLUKU VIJEĆA
  o odobrenju početka pregovora o Sporazumu između Europske unije i Republike
Azerbajdžana o pravnom okviru kojim se uređuje kontrola SOCAR-a nad DESFA-om
                                                              DECLASSIFIE
                                                              le 29 JUIN Z0Í5
                              RESTREINT UE
 ---pagebreak---                                          RESTREINT UE
                                           OBRAZLOŽENJE
1.       KONTEKST PRIJEDLOGA
1.1      Neposredni razlog trenutačnog prijedloga
U kontekstu plana restrukturiranja za Grčku, u okviru fonda za privatizaciju Hellenic
Republic Asset Development Fund („HRADF") privatizira se određena imovina koja je
trenutačno u vlasništvu Helenske Republike („HR"). Ona uključuje dionice grčkog operatora
transportnog sustava plina (OTS) pod nazivom Hellenic Gas Transmission System Operator
S.A.(„DESFA"), koje su trenutačno u vlasništvu HR-a preko HRADF-a.
HRADF je kao povlaštenog ponuđača za DESFA-u zadržao Državno naftno poduzeće
Republike Azerbajdžana („SOCAR"), poduzetnika s poslovnim nastanom u Azerbajdžanu
koji kontrolira Republika Azerbajdžan. HRADF i SOCAR namjeravaju sklopiti sporazum o
kupnji dionica („SKD"), prema kojem će, ako i kada se steknu predviđeni uvjeti1, nakon
sklapanja SKD-a („Operacija") SOCAR steći 66 % dioničkog kapitala i glasačkih prava u
DESFA-i. Isto tako, u pogledu prava koja HR zadržava u skladu s dioničarskim sporazumom
(„DS") koji će sklopiti SOCAR i HR, SOCAR će nakon sklapanja SKD-a steći isključivu
kontrolu nad DESFA-om
1.2      Trenutačni regulatorni okvir
 U Direktivi 2009/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zajedničkim
 pravilima za unutarnje tržište prirodnog plina i stavljanju izvan snage Direktive 2003/55/EZ2
 („Direktiva 2009/73/EZ") predviđaju se zajednička pravila za unutarnje tržište prirodnog
 plina. Ukratko, u toj se Direktivi utvrđuje regulatorni okvir kojim se omogućuje puna
 liberalizacija tržišta plina u EU-u, posebno kada je riječ o proizvodnji i opskrbi. U istoj se
 Direktivi uspostavljaju i zajednička pravila za neke neliberalizirane dijelove vrijednosnog
 lanca kako bi se osigurali ravnopravni uvjeti konkurencije u liberaliziranim dijelovima. U
 drugoj se kategoriji nalaze zajednička pravila koja se primjenjuju za određene vrste plinske
 infrastrukture, uključujući transportne sustave plina i njihove vlasnike i operatore, primjerice
 DESFA-u.
 Zajednička pravila za transportne sustave plina uključuju režim razdvajanja u skladu s
 člankom 9. Direktive 2009/73/EZ, kojim se nastoji osigurati da se OTS-ovima upravlja
 neovisno o interesima njihovih vlasnika u prethodnim i narednim fazama. Kako bi se
 osigurala sukladnost sa zajedničkim pravilima koja se primjenjuju na OTS-ove, člankom 10.
 Direktive 2009/73/EZ predviđa se takozvani postupak certifíciranja u okviru kojeg nacionalno
          Predviđeni uvjeti uključuju odobrenje spajanja i certificiranje kako su definirani u članku 10. i članku
          11. Direktive 2009/73/EZ
          SLL211 od 14.8.2009. str. 94.
                                                                                DECLASSIFIE
                                                                                ¡ë 29 JUIN 2015
                                          RESTREINT UE
 ---pagebreak---                                      RESTREINT UE
regulatorno tijelo („NRT") potvrđuje sukladnost OTS-ova sa zahtjevima utvrđenima u članku
9. Direktive 2009/73/EZ. Ako je OTS pod kontrolom (pravne) osobe ili osoba iz treće zemlje
ili će biti pod njihovom kontrolom, člankom 11. Direktive 2009/73/EZ predviđa se da, uz
sukladnost s člankom 9. Direktive 2009/73/EZ, u tijeku postupka certificiranja mora utvrditi
da se odobravanjem certificiranja neće ugroziti sigurnost opskrbe energijom predmetne
države članice i Europske unije, vodeći računa, između ostalog, o pravima i obvezama
Europske unije u skladu s međunarodnim pravom, uključujući sporazume sklopljene s jednom
ili više trećih zemalja čija je Europska unija stranka i u kojima je riječ o sigurnosti opskrbe
energijom.
Komisija daje mišljenje o nacrtu odluke o certifìciranju koji sastavlja nacionalno regulatorno
tijelo, a ono nakon toga donosi konačnu odluku o certificiranju nakon čega OTS može biti
imenovan.
1.3      Primjena regulatornog okvira na ovaj slučaj
 Člankom 9. Direktive 2009/73/EZ utvrđuju se opća načela razdvajanja pri čemu se
 podrazumijeva da (pravne) osobe koje kontroliraju transportni sustav ne mogu istovremeno,
 izravno ili neizravno, kontrolirati poduzeća koja obavljaju funkciju proizvodnje plina i/ili
 električne energije ili opskrbe njima. SOCAR je poduzeće, koje, između ostalog, proizvodi
 prirodni plin i vrši opskrbu njime.
 Međutim, člankom 9. predviđa se i mogućnost alternativnih modela razdvajanja ako se
 ispunjuju uvjeti utvrđeni u člankuk 9. stavku 8., kao što je to slučaj s DESFA-om. Prema
 tome, u slučaju DESFA-e predviđa se primjena uvjeta razdvajanja iz Poglavlja IV. Direktive
 2009/73/EZ, tj. primjena takozvanog modela neovisnog operatora sustava („NOS"). Primjena
 tog modela znači da SOCAR, unatoč tome što se bavi proizvodnjom plina i opskrbom njime,
 može steći kontrolu nad DESFA-om, pod uvjetom da se tijekom postupka certificiranja utvrdi
 da ispunjuje sve uvjete za model NOS te da ih nastavi ispunjavati dok je god vlasnik DESFA-
 e.
  U članku 10. stavku 3. Direktive 2009/73/EZ od OTS-ova se zahtijeva da NRT obavijesti o
  svakoj planiranoj transakciji zbog koje bi mogla biti potrebna ponovna procjena njegova
  ispunjavanja uvjeta iz članka 9. te Direktive. U skladu s navedenim, predviđenom se
  operacijom kojom SOCAR stječe kontrolu nad DESFA-om zahtijeva ponovna procjena o
  tome ispunjuje li DESFA, konkretno, sve uvjete koji se odnose na model NOS.
  SOCAR je osnovala Republika Azerbajdžan, koja je i njegov vlasnik. U članku 11. Direktive
  2009/73/EZ u takvim se slučajevima zahtijeva da, uz sukladnost OTS-ova s člankom 9., NRT
  (članak 11. stavak 4.) i Komisija (članak 11. stavak 7.) isto tako procijene hoće li se
  odobravanjem certificiranja ugroziti sigurnost opskrbe energijom predmetne države članice i
  Europske unije.
                                                                     DECLASSIFIE
                                                                     l e 29 JUIN 2015
                                                3
                                      RESTREINT UE
 ---pagebreak---                                          RESTREINT UE
U članku 11. navodi se da se certificiranje odbija ako se ne dokaže da se kontrolom treće
zemlje neće ugroziti sigurnost opskrbe energijom predmetne države članice ili Europske
unije. U razmatranju tog pitanja NRT i Komisija vode računa o pravima i obvezama Europske
unije u odnosu na tu treću zemlju koje proizlaze iz međunarodnog prava, uključujući svaki
sporazum s jednom ili više trećih zemalja čija je Europska unija stranka a koje se odnose na
pitanje sigurnosti opskrbe energijom.
U uvodnoj izjavi 22. Direktive 2009/73/EZ navodi se: „Sigurnhost opskrbe energijom ključni
je element javne sigurnosti te je stoga nezaobilazno povezana s učinkovitim funkcioniranjem
unutarnjeg tržišta plina [...]. Otvorena tržišta plina koja funkcioniraju, a posebno mreže i
ostala sredstva koja su povazana s opskrbom plinom od ključne su važnosti za javnu sigurnost
[...]. Stoga bi osobe iz trećih zemalja trebalo ovlastiti za kontrolu nad transportnim sustavom
ili operatorom transportnog sustava samo ako ispunjavaju zahtjeve stvarnog razdvajanja koji
se primjenjuju unutar zajednice. Ne dovodeći u pitanje međunarodne obveze Zajednice,
Zajednica smatra da je sektor transportnog sustava plina jako važan za Zajednicu te da su
zbog toga potrebna dodatna jamstva u pogledu očuvanja sigurnosti opskrbe Zajednice
energijom, kako bi se izbjegle prijetnje za javni poredak i javnu sigurnost u Zajednici te za
dobrobit građana Unije. Za sigurnost opskrbe Zajednice energijom potrebno je osobito
procijeniti neovisnost djelovanja mreže, razinu ovisnosti Zajednice i pojedinačnih država
članica o opskirbi energijom iz trećih zemalja, kao i odnos koji određena treća zemlja ima
 prema unutarnjoj i vanjskoj trgovini te ulaganjima u energetski sektor. Sigurnost opskrbe
 stoga bi trebalo procjenjivati s obzirom na stvarne okolnosti svakog pojedinog slučaja, kao i
 na prava i obveze koji proizlaze iz međunarodnog prava, posebno međunarodnih sporazuma
 između Zajednice i dotične treće zemlje. Ako je potrebno, Komisiju se potiče da izda
 preporuke za pregovore o odgovarajućim sporazumima s trećim zemljama, koji se bave
 sigurnošću opskrbe Zajednice energijom, ili da uključi potrebna pitanja u druge pregovore s
 tim trećim zemljama. "
 Trenutačno između Republike Azerbajdžana, s jedne strane, te Europske unije i/ili Grčke, s
 druge strane, ne postoji sporazum u kojem je riječ o sigurnosti opskrbe energijom.3
 1.4     Pitanja koja izazivaju zabrinutost i koja se trebaju riješiti međuvlađinim
 sporazumom
 DEFSA je vlasnik i operator mreže za transport plina u Grčkoj, spojnih plinovoda te mreže sa
 susjednim zemljama, uključujući Tursku i Bugarsku te LNG terminala Revithoussa. Osim
 toga, njezina mreža za transport plina u budućnosti se može, kao što se već planira, spojiti s
         Pravni instrumenti koji trenutačno postoje jesu (i) Sporazum između vlade Helenske Republike i vlade
         Republike Azerbajdžana o promicanju uzajamne zaštite ulaganja (potpisan 21. lipnja 2004., stupio na
         snagu 3.9.2006.), (ii) Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država
          članica, sjedne strane, i Republike Azerbajdžana, s druge strane (potpisan 18.5.2004., stupio na snagu
          1.11.2005.) Ni jednim od tih instrumenata nije obuhvaćen planirani predmet međuvladina sporazuma.
                                                                                DECLASSIFIE
                                                         4  fe                        29 JUIN 2015
                                        ~ RESTREINT UE
 ---pagebreak---                                        RESTREINT UE
drugom infrastrukturom za prijevoz plina u Grčku i druge države članice EU-а i članice
Energetske zajednice. U tom se kontekstu može spomenuti planirani plinovod Trans Adria,
kojim će se transportna mreža DESFA-e spojiti s Italijom i Albanijom te ojačati povezanost s
Turskom te međunarodni spojni plinovodi iz ranijih faza planiranja, primjerice Međunarodni
spojni plinovod Grčka - Bugarska kojim će se povećati kapaciteti transporta plina iz Grčke u
Bugarsku. Ta povezivanja utjecat će na države članice EU-а i članice Energetske zajednice
koje su neposredno povezane s mrežom DESFA-e, ali i na one zemlje koje će se ili koje se
mogu opskrbljivati plinom preko tih zemalja, primjerice države članice EU-а Rumunjska i
Mađarska te države članice Energetske zajednice.
DEFSA stoga ima ključnu ulogu u uvozu plina u EU i njegov transport u druge države članice
EU-а i Energetske zajednice teje tako od strateškog značaja za sigurnost opskrbe energijom u
Europskoj uniji.
Preko svojih veza s Turskom, Grčka je trenutačno jedina ulazna točka u EU-u za plin
proizveden u Azerbajdžanu, uključujući plin koji proizvodi SOCAR. Planiranim plinovodom
Trans Adria i njegovim vezama s proizvodnim plinovodima znatno će se povećati količine
plina koji se iz Azerbajdžana može uvesti u EU. Međutim, mrežom DESFA-e omogućuje se i
uvoz plina iz drugih izvora, uključujući ruski plin (preko Bugarske), LNG-a (preko LNG
terminala Revithoussa) te u budućnosti plina iz raznih izvora u Italiji (preko plinovoda Trans
Adria, za koji se očekuje omogućivanje komercijalnih i fizičkih kapaciteta za tok u suprotnom
smjeru).
Budući da bi se pravilima o razdvajanju iz Direktive 2009/73/EZ trebalo osigurati da se
 transportnim sustavom upravlja neovisno od interesa povezanih poduzetnika u odnosu na
 proivzodnju i opskrbu, odredbom o trećim zemljama propisuje se dodatna provjera u slučaju
 kada OTS-om upravlja osoba ili osobe iz trećih zemalja. Svrha je provjere osigurati da se ne
 ugrozi sigurnost opskrbe predmetne države članice i EU-a.
 U ovom slučaju uzroci rizika mogu biti, između ostalog:
 (1)      Donošenje vladinih akata Republike Azerbajdžana kojima bi se SOCAR-u ili
          DESFA-i onemogućilo ili otežalo poštovanje zahtjeva iz Trećeg paketa odnosno
          drugog zakonodavstva EU-а4 i obveza iz Ugovora, tako što bi zbog njih došlo do
          pravne nesigurnosti ili proturječja između zakonodavstva EU-а i Azerbajdžana.
 (2)      Stvaranje pravne nesigurnosti ili donošenje proturječnih zakonskih akata kojima bi
          se, među ostalim, regulatornim tijelima za pitanja energetike ili sudovima EU-a
          onemogućila provedba zakona u slučaju nesukladnost.
         Primjerice u odnosu na obradu podataka i zaštitu kritične infrastrukture. DECLASSIFIE
                                                                                Je 29 JUIN г015
                                        RESTREINT UE
 ---pagebreak---                                          RESTREINT UE
(3)        Ostvarivanje vlasničkih prava Republike Azerbajdžana nad SOCAR-om zbog kojeg
           bi SOCAR ili DESFA djelovali u suprotnosti sa zahtjevima iz Trećeg paketa
           odnosno drugim zakonodavstvom EU-a i obvezama iz Ugovora.
(4)        zakonodavni akti Republike Azerbajdžana, ili opasnost od donošenje takvih akata,
           kojima bi se izravno ili neizravno sankcionirala provedba zakonodavstva EU-a u
           odnosu na SOCAR i DESFA-u, uključujući mjere povezane s opskrbom EU-a
           prirodnim plinom i uvjete te opskrbe.
1.5      Potreba za međuvlađinim sporazumom
Imajući u vidu moguće rizike iz prethodnog teksta, smatra se potrebnim sklapanje
međuvladina sporazuma u cilju eventualnog certificiranja DESFA-e kao NOS-a kojime preko
SOCAR-a upravlja Republika Azerbajdžan, u skladu s člankom 11. Direktive 2009/73/EZ.
Međuvlađinim bi se sporazumom u svakom slučaju trebao osigurati pravno izvršiv dogovor u
skladu s međunarodnim pravom da će stvarni vlasnik DESFA-e, tj. Republika Azerbajdžan, u
svojstvu suverene države i u ostvarivanju svojih vlasničkih prava nad SOCAR-om u
potpunosti poštovati regulatorni okvir EU-a.5
 U trenutačnom prijedlogu Odluke Vijeća traži se poduzimanje mjera „ u pogledu očuvanja
 sigurnosti opskrbe Zajednice energijom kako bi se izbjegle prijetnje za javni poredak i javnu
 sigurnosi u Zajednici te za dobrobit građana Unije"6 te se stoga predloženom mjerom nastoje
 spriječiti bilo kakvi negativni učinci planiranog preuzimanja DESFA-e od strane SOCAR-a.
 2.      PRAVNI ELEMENTI PREPORUKE
 2.1     Nadležnost Europske unije za sklapanje međuvladnina sporazuma
 Predmet predloženog međuvladina sporazuma u potpunosti je u području primjene
 zajedničkih unutarnjih pravila:
 (1)        Direktiva 2009/73/2009 dio je Trećeg energetskog paketa. Njome se utvrđuju
            zajednička pravila za tržišta plina općenito i za OTS-ove posebno.U direktivi se
            općenito utvrđuje regulatorni okvir za poslovanje tržišta plina EU-a, uključujući
            obveze javnih usluga, odobrenje pristupa tržištu, razdvajanje OTS-ova i DSO-ova,
            novu infrastrukturu, otvaranje tržišta, regulatorni nadzor te prava i obveze sudionika
            na tržištu te za OTS-ove, primjerice u odnosu na razdvajanje, pristup trećih osoba i
            ulaganje u mrežu.
            Kada je konkretno riječ o razdvajanju OTS-ova, u članku 9., člancima 14. do 16. i
            Poglavlju IV. (članci 17. do 23.) Direktive 2009/73/EZ detaljno se navode uvjeti
            primjene pravila o razdvajanju. Osim toga, u članku 10. Direktive 2009/73/EZ
            utvrđuje se postupak za certificiranje kojim se osigurava sukladnost s pravilima o
            razdvajanju. Člankom 11. predviđa se dodatni postupak koji se primjenjuje ako
          U odgovarajućoj bi se mjeri slični uvjeti mogli postaviti i SOCAR-u, kao preduvjet za certificiranje u
          okviru drugih pravnih instrumenata.
          Uvodna izjava 22. Direktive 2009/73/EZ
                                                                               DECLASSIFIE
                                                                              íe    29 JUIN 2015
                                                        6                     IC
                                          RESTREINT UE
 ---pagebreak---                                            RESTREINT UE
          vlasnik mreže dolazi iz treće zemlje te se propisuje obveza procjene o tome ugrožava
          li se certificiranjem sigurnost opskrbe.
(2)       U članku 8. stavku 6. Uredbe (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od
          13. srpnja 2009. o uvjetima za pristup mrežama za transport prirodnog plina i
          stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1775/2005 („Uredba o plinu")7 predviđa se
          donošenje mrežnih kodeksa kojima se detaljno uređuju brojna pitanja u vezi s
          poslovanjem OTS-ova, a u članku 3. predviđa se postupak certificiranja.
(3)       U Direktivi Vijeća 2008/114/EZ od 8. prosinca 2008. o utvrđivanju i označivanju
          europske kritične infrastrukture i procjeni potrebe poboljšanja njezine zaštite8
          („Direktiva 2008/114") utvrđuju se zajednička pravila o mjerama zaštite kritične
          energetske infrastrukture.
Budući da je predmet planiranog međuvladina sporazuma u području primjene zajedničkih
unutarnjih pravila - kriterij kojim se osigurava isključiva nadležnost Europske unije za
sklapanje međunarodih ugovora u skladu s člankom 3. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju
Europske unije, kako ga tumači i Sud u sudskoj praksi u vezi s ERTA-om9 - Europska unija
ima isključivu nadležnost u sklapanju međuvladina sporazuma s Republikom Azerbajdžanom
kojim bi se osiguralo da Azerbajdžan u svojstvu suverene države i u ostvarivanju svojih
vlasničkih prava nad SOCAR-om u potpunosti poštuje regulatorni okvir EU-a za tržišta plina.
Osim toga, predloženim se sadržajem međuvladina sporazuma u biti nastoji osigurati da se
 regulatorni okvir EU-а ispravno provodi u EU-u i da u njemu bude izvršiv. Prema tome,
 sklapanje međunarodnog ugovora može se smatrati nužnim kako bi se Europskoj uniji
 omogućilo ostvarivanje njezinih unutarnjih nadležnosti, uz dodatno obrazloženje iz članka 3.
stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije za davanje isključive nadležnosti
 Europskoj uniji za sklapanje međunarodnog ugovora.
 2.2     Sadržaj preporučenog međuvladina sporazuma
 Međuvladin sporazum trebao bi sadržavati jamstva Republike Azerbajdžana o sljedećim
 pitanjima:
 (1)       Vlasništvo SOCAR-a nad DESFA-om uređuje se isljučivo zakonodavstvom EU-a
           grčkim zakonom.Republika Azerbajdžan prihvaća isključivu nadležnost sudova EU-
           a u odnosu na primjenu pravila o razdvajanju i drugih regulatornih prava i obveza
           DESFA-e koje proizlaze iz grčkog zakona i zakonodavstva EU-a.
 (3)       Republika Azerbajdžan ne smije donositi zakonodavne mjere koje utječu na SOCAR
           i/ili ostvarivati svoju kontrolu nad SOCAR-om na način koji bi doveo do toga da
         SL L211 od 14.8.2009. str.36.
         SL L 345, 23.12.2008., str. 75. - 82.
         Predmet 22/70 Komisija protiv Vijeća [1971.] ECR 263, o Sporazumu o cestovnom prijevozu (ERTA).
         Vidi isto Predmet C-471/98, Komisija protiv Belgije („Otvoreno nebo"); Mišljenje 1/03 [2006.] ECR
         1150, o konvenciji iz Lugana, stavci 116. i dalje; Predmet C-45/07, Komisija protiv Grčke, Presuda od
         12. veljače 2009., stavci 16. i 17.
                                                                               DECLASSIFY
                                                                               le    29 JUIN 2015
                                                        7
                                             RESTREINT UE
 ---pagebreak---                                     RESTREINT UE
        SOCAR ili DESFA ne ispunjuju svoje obveze u skladu sa zakonodavstvom EU-a,
        posebno u odnosu na vršenje ovlasti nacionalnog regulatornog tijela kako su
        definirane zakonodavstvom EU-a, u cilju nadzora i izvršenja pravnih obveza
        DESFA-e i SOCAR-a.
(4)     Republika Azerbajdžan neće dostavu prirodnog plina u EU ili uvjete te dostave
        dovoditi u ovisnost o pitanjima koja se odnose na primjenu grčkog zakona ili
        zakonodavstva EU-a na DESFA-u, niti će takvu ovisnost nastojati postići odnosno
        dozvoliti SOCAR-u da je postigne.
(5)     Republika Azerbajdžan u potpunosti će poštovati zakonodavstvo EU-a i grčki zakon
        koji se primjenjuju na DESFA-u te osigurati potpunu sukladnost s njima, uključujući
        pravila unutarnjeg tržišta EU-a i zakonodavne akte EU-a u pogledu obrade podataka
        i zaštite kritične infrastrukture.
3.     UTJECAJ NA PRORAČUN
Predloženim mjerama ne utječe se na proračun.
                                                              DECLASSIFIE
                                                              íe 2 9 JUIN 2015
                                              8
                                     RESTREINT UE
 ---pagebreak---                                     RESTREINT UE
                                          Preporuka za
                                      ODLUKU VIJEĆA
     o odobrenju početka pregovora o Sporazumu između Europske unije i Republike
 Azerbajdžana o pravnom okviru kojim se uređuje kontrola SOCAR-a nad DESFA-om
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218.
stavke 3. i 4.,
uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
budući da:
(1)       Državno naftno poduzeće Republike Azerbajdžana („SOCAR"), poduzetnik s
          poslovnim nastanom u Azerbajdžanu koji kontrolira Republika Azerbajdžan,
          namjerava preuzeti kontrolu nad grčkim operatorom transportnog sustava plina pod
          nazivom Hellenic Gas Transmission System Operator S.A. („DESFA").
(2)       Člankom 11. Direktive 73/2009 propisuje se da se u takvim slučajevima mora
          utvrditi da se kontrolom osobe ili osoba iz treće zemlje ili trećih zemalja nad
          transportnim sustavom plina neće ugroziti sigurnost opskrbe energijom.
(3)       U ovom slučaju činjenice upućuju na to da (i) je mreža kojom upravlja DESFA od
          strateškog značaja za sigurnost opskrbe energijom u Europskoj uniji, (ii) Republika
          Azerbajdžan i SOCAR imaju strateške interese koji se nužno ne podudaraju s ciljem
          zakonodavstva EU-a koje se primjenjuje na mreže za transport plina. To predstavlja
          razlog za zabrinutost u pogledu sigurnosti opskrbe energijom za koji je potrebno
          pronaći rješenje.
 (4)      Republika Azerbajdžan u konačnici će preko SOCAR-a imati kontrolu nad DESFA-
          om, te je stoga međuvladin sporazum primjeren pravni instrument za rješavanje
          pitanja koja izazivaju zabrinutost.
 (5)       Predmet međuvladina sporazuma u potpunosti jeu području primjene zakonodavstva
           EU-a. Osim toga, međunarodni je sporazum nužan kako bi Europska unija mogla
           provoditi svoju unutarnju nadležnost. Prema tome, sklapanje takvog međuvladina
           sporazuma u isključivoj je nadležnosti Europske unije.
 (6)       Stoga bi trebalo započeti pregovore s ciljem sklapanja međuvladina sporazuma
           između Europske unije i Republike Azerbajdžana o pravnom okviru kojim se uređuje
           kontrola SOCAR-a nad DESFA-om, kako bi se osiguralo da se planiranim
           preuzimanjem ne ugrozi sigurnost opskrbe energijom u Europskoj uniji,
                                                                  DECLASSIFIE
                                                                  le  2 9 JUIN 2015
                                                 9
                                     RESTREINT UE
 ---pagebreak---                                  RESTREINT UE
DONIJELO JE OVU ODLUKU
                                         Članak 1.
Komisiju se ovime ovlašćuje da u ime Europske unije započne pregovore o Sporazumu
između Europske unije i Republike Azerbajdžana o pravnom okviru kojim se uređuje kontrola
SOCAR-a nad DESFA-om.
                                         Članak 2.
Pregovaračke se smjernice utvrđuju u Prilogu.
                                         Članak 3.
Pregovori se vode u dogovoru s [to be inserted by the Council], koji/koja djeluje u svojstvu
posebnog odbora.
                                         Članak 4.
Ova je Odluka upućena Komisiji.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                           Za Vijeće
                                           [•••]
                                           Predsjednik
                                                                  DECLASSILE
                                                                  le 29 JUIN 2015
                                              io
                                  RESTREINT UE
 ---documentbreak---                               RESTREINT UE
                        EUROPSKA
                        KOMISIJA
                                              Bruxelles, 12.2.2014.
                                              COM(2014) 68 final
                                              ANNEX 1
                                     PRILOG
 Preporuci ODLUKE VIJEĆA o odobrenju početka pregovora o Sporazumu između
Europske unije i Republike Azerbajdžana o pravnom okviru kojim se uređuje kontrola
                             SOCAR-a nad DESFA-om
                                                  DECLASSIFIE
                                                  le 29 JUIN 2015
                               RESTREINT UE
 ---pagebreak---                                      RESTREINT UE
SMJERNICE ZA PREGOVORE O SPORAZUMU IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I REPUBLIKE
AZERBAJDŽANA O PRAVNOM OKVIRU KOJIM SE UREĐUJE KONTROLA SOCAR-A NAD
DESFA-OM.
Sporazumom bi se trebalo osigurati:
da se kontrolom SOCAR-a i Republike Azerbajdžana nad DESFA-om neće ugroziti sigurnost opskrbe
energijom u Europskoj uniji tako da:
(1)      se osigura da se u potpunosti primjenjuju zakonodavstvo EU-а i grčki zakon
         primjenjivi na DESFA-u, kao i sve njihove eventualne buduće izmjene; te
(2)      da budu u potpunosti izvršivi u odnosu na DESFA-u, SOCAR i Republiku
         Azerbajdžan.
                                                          DECLASSIFIE
                                                          ie 29 JUIN 2015
                                     RESTREINT UE


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.2.2016.
            COM(2016) 66 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobrenju Europskoj komisiji da, u ime Europske zajednice za atomsku energiju, sklopi Protokol uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica i Turkmenistana kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske, Češke Republike, Republike Estonije, Republike Hrvatske, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Rumunjske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji

               OBRAZLOŽENJE

               Priloženi prijedlog predstavlja pravni instrument za Preporuku za Odluku Vijeća o odobrenju Europskoj komisiji da, u ime Europske zajednice za atomsku energiju, sklopi Protokol uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica i Turkmenistana kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske, Češke Republike, Republike Estonije, Republike Hrvatske, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Rumunjske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji

               i.Preporuka za Odluku Vijeća kojom se Europskoj komisiji odobrava sklapanje Protokola u ime Europske zajednice za atomsku energiju

               Uz ovaj Prijedlog dostavljaju se i:

               ii.Prijedlog Odluke Vijeća o potpisivanju Protokola u ime Europske unije i njezinih država članica;

               iii.Prijedlog Odluke Vijeća o sklapanju Protokola u ime Europske unije i njezinih država članica;

               U skladu s aktima o pristupanju Republike Bugarske, Češke Republike, Republike Estonije, Republike Hrvatske, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Rumunjske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji, Republika Bugarska, Češka Republika, Republika Estonija, Republika Hrvatska, Republika Cipar, Republika Latvija, Republika Litva, Mađarska, Republika Malta, Republika Poljska, Rumunjska, Republika Slovenija i Slovačka Republika trebaju pristupiti međunarodnim sporazumima koje su potpisale ili sklopile Europska unija i njezine države članice putem protokola uz te sporazume.

               Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane, dalje u tekstu „Sporazum”, potpisan je u Bruxellesu 25. svibnja 1998. (Sporazum je trenutačno u postupku ratifikacije i još nije stupio na snagu).

               Predloženim Protokolom Republika Bugarska, Češka Republika, Republika Estonija, Republika Hrvatska, Republika Cipar, Republika Latvija, Republika Litva, Mađarska, Republika Malta, Republika Poljska, Rumunjska, Republika Slovenija i Slovačka Republika uključuju se kao ugovorne stranke Sporazuma, a EU se obvezuje osigurati vjerodostojnu inačicu Sporazuma na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, hrvatskom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom i talijanskom jeziku.

               Komisija smatra ishod pregovora zadovoljavajućim i zahtijeva od Vijeća da donese Odluku Vijeća o odobrenju Europskoj komisiji da, u ime Europske zajednice za atomsku energiju, sklopi Protokol uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica i Turkmenistana kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske, Češke Republike, Republike Estonije, Republike Hrvatske, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Rumunjske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobrenju Europskoj komisiji da, u ime Europske zajednice za atomsku energiju, sklopi Protokol uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica i Turkmenistana kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske, Češke Republike, Republike Estonije, Republike Hrvatske, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Rumunjske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 101. drugi stavak,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)U skladu s člankom 6. stavkom 2. Akta o pristupanju Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike iz 2003., člankom 6. stavkom 2. Akta o pristupanju Republike Bugarske i Rumunjske iz 2005., člankom 6. stavkom 2. Akta o pristupanju Republike Hrvatske iz 2011., pristupanje Sporazumu o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane („Sporazum”), treba se dogovoriti putem protokola uz Sporazum. U skladu s člankom 6. stavkom 2. Akata o pristupanju iz 2003., 2005. i 2011., u slučaju takvog pristupanja primjenjuje se pojednostavnjeni postupak u kojemu Vijeće, jednoglasnom odlukom u ime država članica, sklapa protokol s određenim trećim zemljama.

               (2)Vijeće je 8. prosinca 2003. ovlastilo Komisiju, u ime Zajednice i njezinih država članica, za pregovore s Turkmenistanom o protokolu uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji.

               (3)Vijeće je 23. listopada 2006. ovlastilo Komisiju, u ime Zajednice i njezinih država članica, za pregovore s Turkmenistanom o protokolu uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Turkmenistana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske i Republike Rumunjske Europskoj uniji.

               (4)Vijeće je 14. rujna 2012. ovlastilo Komisiju da pokrene pregovore s određenim trećim zemljama
                  1
                o prilagodbi sporazuma koji se potpisuju ili sklapaju između Europske unije, ili Europske unije i njezinih država članica, u vezi s pristupanjem Republike Hrvatske Europskoj uniji.

               (5)Sklapanje Protokola od strane Komisije trebalo bi odobriti u pogledu pitanja iz nadležnosti Europske zajednice za atomsku energiju.

               (4)Potpisivanje i sklapanje Protokola podliježe posebnom postupku u pogledu pitanja iz nadležnosti Unije i njezinih država članica,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Jedini članak

               Ovime se Europskoj komisiji odobrava da, u ime Europske zajednice za atomsku energiju, sklopi Protokol uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica i Turkmenistana kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske, Češke Republike, Republike Estonije, Republike Hrvatske, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Rumunjske, Republike Slovenije i Slovačke Republike Europskoj uniji.

               Tekst Protokola priložen je Odluci o njegovu potpisivanju.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  Odluka Vijeća o odobrenju otvaranja pregovora za prilagodbu sporazuma potpisanih ili sklopljenih između Europske unije, ili Europske unije i njezinih država članica, s jednom ili više trećih zemalja ili međunarodnih organizacija zbog pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji (dok. Vijeća 13351/12 LIMITED)


                         RESTREINT UE
                                        Btuælfes, 30.7.2014
                                        CQV(2014) 493 final
                              Reperita 2a
                           (ÏXXKLJ VLIRCA
oovlæavaqu ī^msije za аЬшф pregovora ospnazum Između Бирю irije i
                       Tinšu o jmivnim prihvatu
                                                 DECLASSIFIED PART
                                                 on     3 0 JAM 2015
                          RESTREINT UE
 ---pagebreak--- RESTREINT UE
            DECLASSIFIED PART
            on  3 0 JAM 2015
      2
                             —
 RESTREINT UÉH
 ---pagebreak---    RESTbŒINT UE
               DECLASSIFIED PART
HR             on  3 0 JAN 2015  HR
    RESTREINT Ш
 ---pagebreak---    RESTREINT UE
                 DECLASSIFIED PART
                 on  3 0 JAN 2015
HR       4                         HR
    RESTREINT UE
 ---pagebreak---    RESTREINT UE
                DECLASSIFIED PART
                on  3 0 JAN 2015
HR                                HR
   RESTREINT UE
 ---pagebreak---                                  RESTREINT UE
                                       Preporuka za
                                   ODLUKU VIJEĆA
 o ovlašćivanju Komisije za otvaranje pregovora o sporazumu između Europske unije i
                               Tunisa o ponovnom prihvatu
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218.
stavak 3. i stavak 4.,
uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
budući da bi trebalo otvoriti pregovore radi sklapanja sporazuma s Tunisom o ponovnom
prihvatu,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
                                         Članak 1.
Komisija se ovime ovlašćuje da, u ime Unije, pregovara o međunarodnom sporazumu o
ponovnom prihvatu između Europske unije i Tunisa.
                                         Članak 2.
Pregovaračke smjernice utvrđene su u Prilogu.
                                         Članak 3.
Pregovori se provode uz savjetovanje s Radnom skupinom za integraciju, migracije i
protjerivanje.
                                         Članak 4.
Ova je Odluka upućena Komisiji.
Sastavljeno u Bruxellesu,
                                           Za Vijeće
                                           Predsjednik
                                                         DECLASSIFIED PART
                                                         on    3 0 JAN 2015
                                  RESTREINT UE
 ---documentbreak--- ANNEX to COM(2014)493 final remains RESTREINT UE
                  (not declassified)


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 24.4.2017.
            COM(2017) 190 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobrenju Europskoj komisiji da, u ime Europske zajednice za atomsku energiju, sklopi Protokol uz Sporazum o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Uzbekistana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji

               OBRAZLOŽENJE

               Priloženi prijedlog pravni je instrument za Preporuku za Odluku Vijeća o odobrenju Europskoj komisiji da, u ime Europske zajednice za atomsku energiju, sklopi Protokol uz Sporazum o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Uzbekistana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji. Prijedlogom je obuhvaćeno sljedeće:

               (i)Preporuka za Odluku Vijeća o odobrenju Europskoj komisiji da, u ime Europske zajednice za atomsku energiju, sklopi Protokol;

               ovaj je Prijedlog predstavljen zajedno s:

               (ii)Prijedlogom odluke Vijeća o potpisivanju i privremenoj primjeni Protokola u ime Europske unije i njezinih država članica;

               (iii)Prijedlogom odluke Vijeća o sklapanju Protokola u ime Europske unije i njezinih država članica.

               U skladu sa svojim Aktom o pristupanju Hrvatska se obvezuje pristupiti međunarodnim sporazumima koje su potpisale ili sklopile Europska unija i njezine države članice putem protokola uz te sporazume.

               Sporazum o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Uzbekistana, s druge strane, dalje u tekstu „Sporazum”, potpisan je 21. lipnja 1996. i stupio je na snagu 1. srpnja 1999.

               Odlukom Vijeća od 14. rujna 2012.
                  1
                Komisija je ovlaštena za otvaranje pregovora s dotičnim trećim zemljama kako bi se sklopili odgovarajući protokoli. Pregovori s Republikom Uzbekistanom uspješno su zaključeni razmjenom verbalnih nota.

               Predloženim Protokolom Republika Hrvatska uključuje se kao ugovorna stranka Sporazuma, a EU se obvezuje osigurati vjerodostojnu inačicu Sporazuma na hrvatskom jeziku.

               Komisija smatra rezultate pregovora zadovoljavajućima i traži od Vijeća da preporuči Odluku Vijeća o odobrenju Europskoj komisiji da, u ime Europske zajednice za atomsku energiju, sklopi Protokol uz Sporazum o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Uzbekistana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobrenju Europskoj komisiji da, u ime Europske zajednice za atomsku energiju, sklopi Protokol uz Sporazum o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Uzbekistana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 101. drugi stavak,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)U skladu s člankom 6. stavkom 2. Akta o pristupanju Republike Hrvatske, o pristupanju Republike Hrvatske Sporazumu o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Uzbekistana, s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”)
                  2
               , treba se dogovoriti putem protokola uz Sporazum;

               (2)Vijeće je 14. rujna 2012. ovlastilo Komisiju da otvori pregovore s dotičnim trećim zemljama
                  3
               . Pregovori s Republikom Uzbekistanom uspješno su zaključeni razmjenom verbalnih nota;

               (3)Komisiji bi trebalo odobriti sklapanje Protokola u pogledu pitanja iz nadležnosti Europske zajednice za atomsku energiju;

               (4)Potpisivanje i sklapanje Protokola podliježe posebnom postupku u pogledu pitanja iz nadležnosti Unije i njezinih država članica,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

                  Jedini članak

               Odobrava se Europskoj komisiji da u ime Europske zajednice za atomsku energiju sklopi Protokol uz Sporazum o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Uzbekistana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji.

               Tekst Protokola priložen je Odluci o njegovu potpisivanju.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  Odluka Vijeća o odobrenju otvaranja pregovora za prilagodbu sporazuma potpisanih ili sklopljenih između Europske unije, ili Europske unije i njezinih država članica, s jednom ili više trećih zemalja ili međunarodnih organizacija zbog pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji (dokument Vijeća 13351/12 LIMITED).

                     (2)
                  Odluka Vijeća i Komisije 1999/593/EZ, EZUČ, Euratom od 31. svibnja 1999. o sklapanju Sporazuma o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Uzbekistana, s druge strane (SL L 229, 31.8.1999., str. 1.).

                     (3)
                  Odluka Vijeća o odobrenju otvaranja pregovora za prilagodbu sporazuma potpisanih ili sklopljenih između Europske unije, ili Europske unije i njezinih država članica, s jednom ili više trećih zemalja ili međunarodnih organizacija zbog pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji (dok. Vijeća 13351/12 LIMITED).


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.10.2017.
            COM(2017) 605 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobrenju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Kanade o prijenosu i upotrebi evidencije podataka o putnicima (PNR) radi sprečavanja i suzbijanja terorizma i drugih teških međunarodnih kaznenih djela

               OBRAZLOŽENJE

               1.SVRHA

               U svojem je mišljenju od 26. srpnja 2017.
                  1
                Sud Europske unije ustvrdio da sporazum između Europske unije i Kanade o prijenosu i upotrebi evidencije podataka o putnicima (PNR), koji je potpisan 25. lipnja 2014., ne smije sklopiti u njegovu sadašnjem obliku. EU bi stoga trebao otvoriti nove pregovore s Kanadom radi sklapanja sporazuma o PNR-u u skladu sa zahtjevima koje je Sud naveo u svojem mišljenju.

               2.KONTEKST PREPORUKE

               U skladu s kanadskim zakonodavstvom zračni prijevoznici koji se bave prijevozom putnika u Kanadu dužni su Kanadskoj graničnoj službi (Canada Border Services Agency, CBSA) omogućiti elektronički pristup podacima iz evidencije podataka o putnicima (PNR) prije dolaska putnika u Kanadu.

               Cilj je tog zakonodavstva podatke iz PNR-a dobiti prije dolaska zrakoplova te se tako znatno jača sposobnost CBSA-e da učinkovito i djelotvorno unaprijed provodi procjenu rizika u vezi s putnicima i olakša putovanje u dobroj namjeri, čime se poboljšava stanje sigurnosti u Kanadi. EU, koji s Kanadom surađuje u borbi protiv terorizma i drugih teških međunarodnih kaznenih djela, prijenos podataka iz PNR-a u Kanadu smatra načinom poticanja međunarodne suradnje u području izvršavanja zakonodavstva koja će se ostvariti tako što će Kanada analitičke informacije koje sadržavaju podatke iz PNR-a dijeliti s nadležnim tijelima država članica te s Europolom i Eurojustom u skladu s njihovim ovlastima.

               PNR je evidencija svih obveznih podataka o putniku koja sadržava sve potrebne informacije kojima se zračnim prijevoznicima omogućuje obrada rezervacija. Za potrebe ove Preporuke, podaci iz PNR-a odnose se na podatke prikupljene od putnika koji su pohranjeni u automatiziranim sustavima zračnih prijevoznika za nadzor rezervacija i polazaka.

               Zračni su prijevoznici obvezni CBSA-i pružiti podatke iz PNR-a u onoj mjeri u kojoj su ih zračni prijevoznici prikupili i pohranili u okviru svojih automatiziranih sustava nadzora rezervacija i polazaka.

               Prijenos osobnih podataka iz EU-a u treću zemlju dopušta se samo ako je u toj zemlji osigurana razina zaštite temeljnih prava i sloboda koja je bitno ekvivalentna zaštiti zajamčenoj u Europskoj uniji. Potrebno je pronaći rješenje kojim će se pružiti pravna osnova na razini EU-a za prijenos podataka iz PNR-a iz EU-a u Kanadu kao vid priznavanja važnosti uporabe podataka iz PNR-a u borbi protiv terorizma i drugih teških međunarodnih kaznenih djela.

               Europska zajednica 2005. je s Kanadom potpisala sporazum o prijenosu i obradi podataka iz PNR-a na temelju niza obveza koje je u vezi s primjenom svojeg programa PNR-a preuzela CBSA
                  2
               .

               Sporazum je stupio na snagu 22. ožujka 2006. i temeljio se na nizu obveza CBSA-e u pogledu obrade podataka iz PNR-a te odluci o primjerenosti koju je Europska komisija donijela smatrajući da obveze CBSA-e osiguravaju primjerenu razinu zaštite osobnih podataka.

               U studenome 2008. Komisija je provela zajedničku reviziju provedbe sporazuma iz 2006. u kojoj je zaključeno da CBSA u vrlo velikoj mjeri provodi svoje obveze i ispunjava uvjete koji su u njemu navedeni.

               Obveze CBSA-e i odluka o primjerenosti istekli su 22. rujna 2009. U obvezama CBSA-e predviđeno je da će CBSA godinu dana prije njihova isteka započeti pregovore s Komisijom u cilju proširenja tih obveza u skladu s uzajamno prihvatljivim uvjetima.

               Kanadska vlada uputila je Komisiji zahtjev prema kojem bi dvije strane započele pregovore u cilju izmjene postojećeg okvira ili sklapanja novog sporazuma.

               CBSA je također potvrdila državama članicama, predsjedništvu i Komisiji da će nastaviti provoditi svoje obveze u prijelaznom razdoblju s obzirom na to da je nužno ispregovarati i sklopiti dugoročni sporazum između EU-a i Kanade. U skladu s tim države članice preuzele su odgovornost za osiguravanje da zračni prijevoznici tijekom tog prijelaznog razdoblja nastave prenositi podatke iz PNR-a Kanadi.

               EU je stoga 2010. otvorio pregovore s Kanadom radi potpisivanja novog bilateralnog sporazuma u kojem će se utvrditi uvjeti i okvir u skladu s kojima će zračni prijevoznici CBSA-i pružati podatke iz PNR-a za putnike na letovima između EU-a i Kanade. Novi nacrt sporazuma s Kanadom potpisan je 25. lipnja 2014. i podnesen Vijeću i Europskom parlamentu za davanje suglasnosti u srpnju 2014. Europski parlament 30. siječnja 2015. zatražio je od Suda EU-a mišljenje o tome je li predviđeni sporazum o PNR-u s Kanadom u skladu s Ugovorima i Poveljom Europske unije o temeljnim pravima.

               Direktivom (EU) 2016/681 o uporabi podataka iz evidencije podataka o putnicima (PNR) u svrhu sprečavanja, otkrivanja, istrage i kaznenog progona kaznenih djela terorizma i teških kaznenih djela (Direktiva EU-a o evidenciji podataka o putnicima), koja je donesena 27. travnja 2016.
                  3
               , utvrđena je pravna osnova za prijenos podataka iz PNR-a državama članicama koji obavljaju zračni prijevoznici te zaštitne mjere koje su države članice dužne primjenjivati na obradu podataka iz PNR-a.

               Sud Europske unije 26. srpnja 2017. dao je prethodno navedeno mišljenje prema kojem se predviđeni sporazum između Europske unije i Kanade o prijenosu i upotrebi evidencije podataka o putnicima (PNR) ne smije sklopiti u sadašnjem obliku jer je nekoliko njegovih odredbi nespojivo s temeljnim pravima koja priznaje EU, a posebno s pravom na zaštitu osobnih podataka i poštovanje privatnog života. Sud također drži da bi pravna osnova za taj sporazum trebala biti kombinacija članka 87. stavka 2. točke (a) UFEU-a i članka 16. stavka 2 UFEU-a.

               Nakon objave navedenog mišljenja CBSA je izrazila želju da ponovno započne u pregovore kako bi se pronašli uzajamno prihvatljivi uvjeti koji bi bili u skladu s navedenim zaključcima Suda.

               EU bi stoga trebao ponovo otvoriti pregovore s Kanadom radi potpisivanja novog bilateralnog sporazuma u kojem će se utvrditi uvjeti i okvir u skladu s kojima će zračni prijevoznici CBSA-i pružati podatke iz PNR-a za putnike na letovima između EU-a i Kanade i koji će biti u skladu sa zahtjevima Suda.

               Pregovori bi stoga trebali biti ograničeni na aspekte koji su nužni za usklađivanje sa zaključcima iz mišljenja Suda. To ne bi trebalo utjecati na ostale elemente predviđenog sporazuma koji je potpisan 25. lipnja 2014.

               3.PRAVNI ELEMENTI PREPORUKE

               Mišljenjem Suda o navedenom prethodno predviđenom sporazumu između EU-a i Kanade o podacima iz PNR-a utvrđuju se pravni zahtjevi za usklađivanje tog sporazuma s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima.

               Ova se Preporuka temelji na članku 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Budući da je Sud u svojem mišljenju već razjasnio da bi se predviđeni sporazum trebao temeljiti na članku 16. stavku 2. i članku 87. stavku 2. točki (a) UFEU-a, te se pravne osnove navode i kao materijalne pravne osnove. U skladu s člankom 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Komisiju treba imenovati pregovaračem Unije.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobrenju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Kanade o prijenosu i upotrebi evidencije podataka o putnicima (PNR) radi sprečavanja i suzbijanja terorizma i drugih teških međunarodnih kaznenih djela

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 16. stavak 2. i članak 87. stavak 2. točku (a), u vezi s njegovim člankom 218. stavcima 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)Pregovore bi trebalo otvoriti u cilju sklapanja sporazuma između Europske unije i Kanade o prijenosu i upotrebi evidencije podataka o putnicima (PNR) radi sprečavanja i suzbijanja terorizma i drugih teških međunarodnih kaznenih djela.

               (2)Sporazumom bi se trebala poštovati temeljna prava i načela priznata u Povelji Europske unije o temeljnim pravima, a posebno pravo na privatni i obiteljski život iz članka 7. Povelje, pravo na zaštitu osobnih podataka iz članka 8. Povelje te pravo na učinkoviti pravni lijek iz članka 47. Povelje. Sporazum bi trebalo primjenjivati u skladu s tim pravima i načelima,

               (3)[U skladu s člankom 3. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, te su države članice priopćile svoju želju da sudjeluju u donošenju i primjeni ove Odluke.]

                  ILI

                  [U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, i ne dovodeći u pitanje članak 4. navedenog protokola, te države članice ne sudjeluju u donošenju ove Odluke te ona za njih nije obvezujuća niti se na njih primjenjuje.]

                  ILI

                  [U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, i ne dovodeći u pitanje članak 4. navedenog protokola, Ujedinjena Kraljevine ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.]

                  U skladu s člankom 3. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Irska je (dopisom od...) priopćila svoju želju da sudjeluje u donošenju i primjeni ove Odluke.]

                  ILI

                  [U skladu s člankom 3. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Ujedinjena Kraljevina je (dopisom od...) priopćila svoju želju da sudjeluje u donošenju i primjeni ove Odluke.

                  U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, i ne dovodeći u pitanje članak 4. navedenog protokola, Irska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.]

               (4)U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisiju se ovlašćuje da u ime Unije pregovara o sporazumu između Europske unije i Kanade o prijenosu i upotrebi evidencije podataka o putnicima (PNR) radi sprečavanja i suzbijanja terorizma i drugih teških međunarodnih kaznenih djela.

               Članak 2.

               Smjernice za pregovore navedene su u Prilogu.

               Članak 3.

               Pregovori će se voditi uz savjetovanje s posebnim odborom koji će imenovati Vijeće.

               Članak 4.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  Mišljenje 1/15 Suda EU-a od 26. srpnja 2017. (EU:C:2017:592).

                     (2)
                  SL L 82, 21.3.2006., str. 15. i SL 91, 29.3.2006., str. 49.

                     (3)
                  SL L 119, 4.5.2016., str. 132.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.10.2017.
            COM(2017) 605 final
            PRILOG
            Smjernice za pregovore o sporazumu između Europske unije i Kanade o prijenosu i upotrebi evidencije podataka o putnicima (PNR) radi sprečavanja i suzbijanja terorizma i drugih teških međunarodnih kaznenih djela

            Preporuci za odluku Vijeća
            o odobrenju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Kanade o prijenosu i upotrebi evidencije podataka o putnicima (PNR) radi sprečavanja i suzbijanja terorizma i drugih teških međunarodnih kaznenih djela

               PRILOG

               Smjernice za pregovore o sporazumu između Europske unije i Kanade o prijenosu i upotrebi evidencije podataka o putnicima (PNR) radi sprečavanja i suzbijanja terorizma i drugih teških međunarodnih kaznenih djela

               Preporuci za odluku Vijeća

               o odobrenju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Kanade o prijenosu i upotrebi evidencije podataka o putnicima (PNR) radi sprečavanja i suzbijanja terorizma i drugih teških međunarodnih kaznenih djela

               Sporazum bi trebao sadržavati sve zaštitne mjere koje se zahtijevaju radi njegova usklađivanja s člancima 7., 8. i 21. te člankom 52. stavkom 1. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, kako je navedeno u  Mišljenju 1/15 Suda Europske unije od 26. srpnja 2017.
                  1

               To ne bi trebalo utjecati na ostale elemente sporazuma između Europske unije i Kanade o prijenosu i upotrebi evidencije podataka o putnicima (PNR) potpisanog 25. lipnja 2014.

                     (1)

                        Mišljenje 1/15 Suda Europske unije od 26. srpnja 2017.: (EU:C:2017:592).


                       EUROPSKA
                       KOMISIJA
                                                 Bruxelles, 21.4.2015.
                                                 COM(2015) 166 final
                                    Preporuka za
                                 ODLUKU VIJEĆA
   o imenovanju europskih prijestolnica kulture za godinu 2019. u Bugarskoj i Italiji
HR                                                                                HR
 ---pagebreak---                                            OBRAZLOŽENJE
   Odlukom br. 1622/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 2006. o
   utvrđivanju djelovanja Zajednice za manifestaciju Europska prijestolnica kulture za godine od
   2007. do 2019.1 utvrđuje se postupak imenovanja europskih prijestolnica kulture. U skladu s
   člankom 2. te Odluke, od 2009. nadalje Europskim će prijestolnicama kulture biti imenovana
   dva grada u dvjema državama članicama prema kronološkom redoslijedu navedenom u
   Prilogu Odluci. Bugarska i Italija organizirat će manifestacije u 2019.
   Nominacija europskih prijestolnica kulture za godinu 2019. u Bugarskoj i Italiji odvija se
   prema sljedećem postupku.
   Svaka predmetna država članica objavljuje poziv za podnošenje prijava najkasnije šest godina
   prije manifestacije. Predizborni sastanak povjerenstva za odabir, sačinjenog od 13 neovisnih
   stručnjaka u kulturnom sektoru, saziva se najkasnije pet godina prije manifestacije.
   Povjerenstvo za odabir ocjenjuje zaprimljene prijave u skladu s kriterijima utvrđenima u
   članku 4. Odluke br. 1622/2006/EZ te sastavlja popis gradova kandidata koji su ušli u uži
   izbor i čije će se prijave, nakon njihove dopune, dalje razmatrati.
   Svaka predmetna država članica saziva sastanak povjerenstva radi konačnog odabira devet
   mjeseci nakon predizbornog sastanka. Nakon opsežne procjene gradova u užem izboru na
   temelju kriterija utvrđenih za to djelovanje, povjerenstvo predlaže jedan grad u svakoj od
   predmetnih država članica za imenovanje.
   Na temelju tih preporuka, svaka država članica nominira jedan grad Europskom
   prijestolnicom kulture i o tome najkasnije četiri godine prije početka dotične manifestacije
   izvješćuje Europski parlament, Vijeće, Komisiju i Odbor regija.
   Europski parlament može poslati mišljenje Komisiji najkasnije tri mjeseca od primitka
   nominacija.
   U skladu s preporukom Komisije Vijeće službeno imenuje dotične gradove za godinu za koju
   su nominirani.
   Nakon završetka natjecanja u dva kruga kao što je prethodno opisano, povjerenstvo je u
   svojim izvješćima iz listopada 2014. odnosno studenoga 2014. predložilo da manifestaciju
   2019. organiziraju Plovdiv (Bugarska) i Matera (Italija). Bugarska i Italija obavijestile su
   Europski parlament, Vijeće, Komisiju i Odbor regija o svojim nominacijama u prosincu 2014.
   odnosno veljači 2015.
   Europski parlament poslao je svoje pozitivno mišljenje Komisiji u ožujku 2015.
   Slijedom toga, Komisija u skladu s člankom 9. stavkom 3. Odluke br. 1622/2006/EZ Vijeću
   dostavlja priloženu preporuku za službeno imenovanje Plovdiva i Matere za organizaciju
   manifestacije Europske prijestolnice kulture 2019. u Bugarskoj odnosno Italiji.
   1
           SL L 304 od 3.11.2006., str. 1.
HR                                                 2                                             HR
 ---pagebreak---                                               Preporuka za
                                            ODLUKU VIJEĆA
       o imenovanju europskih prijestolnica kulture za godinu 2019. u Bugarskoj i Italiji
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Odluku br. 1622/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od
   24. listopada 2006. o utvrđivanju djelovanja Zajednice za manifestaciju Europska
   prijestolnica kulture za godine od 2007. do 2019.2, a posebno njezin članak 9. stavak 3.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir izvješća povjerenstva za odabir iz listopada i studenoga 2014. u vezi s
   postupkom odabira europskih prijestolnica kulture u Bugarskoj i Italiji,
   budući da:
   Kriteriji iz članka 4. Odluke br. 1622/2006/EZ ispunjeni su u cijelosti,
   DONIJELO JE OVU ODLUKU:
                                               Članak 1.
   Plovdiv i Matera u Bugarskoj odnosno Italiji imenuju se „europskim prijestolnicama
   kulture 2019.”.
   2
            SL L 304 od 3.11.2006., str. 1.
HR                                                 3                                         HR
 ---pagebreak---                                            Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Sastavljeno u Bruxellesu
                                             Za Vijeće
                                             Predsjednik
HR                                             4                                             HR


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 27.7.2016.
            COM(2016) 518 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o pozivanju Španjolske da poduzme mjere za smanjenje deficita koje se smatraju potrebnima za ispravljanje stanja prekomjernog deficita
            {SWD(2016) 263 final}

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o pozivanju Španjolske da poduzme mjere za smanjenje deficita koje se smatraju potrebnima za ispravljanje stanja prekomjernog deficita

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 126. stavak 9.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)U skladu s člankom 126. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) države članice izbjegavaju prekomjerne državne deficite.

               (2)Pakt o stabilnosti i rastu temelji se na cilju zdravih državnih financija kao sredstvu jačanja uvjeta za stabilnost cijena i snažan održivi rast koji dovodi do otvaranja novih radnih mjesta. Pakt o stabilnosti i rastu uključuje Uredbu Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita
                  1
               , koja je donesena kako bi se potaknulo brzo smanjenje prekomjernih deficita opće države.

               (3)U skladu s člankom 104. stavkom 6. Ugovora o osnivanju Europske zajednice (EUZ) Vijeće je 27. travnja 2009. utvrdilo da u Španjolskoj postoji prekomjerni deficit te je, u skladu s člankom 104. stavkom 7. tog Ugovora, izdalo preporuku za smanjenje prekomjernog deficita najkasnije do 2012. Otada je Vijeće na temelju članka 126. stavka 7. UFEU-a izdalo tri nove preporuke za Španjolsku (2. prosinca 2009., 10. srpnja 2012. i 21. lipnja 2013.), u kojima je rok za smanjenje prekomjernog deficita produljen do 2014. odnosno 2016. U svim trima preporukama Vijeće je izrazilo mišljenje da je Španjolska poduzela učinkovito djelovanje, no da je došlo do neočekivanih nepovoljnih gospodarskih događaja sa znatnim nepovoljnim posljedicama za državne financije
                  2
               .

                (4)U skladu s odredbama članka 126. stavka 8. UFEU-a Vijeće je 12. srpnja 2016. utvrdilo da Španjolska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na preporuku Vijeća od 21. lipnja 2013.

               (5)U skladu s člankom 10. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1467/97 ako država članica ne provodi mjere, odnosno ako se one pokažu nedostatnima prema mišljenju Vijeća, Vijeće odmah donosi odluku u skladu s člankom 126. stavkom 9. Ugovora.

               (6)
                     Komisija je ažurirala svoju proljetnu prognozu 2016. informacijama koje su bile dostupne do 19. srpnja 2016. Na temelju toga prognoza rasta realnog BDP-a za 2016. korigirana je naviše za 0,3 postotna boda (na 2,9 %) u usporedbi s proljetnom prognozom i naniže (2,3 % u odnosu na 2,5 % u proljeće) za 2017. Za 2018. predviđa se rast realnog BDP-a za 2,1 %, što je usporedivo s rastom od 3,2 % u 2015. Gospodarski rast vjerojatno će biti usporen, ali i stabilan, još uvijek pod pozitivnim utjecajem reformi provedenih kao odgovor na krizu te uspješnog dovršetka programa financijske pomoći. Oporavak i dalje prati intenzivno otvaranje novih radnih mjesta u kontekstu nastavka ograničavanja plaća te pod pozitivnim utjecajem reformi tržišta rada. I niske cijene nafte podupiru rast. Istodobno se očekuje da će inflacija u 2016. biti -0,3 %. Postoje međutim i negativni rizici za prognozu rasta, osobito od 2017., koji su povezani, među ostalim, i s rezultatom referenduma o članstvu u Europskoj uniji održanog u Ujedinjenoj Kraljevini, koji je povećao nesigurnost, što bi moglo dovesti do negativnih posljedica za trgovinu i domaću potražnju.

               (7)Prema ažuriranoj proljetnoj prognozi Komisije 2016. očekuje se da će deficit opće države smanjiti na 4,6 % BDP-a u 2016., 3,3 % BDP-a u 2017. i 2,7 % BDP-a u 2018. (u usporedbi s ciljevima iz programa stabilnosti od 3,6 % BDP-a u 2016., 2,9 % BDP-a u 2017. i 2,2 % BDP-a u 2018. te predviđenim ishodom deficita u iznosu od 3,9 % BDP-a u 2016. i 3,1 % BDP-a u 2017. iz proljetne prognoze). Prognozirano povećanje deficita djelomično se temelji na  činjenici da se u ažuriranoj prognozi Komisije u obzir uzima manji broj mjera obuzdavanja rashoda na razini središnje i regionalne vlasti, koje su poduzete kao odgovor na preporuku Komisije iz ožujka 2016. (0,2 % BDP-a), nego što je predviđeno programom stabilnosti (0,4 % BDP-a) jer neke od tih mjera još nisu dovoljno određene da bi ih se uključilo u prognozu Komisije na temelju uobičajene pretpostavke o nemijenjanju politike. Međutim najveći dio te razlike proizlazi iz promjena pravnog okvira za porez na dobit poduzeća, što uzrokuje niže predujmove poduzeća („pagos fraccionados”) u 2016. Manjak predujmova nije kvantificiran u programu stabilnosti i postao je očit tek u travnju, u vrijeme prvog obroka, nakon krajnjeg roka proljetne prognoze. Ažuriranom proljetnom prognozom Komisije 2016. ti se manjkovi procjenjuju na 0,5 % BDP-a u 2016. Budući da uzrokuju stalni zastoj u plaćanju poreza, ali ne i promjenu stope ili osnovice poreza, prethodno spomenute promjene ne bi imale učinak na prihod od poreza na dobit poduzeća u novom stabilnom stanju (počevši od 2017.). One dovode do privremenog gubitka pri prikupljanju poreza u 2016., koji se u ažuriranoj proljetnoj prognozi smatra jednokratnim. Za 2017. razlike između ažurirane proljetne prognoze i programa stabilnosti proizlaze iz početnog položaja koji je bio lošiji od očekivanog i činjenice da mjere štednje poduzete kao odgovor na preporuku Komisije iz ožujka 2016. još nisu dovoljno određene da bi ih se uključilo u prognozu Komisije na temelju uobičajene pretpostavke o nemijenjanju politike. Očekuje se da će strukturni deficit porasti za 0,4 % BDP-a u 2016. i 0,1 % u 2017., dok će u 2018. ostati nepromijenjen. Međutim, predviđeni porast strukturnog deficita u 2016. djelomično je potaknut činjenicom da su trenutačni izgledi u pogledu inflacije i rasta nominalnog BDP-a niži od izgleda iz proračuna za 2016., što je štetno utjecalo na strukturne prihode vlade i istodobno onemogućilo prilagodbu rashoda.

               (8)Udio bruto duga opće države u BDP-u narastao je s 36 % u 2007. na oko 99 % u 2014. U 2015. udio duga bio je više ili manje stabilan jer je neto prodajom financijske imovine ublažen negativan učinak bržeg rasta deficita od rasta nominalnog BDP-a. Prema ažuriranoj proljetnoj prognozi Komisije 2016. očekuje se da će udio duga dosegnuti najvišu razinu u iznosu od 100,6 % BDP-a u 2017., dok je u skladu s proljetnom prognozom najviša razina u iznosu od 100,3 % BDP-a trebala biti dosegnuta u 2016. Iako se ne čini da Španjolskoj prijete neposredni rizici od fiskalnog stresa kao posljedica tog visokog udjela duga, rizici u pogledu održivosti duga srednjoročno će znatno narasti ako se ne poboljša proračunsko stanje. Dugoročno će se rizici za fiskalnu održivost vjerojatno smanjiti zbog pozitivnog učinka smanjenja rashoda povezanih sa starenjem stanovništva
                  3
               .

               (9)U skladu s člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1467/97 u odluci Vijeća kojom se određena država članica poziva da poduzme mjere za smanjenje deficita u skladu s člankom 126. stavkom 9. Ugovora, Vijeće od države članice zahtijeva ostvarenje godišnjih proračunskih ciljeva, koji su na temelju predviđanja iz poziva usklađeni s minimalnim godišnjim poboljšanjem ciklički prilagođenog salda u iznosu od najmanje 0,5 % BDP-a, što je referentna vrijednost, ako se ne uzmu u obzir jednokratne i privremene mjere Međutim, činjenica da se ta odluka Vijeća kojom se poziva na poduzimanje mjera donosi u drugoj polovini godine povećava fiskalni napor potreban za postizanje zadanog godišnjeg poboljšanja strukturnog salda. Važno je voditi računa i o tome da osnovni scenarij za novo kretanje prilagodbe započinje smanjenjem strukturnog deficita u iznosu od 0,4 % BDP-a, što je bar djelomično posljedica inflacije koja je niža nego što je predviđeno scenarijem na kojem se temelji proračun za 2016., a to je u velikoj mjeri izvan kontrole vlade. Uzimajući to u obzir, čini se primjerenim ne tražiti dodatne strukturne mjere u 2016.

               (10)Budući da u 2016. ne bi trebalo tražiti dodatne strukturne mjere, odobrenje dodatne godine za smanjenje prekomjernog deficita u Španjolskoj, što je pravilo u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1467/97, iziskivalo bi godišnje poboljšanje strukturnog salda u 2017., što bi imalo preveliki negativni učinak na rast. Stoga se čini primjerenim Španjolskoj za dvije godine produljiti rok za okončanje stanja prekomjernog deficita.

               (11)Stoga bi za uvjerljivo i održivo kretanje prilagodbe bilo potrebno da Španjolska postigne deficit opće države od 4,6 % BDP-a u 2016., 3,1 % BDP-a u 2017. i 2,2 % BDP-a u 2018., što je u skladu s pogoršanjem strukturnog salda od 0,4% BDP-a u 2016. i 0,5 % BDP-a u 2017. i 2018. Tim se proračunskim ciljevima u obzir uzima i potreba da se sekundarni učinci fiskalne konsolidacije na javne financije nadoknade putem njihova učinka u širem ekonomskom kontekstu.

               (12)Smatra se da su za ostvarenje tih ciljeva potrebne dodatne strukturne mjere s predviđenim učinkom u iznosu od 0,5 % BDP-a u 2017. i 2018. Uštede za 2017. i 2018. mogle bi, među ostalim, obuhvaćati smanjenje broja i područja primjene poreznih rashoda, posebno sniženih stopa PDV-a, za postizanje traženog strukturnog napora.

               (13)Osim toga, stroga primjena preventivnih i korektivnih mehanizama, predviđenih u španjolskom Zakonu o stabilnosti, na svim razinama vlasti mogla bi doprinijeti ostvarenju pravovremenog i trajnog smanjenja prekomjernog deficita. To bi se moglo ostvariti većim automatizmom u njihovoj primjeni. Nadalje, doprinos pravila o potrošnji iz Zakona o stabilnosti održivosti javnih financija mogao bi se ojačati tako da se dodatno pojasni područje primjene i definicija kategorija potrošnje potrebnih za njegov izračun te tako što bi se javne uprave koje ne poštuju pravila pozvalo da odstupanja u pogledu potrošnje nadoknade u godini koja slijedi nakon pojave odstupanja.

               (14)Španjolska bi posebnu pozornost trebala posvetiti i kvalitativnim aspektima javnih financija, uključujući politiku javne nabave. Zadnjih je godina Komisija primila veći broj izvješća o znatnom broju nepravilnosti koje su imale učinak na primjenu zakonodavstva EU-a o javnoj nabavi. Podaci upućuju na to da među javnim naručiteljima i naručiteljima postoje razlike u provedbi javne nabave, a nedovoljni mehanizmi ex-ante i ex-post kontrole onemogućuju pravilnu i ujednačenu primjenu zakonodavstva o javnoj nabavi. Španjolska se ističe niskom stopom objave obavijesti o ugovorima i relativno visokom upotrebom pregovaračkog postupka bez prethodne objave u usporedbi s ostalim državama članicama. Time se ograničava tržišno natjecanje s poduzećima iz ostalih zemalja EU-a, a to često dovodi i do izravne dodjele ugovorâ, što za posljedicu ima veće rashode opće države. Ograničenom upotrebom centraliziranih instrumenata ili instrumenata zajedničke nabavi sprječava se povećanje učinkovitosti koje bi pridonijelo fiskalnim uštedama. Nepostojanje neovisnog tijela nadležnog za osiguranje učinkovitosti i zakonske usklađenosti javne nabave širom zemlje narušava pravilnu provedbu pravila javne nabave i može stvoriti mogućnosti za nepravilnosti, što ima negativni učinak na javne financije Španjolske.

               (15)Kako bi se olakšao uspjeh strategije fiskalne konsolidacije, bit će važno i sveobuhvatnim strukturnim reformama poduprijeti fiskalnu konsolidaciju, u skladu s preporukama Vijeća upućenima Španjolskoj u kontekstu europskog semestra 2016., a posebno onima koje se odnose na ispravak njezinih makroekonomskih neravnoteža.

               (16)U skladu s člankom 126. stavkom 9. Ugovora Vijeće može, u okviru svoje odluke kojom poziva na djelovanje na temelju tog članka, od dotične države članice zatražiti podnošenje izvješća o prilagodbi u skladu s određenim rokovima. U skladu s člankom 5. stavkom 1.a Uredbe (EZ) 1467/97 izvješće države članice sadržava ciljeve za državne rashode i prihode, te se u njemu utvrđuju mjere fiskalne politike na rashodovnoj i na prihodovnoj strani i daju informacije o djelovanjima u okviru politika poduzetima kao odgovor na konkretne odluke Vijeća. Kako bi se olakšalo praćenje poštovanje roka za provedbu preporuka sadržanih u ovom pozivu te roka za smanjenje prekomjernog deficita, od Španjolske se zahtijeva da to izvješće podnese do 15. listopada 2016., istodobno sa svojim nacrtom proračunskog plana za 2017.

               (17)Osim toga, Španjolska bi trebala izvješćivati Komisiju i Gospodarski i financijski odbor kako je propisano člankom 10. Uredbe Vijeća (EU) br. 473/2013 u skladu s odredbama utvrđenima Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 877/2013. Prvo bi se izvješće trebalo dostaviti do 15. siječnja 2017. te svaka tri mjeseca nakon toga.

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               1.Španjolska mora okončati postojeće stanje prekomjernog deficita do 2018.

               2.Španjolska mora smanjiti deficit opće države na 4,6 % BDP-a u 2016., 3,1 % BDP-a u 2017. i 2,2 % BDP-a u 2018. To poboljšanje deficita opće države u skladu je s pogoršanjem strukturnog salda od 0,4 % BDP-a u 2016. i 0,5 % BDP-a u 2017. i 2018. na temelju ažurirane proljetne prognoze Komisije 2016.   Španjolska sve neočekivane prihode iskorištava za ubrzanje smanjenja deficita i duga.

               3.Uz uštede koje su već uzete u obzir u ažuriranoj Komisijinoj proljetnoj prognozi 2016. Španjolska donosi i u potpunosti provodi mjere konsolidacije u iznosu od 0,5 % BDP-a u 2017. i 2018.

               4.Španjolska je spremna donijeti dodatne mjere ako se ostvare rizici za proračunske planove. Mjerama fiskalne konsolidacije osigurava se trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast.

               5.Španjolska donosi mjere za jačanje svojeg fiskalnog okvira, posebno u smislu povećanja automatizma mehanizama za sprečavanje i ispravljanje odstupanja od ciljeva u pogledu deficita, duga i rashoda i za jačanje doprinosa pravila o potrošnji iz Zakona o stabilnosti održivosti javnih financija.

               6.Španjolska uspostavlja dosljedan okvir za osiguranje transparentnosti i usklađenosti politike javne nabave među javnim naručiteljima i naručiteljima kako bi zajamčila ekonomsku učinkovitost i visoku razinu tržišnog natjecanja. Takav okvir obuhvaća odgovarajuće mehanizme ex-ante i ex-post kontrole u području javne nabave radi osiguranja transparentnosti i zakonske usklađenosti.

               Članak 2.

               Vijeće utvrđuje da Španjolska do 15. listopada 2016. mora poduzeti učinkovito djelovanje i, u skladu s člankom 5. stavkom 1.a Uredbe (EZ) br. 1467/97, Vijeću i Komisiji dostaviti izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na poziv Vijeća. Izvješće sadržava ciljeve za državne rashode i prihode te se u njemu utvrđuju diskrecijske mjere na rashodovnoj i na prihodovnoj strani i daju informacije o djelovanjima poduzetima kao odgovor na konkretne preporuke Vijeća za jačanje fiskalnog okvira i okvira politike javne nabave u skladu s stavcima 5. i 6. članka 1.

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena Kraljevini Španjolskoj.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 6.

                     (2)
                  Svi dokumenti povezani s postupkom u slučaju prekomjernog deficita za Španjolsku nalaze se na sljedećem web-mjestu:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm

                   .

                     (3)
                  Europska komisija (2016.), „Fiscal Sustainability Report 2015” (Izvješće o fiskalnoj održivosti za 2015.), European Economy, Institutional Paper br. 018.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 12.5.2017.
            COM(2017) 175 final
            This document was downgraded/declassifiedDate: 21/06/2017By: Yvon SlingenbergAuthority: DG CLIMA
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobrenju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Globalnog instituta za zeleni rast

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Globalni institut za zeleni rast (Global Green Growth Institute, dalje u tekstu „GGGI”) međunarodna je organizacija osnovana 2012. koja podupire i promiče snažan, uključiv i održiv gospodarski rast u zemljama u razvoju i gospodarstvima u usponu. Cilj mu je graditi otporan svijet na temelju snažnog, uključivog i održivog zelenog rasta, a misija podupirati zemlje pri prelasku na model zelenog rasta razvojem i provedbom strategija kojima se istodobno smanjuje siromaštvo te povećavaju socijalna uključenost, ekološka održivost i gospodarski rast.

               Sporazumom iz Pariza u sklopu Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama poboljšat će se globalni odgovor na klimatske promjene tako što će se povećanje prosječne globalne temperature zadržati znatno niže od 2 °C u usporedbi s predindustrijskim razinama te će se nastojati ograničiti njezin rast na 1,5 °C. Svaka stranka Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama održava planirani nacionalni doprinos kojim su utvrđene mjere koje namjerava poduzeti kako bi postigla te ciljeve. Stranke su se složile i o važnosti razvoja i prijenosa tehnologije radi poboljšanja otpornosti na klimatske promjene i smanjenja emisija stakleničkih plinova.

               Pariškim sporazumom naglašava se koliko sve zemlje moraju pojačano i predano održivo raditi na ublažavanju emisija stakleničkih plinova koliko god je to moguće i na najbrži mogući način. Tim Sporazumom prepoznato je da zemlje u razvoju trebaju pomoć pri ostvarivanju klimatskih planova.

               U tom je kontekstu GGGI postao vodeći međunarodni dionik kad je riječ o zelenom rastu. Članstvom u GGGI-ju Unija bi dobila pristup forumu preko kojeg klimatskom diplomacijom može jače doprijeti do zemalja u razvoju i gospodarstava u usponu te pridonijeti svojim vrijednim iskustvom koje je stečeno prilikom razvoja klimatskih politika Unije. S obzirom na to da je rad GGGI-ja usmjeren na sveobuhvatne strategije zelenog rasta, time bi se pomoglo i u iskorištavanju sinergija između klimatskih ciljeva i ciljeva održivog razvoja koji su doneseni u okviru globalnog programa održivog razvoja do 2030.Predlaže se da se s GGGI-jem otvore pregovori o članstvu EU-a umjesto alternativnog prijedloga da Unija pristupi Sporazumu o osnivanju GGGI-ja. Razlog za to jest pitanje glasačkih prava EU-a kao budućeg člana GGGI-ja koje bi trebalo razjasniti prije nego što Unija postane članica te međunarodne organizacije.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

               Kako bi se ograničilo povećanje temperature na znatno niže od 2 °C, Pariški sporazum mora biti istinski globalan i učinkovit. Sve države trebale bi početi provoditi planirane nacionalne doprinose. Članstvom u GGGI-ju Unija može:

               –potaknuti postojeće i buduće zemlje članice GGGI-ja da provode i utvrde ambicioznije planirane nacionalne doprinose Pariškom sporazumu time što će iskoristiti dobre prakse koje su razvijene i provedene u okviru pristupa zelenog rasta,

               –surađivati s GGGI-jem u kontekstu Unijine strategije klimatske diplomacije potpuno uzimajući u obzir sinergije između ostvarivanja klimatskih ciljeva i ciljeva održivog razvoja,

               –razmjenjivati najbolje prakse na političkoj i stručnoj razini na temelju velikog iskustva koje je Unija stekla u razvoju i provedbi klimatskih strategija.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  S obzirom na to da je rad GGGI-ja usmjeren na zeleni i održivi razvoj, jasna je njegova povezanost s pitanjima okoliša i razvoja te politikama u području energije iz obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               U članku 216. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) određeno je da Unija može sklopiti sporazum s međunarodnom organizacijom. U članku 218. utvrđuje se postupak za sklapanje sporazuma s međunarodnom organizacijom, a u članku 218. stavku 3. detalji o imenovanju Komisije kao pregovarača u ime Unije.

                   •
                        Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               Klimatske promjene prekogranični su problem. Nužna je koordinacija klimatskog djelovanja na globalnoj i europskoj razini, a djelovanje Unije opravdano je zbog supsidijarnosti. U članku 191. UFEU-a određene su nadležnosti Unije u području okoliša, uključujući klimatske promjene.

               Članstvom Unije u GGGI-ju omogućila bi se razmjena GGGI-jeva znanja i najboljih praksi u svim državama članicama EU-a, a Unija bi također mogla širiti političke i diplomatske poruke o klimatskim promjenama među svojim međunarodnim partnerima.

               •Proporcionalnost

               Preporuka za odluku Vijeća o pregovorima o članstvu Unije u GGGI-ju proporcionalna je: to je najmanji pravni i najjednostavniji korak potreban za omogućivanje članstva Unije.

               •Odabir instrumenta

                  Donošenje odluke Vijeća utvrđeno je člankom 218. stavkom 3. UFEU-a.

                   3.
                        REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Nije primjenjivo.

               •Savjetovanja s dionicima

                  Nije primjenjivo. Međutim, Komisija je 8. studenoga 2016. na svojim internetskim stranicama za bolju regulativu objavila namjeru da od Vijeća zatraži ovlaštenje da u ime Unije pregovara o članstvu Unije u GGGI-ju. Tijekom razdoblja za očitovanje od 8. studenoga 2016. do 12. siječnja 2017. od dionika nisu primljeni komentari.

               •Prikupljanje i primjena stručnih znanja

                  Nije primjenjivo.

               •Procjena učinka

                  Nije pripremljena procjena učinka jer se Odlukom Vijeća o odobrenju otvaranja pregovora o članstvu Unije u GGGI-ju ne utječe izravno na proračun Komisije niti se obvezuje države članice da provedu bilo koju mjeru.

                  Međutim, Komisija je razmatrala mogućnost da se ne poduzmu nikakve mjere. Osnovna opcija bez mjera uključivala bi scenarij u kojem je samo manji broj država Unije član GGGI-ja (od njegova osnivanja kao međunarodne organizacije 2012. članice su postale Danska, Ujedinjena kraljevina i nedavno Mađarska). U tom slučaju ne očekuje se da bi GGGI potpuno profitirao od iskustva Unije u području zelenog rasta niti bi Unija imala maksimalnu korist od te organizacije u pogledu ciljeva svoje strategije klimatske diplomacije.

                  Opcija kojoj se ovim prijedlogom daje prednost jest članstvo Unije u GGGI-ju. Predlaže se da se Unija pridruži kao član sudionik koji ne pridonosi financijski (Statut GGGI-ja, članak 3.).

               •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje

                  Nije primjenjivo.

               •Temeljna prava

                  Nije primjenjivo.

                   4.
                        UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Članstvo Unije u GGGI-ju ne utječe izravno na proračun EU-a.

               5.OSTALI DIJELOVI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

               Nije primjenjivo: Odlukom Vijeća o pregovorima o članstvu u GGGI-ju države članice ne obvezuje se ni na kakvo djelovanje.

               •Dokumenti s obrazloženjima (za direktive)

                  Nije primjenjivo.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

               Komisija preporučuje sljedeće:

               –Vijeće bi trebalo ovlastiti Komisiju da otvori i vodi pregovore o članstvu Unije u GGGI-ju,

               –Komisija bi trebala voditi te pregovore uz savjetovanje s posebnim odborom u skladu s odredbama iz UFEU-a,

               –Vijeće bi trebalo odobriti pregovaračke smjernice priložene ovoj Preporuci.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobrenju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Globalnog instituta za zeleni rast

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno

               njegov članak 218. stavke 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)Trenutačno je samo mali broj država Unije član Globalnog instituta za zeleni rast (Global Green Growth Institute, dalje u tekstu „GGGI”)
                  1
               . Stoga se ne očekuje se da bi GGGI potpuno profitirao od iskustva Unije u području zelenog rasta niti bi Unija imala maksimalnu korist od te organizacije u pogledu ciljeva svoje strategije klimatske diplomacije.

               (2)Klimatske promjene prekogranični su problem. Nužna je koordinacija klimatskog djelovanja na globalnoj i europskoj razini, a djelovanje Unije opravdano je u skladu s načelom supsidijarnosti. U članku 191. UFEU-a određene su nadležnosti Unije u području okoliša, uključujući klimatske promjene.

               (3)Članstvom Unije u GGGI-ju omogućila bi se razmjena GGGI-jeva znanja i najboljih praksi u svim državama članicama. Unija bi također mogla širiti političke i diplomatske poruke o klimatskim promjenama među svojim međunarodnim partnerima.

               (4)
                     S obzirom na to da je rad GGGI-ja usmjeren na sveobuhvatne strategije zelenog rasta, članstvom Unije u GGGI-ju pomoglo bi se u iskorištavanju sinergija između klimatskih ciljeva i ciljeva održivog razvoja koji su doneseni u okviru globalnog programa održivog razvoja do 2030.

               (5)Komisiju bi stoga trebalo ovlastiti da otvori pregovore u ime Europske unije u cilju sklapanja sporazuma o članstvu Unije u GGGI-ju,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisiju se ovlašćuje za pregovaranje, u ime Unije, o sporazumu o članstvu Unije u Globalnom institutu za zeleni rast.

               Članak 2.

               Pregovaračke smjernice navedene su u Prilogu.

               Članak 3.

               Pregovori se vode uz savjetovanje s [ime posebnog odbora

               koje treba umetnuti Vijeće].

               Članak 4.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  Od osnivanja GGGI-ja kao međunarodne organizacije 2012. njegove su članice postale Danska i Ujedinjena Kraljevina te nedavno Mađarska.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 12.5.2017.
            COM(2017) 175 final
            This document was downgraded/declassifiedDate: 21/06/2017By: Yvon SlingenbergAuthority: DG CLIMA
            PRILOG
            Preporuci za
            ODLUKU VIJEĆAo odobrenju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Globalnog instituta za zeleni rast
            Pregovaračke smjernice za sporazum između Europske unije i Globalnog instituta za zeleni rast o članstvu Unije u Globalnom institutu za zeleni rast

               PRILOG
               Pregovaračke smjernice za sporazum između Europske unije i Globalnog instituta za zeleni rast o članstvu Unije u Globalnom institutu za zeleni rast

               1.Komisija nastoji osigurati da sporazum o članstvu Unije u Globalnom institutu za zeleni rast (Global Green Growth Institute, „GGGI”) bude u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom Unije.

               2.Komisija vodi pregovore u skladu s važećim mjerodavnim zakonodavstvom Unije ili dogovorenim stajalištima Unije koja su posebno utvrđena za te pregovore unutar posebnog odbora predstavnika država članica iz članka 3. Odluke Vijeća ili unutar Vijeća.

               3.Komisija izvješćuje Vijeće o ishodu pregovora i, prema potrebi, bilo kojem problemu koji može nastati tijekom pregovora.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles,3.8.2017
            COM(2017) 414 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            kojom se Europskoj komisiji odobrava da u ime Europske zajednice za atomsku energiju sklopi Protokol uz Sporazum o partnerstvu i suradnji o uspostavi partnerstva između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Kirgiske Republike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj Uniji

               OBRAZLOŽENJE

               Sporazum o partnerstvu i suradnji o uspostavi partnerstva između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Kirgiske Republike, s druge strane, dalje u tekstu „Sporazum”, potpisan je 9. veljače 1995. i stupio je na snagu 1. srpnja 1999.

               Prema Aktu o pristupanju, Republika Hrvatska obvezuje se pristupiti međunarodnim sporazumima koje su potpisale ili sklopile Europska unija i njezine države članice putem protokola uz te sporazume.

               Odlukom Vijeća od 14. rujna 2012.
                  1
                Komisija je ovlaštena za otvaranje pregovora s dotičnim trećim zemljama kako bi se sklopili odgovarajući protokoli. Pregovori s Kirgiskom Republikom uspješno su zaključeni razmjenom verbalnih nota.

               Predloženim Protokolom Republika Hrvatska uključuje se kao ugovorna stranka Sporazuma, a EU se obvezuje osigurati vjerodostojnu inačicu Sporazuma na hrvatskom jeziku.

               Komisija smatra rezultate pregovora zadovoljavajućima te predlaže potpisivanje i sklapanje Protokola. Na temelju priložene preporuke Komisija preporuča Vijeću da Europskoj komisiji odobri da u ime Europske zajednice za atomsku energiju sklopi Protokol uz Sporazum o partnerstvu i suradnji o uspostavi partnerstva između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Kirgiske Republike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj Uniji.

               Priložena preporuka predstavlja se s:

               ii.Prijedlogom odluke Vijeća o potpisivanju i privremenoj primjeni Protokola u ime Europske unije i njezinih država članica;

               iii.Prijedlogom odluke Vijeća o sklapanju Protokola u ime Europske unije i njezinih država članica.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               kojom se Europskoj komisiji odobrava da u ime Europske zajednice za atomsku energiju sklopi Protokol uz Sporazum o partnerstvu i suradnji o uspostavi partnerstva između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Kirgiske Republike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj Uniji

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 101. drugi stavak,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)U skladu s člankom 6. stavkom 2. Akta o pristupanju Republike Hrvatske, o pristupanju Republike Hrvatske Sporazumu o partnerstvu i suradnji o uspostavi partnerstva između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Kirgiske Republike, s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”)
                  2
               , treba se dogovoriti putem protokola uz Sporazum.

               (2)Vijeće je 14. rujna 2012. ovlastilo Komisiju da otvori pregovore s dotičnim trećim zemljama
                  3
               . Pregovori s Kirgiskom Republikom uspješno su zaključeni razmjenom verbalnih nota.

               (3)Komisiji bi trebalo odobriti sklapanje Protokola u pogledu pitanja iz nadležnosti Europske zajednice za atomsku energiju.

               (4)Potpisivanje i sklapanje Protokola podliježe zasebnom postupku u pogledu pitanja koja su obuhvaćena Ugovorom o Europskoj uniji i Ugovorom o funkcioniranju Europske unije,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Jedini članak

               Europskoj komisiji odobrava se da u ime Europske zajednice za atomsku energiju sklopi Protokol uz Sporazum o partnerstvu i suradnji o uspostavi partnerstva između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Kirgiske Republike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji
                  4
               .

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  Odluka Vijeća o odobrenju otvaranja pregovora za prilagodbu sporazuma potpisanih ili sklopljenih između Europske unije, ili Europske unije i njezinih država članica, s jednom ili više trećih zemalja ili međunarodnih organizacija zbog pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji (dokument Vijeća 13351/12 LIMITED).

                     (2)
                  Odluka Vijeća i Komisije 1999/491/EZ, EZUČ, Euratom od 12. svibnja 1999. o sklapanju Sporazuma o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Kirgiske Republike, s druge strane (SL L 196, 28.7.1999., str. 48.).

                     (3)
                  Odluka Vijeća o odobrenju otvaranja pregovora za prilagodbu sporazuma potpisanih ili sklopljenih između Europske unije, ili Europske unije i njezinih država članica, s jednom ili više trećih zemalja ili međunarodnih organizacija zbog pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji (dokument Vijeća 13351/12 LIMITED).

                     (4)
                  Tekst Protokola objavljuje se u ...[umetnuti upućivanje na SL] s Odlukom o potpisivanju u ime Unije i njezinih država članica.