				|

		52014DC0423

			Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Portugala za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Portugala za 2014. /* COM/2014/0423 final - 2014/ () */

Preporuka za
PREPORUKU VIJEĆA
o nacionalnom programu reformi Portugala za
2014.
i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Portugala za
2014.

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148.
stavak 4.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ)
br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja
proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika[1], a posebno njezin
članak 5. stavak 2.,
uzimajući u obzir preporuku Europske
komisije[2],
uzimajući u obzir rezolucije Europskog
parlamenta[3],
uzimajući u obzir zaključke
Europskog vijeća,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
zapošljavanje,
uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog
i financijskog odbora,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
socijalnu zaštitu,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
ekonomsku politiku,
budući da:
(1)
Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010.
prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta, Europa
2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom
će se usredotočiti na glavna područja u kojima je potrebno
djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i
konkurentnosti.
(2)
Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju
prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske
politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010.
donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica,
koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su
da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i
politikama zapošljavanja.
(3)
Predsjednici država i vlada donijeli su 29. lipnja
2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za
djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja
koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama.
Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a
posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije „Europa
2020.” i provedbi preporuka za pojedine države članice.
(4)
Portugal je do 17. svibnja 2014. podlijegao
programu makroekonomske prilagodbe u skladu s člankom 1. stavkom 2. Odluke
2011/344/EU, kojom je predviđeno da će financijska pomoć biti
dostupna tijekom razdoblja od tri godine. Vijeće je 19. ožujka 2014.
odlučilo produljiti dostupnost financijske pomoći za šest tjedana
kako bi se omogućila sveobuhvatna i temeljita ocjena usklađenosti s
uvjetima programa te propisna isplata posljednje tranše kredita. Na temelju
članka 12. Uredbe (EU) br. 472/2013 Portugal je stoga bio izuzet od
praćenja i ocjenjivanja u okviru europskog semestra koordinacije ekonomske
politike tijekom trajanja spomenutog programa. Budući da je izišao iz programa,
Portugal bi sada trebalo u potpunosti ponovno uključiti u okvir europskog
semestra.
(5)
Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji
pregled rasta[4],
čime je označen početak Europskog semestra koordinacije
ekonomske politike za 2014. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU)
br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja[5].
(6)
Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013.
prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i
mjerâ za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom
fiskalnom konsolidacijom kojom se potiče rast, ponovnom uspostavom
uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i
konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica
krize te modernizacijom javne uprave.
(7)
U skladu s Uredbom (EU) br. 472/2013 Portugal
je bio izuzet od obveze podnošenja programa stabilizacije i nacionalnog
programa reformi za vrijeme trajanja programa makroekonomske prilagodbe.
Unatoč tomu Portugal je 30. travnja 2014. podnio ažurirani dokument o
fiskalnoj strategiji i dopis portugalske vlade s najnovijim podacima o
ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020. Vlada je 17. svibnja u dokumentu pod
nazivom Put k rastu, srednjoročna strategija reformi za Portugal
predstavila tekući program reformi i nove inicijative usmjerene na održivi
rast.
(8)
Cilj proračunske strategije opisane u
dokumentu o fiskalnoj strategiji za 2014. jest održivo smanjenje prekomjernog
deficita do 2015. te ostvarenje srednjoročnog cilja do 2017. Strategijom
se predviđa smanjenje državnog deficita na 4 % BDP-a u 2014. te
dodatno smanjenje na 2,5 % BDP-a u 2015., u skladu s ciljevima koji su
utvrđeni u preporuci u okviru postupka u slučaju prekomjernog
deficita od 21. lipnja 2013. te potvrđeni 12. revizijom programa
makroekonomske prilagodbe. Međutim, portugalski je ustavni sud 30. svibnja
2014. poništio konsolidacijske mjere, čiji je procijenjeni utjecaj na
proračunski saldo u 2014. oko 0,35 % BDP-a, s mogućim daljnjim
utjecajem u 2015. Kako bi ostvarila dogovorene ciljeve, vlada će morati
uvesti jednakovrijedne zamjenske mjere. Međutim, dvije odluke ustavnog
suda još nisu donesene, što onemogućuje potpunu kvantifikaciju mjera koje
je potrebno poduzeti. S obzirom na ograničenost vremena na raspolaganju,
vlada će možda biti prisiljena primijeniti mjere kojima se manje
potiče rast, prije svega na strani prihoda. Za razdoblje nakon 2015.
strategijom se potvrđuje namjera da se srednjoročni cilj ostvari do
2017. provedbom strukurne prilagodbe od 0,5 % BDP-a u 2016. i postizanjem
strukturnog deficita od 0,5 % u 2017. Prema strategiji, bruto dug
opće države dosegnut će u 2014. najvišu razinu od 130,5 % BDP-a
te će se od 2015. postupno početi smanjivati. Makroekonomski scenarij
na kojem se temelje proračunska predviđanja u okviru strategije u
skladu je s onim dogovorenim 12. revizijom programa makroekonomske prilagodbe
te ga Vijeće za javne financije trenutačno analizira. Procjenjuje se
da su mjere fiskalne konsolidacije u 2014. dostatne za ostvarenje ciljnog
deficita od 4 % BDP-a. Međutim, i dalje postoje rizici u pogledu
ostvarenja ciljeva, prije svega zbog pravne nesigurnosti i statističkog
utjecaja mjera usmjerenih na učinkovitije upravljanje prekomjernim
dugovima poduzeća u državnom vlasništvu. Proračunska prilagodba u
2015. temelji se na konsolidacijskim mjerama u visini od 0,8 % BDP-a, što
se smatra dostatnim za postizanje ciljne razine od 2,5 % BDP-a. Na temelju
ocjene programa i Komisijinih prognoza, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ)
br. 1466/97, Vijeće smatra da su ciljevi iz strategije u skladu sa
zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu.
(9)
Fiskalnu konsolidaciju treba poduprijeti dodatnim
reformama sustava upravljanja javnim financijama. Konkretno, unatoč
napretku ostvarenom u okviru programa makroekonomske prilagodbe, potrebno je
dovršiti sveobuhvatnu reformu okvirnog zakona o proračunu i uložiti
dodatne napore kako bi se provedbom zakona o kontroli obveza osigurala stroga
kontrola rashoda te spriječilo daljnje gomilanje zaostataka u javnom
sektoru. Presudnu će ulogu imati restrukturiranje poduzeća u državnom
vlasništvu, osiguravanje njihove financijske održivosti i stroga kontrola
rashoda u području mirovinskog i zdravstvenog sustava. Na strani prihoda
ima prostora za uspostavu poreznog sustava kojim se u većoj mjeri potiče
rast i za daljnje poticanje porezne discipline.
(10)
Portugal je suočen s izazovima povezanima s
razinom nezaposlenosti, koja je unatoč nedavnom padu i dalje visoka,
osobito u mlađoj dobnoj skupini. Stopa nezaposlenosti u 2013. iznosila je
17 %, a nezaposlenosti mladih 37,7 %, što je znatno iznad prosjeka
EU-a, a isto vrijedi i za postotak mladih koji nisu u radnom odnosu niti u
sustavu obrazovanja i izobrazbe. Tradicionalno visoka stopa zaposlenosti u
Portugalu znatno se smanjila od početka gospodarske krize te je sa 73,1 %
u 2008. pala na 65,6 % u 2013. Kada je riječ o nezaposlenosti mladih,
u skladu s ciljevima jamstva za mlade, glavni izazovi uključuju slabo
obuhvaćanje neregistriranih mladih osoba i potrebu za boljim
usklađivanjem programa obrazovanja i izobrazbe s potrebama tržišta rada.
Portugal je u okviru programa makroekonomske prilagodbe proveo niz reformi
tržišta rada usmjerenih na pojednostavnjenje pretjerano restriktivnih propisa u
području zaštite radnih mjesta, čime je povećana fleksibilnost
mehanizama određivanja plaća i poboljšano funkcioniranje javnih
službi za zapošljavanje i aktivacijskih politika. Izazovi su i dalje prisutni,
osobito u pogledu potrebe rješavanja problema rascjepkanosti tržišta rada i
poboljšanja prilagodbe plaća gospodarskim prilikama. Neovisna ocjena
učinaka nedavno provedenih reformi u sustavu zaštite radnih mjesta osobito
bi pridonijela ocjeni njihova utjecaja na otvaranje radnih mjesta, radnu
nesigurnost, ukupne troškove rada te na broj žalbi podnesenih sudu zbog
otpuštanja i njihov ishod. Unatoč nastojanjima da se ublaže negativne
socijalne posljedice, nužna gospodarska prilagodba nakon krize negativno se
odrazila na siromaštvo.
(11)
Portugal je ostvario znatan napredak u reformi
obrazovnog sustava zahvaljujući mjerama za suzbijanje ranog prekida
školovanja, povećanje udjela stanovništva sa završenim tercijarnim
obrazovanjem i usklađivanje ponude i potražnje vještina na tržištu rada.
Međutim, ključnu će ulogu imati potpuna provedba mjera i
učinkovita uporaba financijskih sredstava. Prije svega potrebno je raditi
na smanjenju neadekvatnosti vještina, među ostalim i povećanjem
kvalitete i privlačnosti strukovnog obrazovanja i izobrazbe
(uključujući dvojno strukovno obrazovanje i osposobljavanje),
poticanjem sudjelovanja poslodavaca u oblikovanju programa te osiguravanjem
primjerene obuke na radnom mjestu i programa pripravništva. Uz to je potrebno i
učinkovito uspostaviti službe za profesionalno usmjeravanje i savjetovanje
učenika i studenata u sekundarnom i tercijarnom obrazovanju, u skladu s
potrebama tržišta rada i predviđenom potražnjom za vještinama, te osnažiti
veze s poslovnim sektorom.
(12)
Portugal je u okviru programa makroekonomske
prilagodbe poduzeo znatne korake za poboljšanje kapitalne osnove bankarskog
sektora i jačanje okvira za njegov nadzor i rješavanje. Međutim,
veliki su izazovi, uključujući profitabilnost portugalskih banaka, i
dalje prisutni i zahtijevaju pozorno praćenje i upravljanje. Podaci za
prvo tromjesečje 2014. pokazuju da su neke od banaka koje su primile
pomoć zabilježile pozitivne rezultate. Opadajuća kvaliteta imovine i
dalje je problem jer se nastavljaju bilježiti visoke razine umanjenja
vrijednosti od oko 6 % ukupnog bruto iznosa kredita te povišene razine
(10,6 %) loših kredita, prije svega u korporativnom segmentu (iznad
16 %). Portugal je donio niz mjera za pojednostavnjenje kreditiranja
održivih društava, ali su uvjeti financiranja i dalje nepovoljni (osobito za
MSP-ove) te su mogućnosti nebankovnog financiranja korporativnog sektora i
dalje ograničene. Novoodobreni krediti za MSP-ove smanjili su se u 2013.
za 4,8 % u odnosu na 2012. Prosječne kamatne stope na nove kredite
portugalskim poduzećima nešto su se smanjile od početka 2013., ali
ostaju znatno iznad prosjeka europodručja. Visoka razina zaduženosti
korporativnog sektora i potreba za daljnjim razduživanjem bankarskog sektora i
dalje ograničavaju sposobnost banaka za kreditiranje održivih
poduzeća po razumnoj cijeni.
(13)
Kako bi se osigurala učinkovitost i održivost
energetskog sektora te snizile cijene energije za gospodarstvo, u okviru
programa makroekonomske prilagodbe provedena su dva paketa mjera. Međutim,
potrebno je dodatno smanjiti rente u energetskom sektoru te riješiti problem
visokog i rastućeg duga. Portugal je u tu svrhu najavio treći paket
mjera kojim se među ostalim predviđa i da poseban namet kojem
podliježu energetski operateri, uveden 2014., ostane na snazi i u 2015.
Nadalje, ostaju neriješena i pitanja poboljšanja prekogranične integracije
energetskih mreža i ubrzavanja provedbe projekata u području
elektroenergetskog i plinskog povezivanja. Kada je riječ o prometnom
sektoru, u okviru programa ostvaren je napredak osobito u pogledu poboljšanja
konkurentnosti portugalskih luka, izrade sveobuhvatnog dugoročnog plana u
području prometa nakon što se otklone slabosti i nedostaci te u pogledu
poboljšanja regulatornog okvira. Međutim, potrebne su dodatne mjere za
učinkovitu provedbu tog sveobuhvatnog dugoročnog plana i akcijskog
plana u području reformi luka. Mjere su potrebne i za osiguranje
neovisnosti i kapaciteta prometnog regulatornog tijela te financijske
održivosti državnih poduzeća u tom sektoru, kao i za unaprjeđenje
učinkovitosti i tržišnog natjecanja u željezničkom prometu.
(14)
Ključna reforma u području najmova u
urbanim područjima provedena je kako bi se uravnoteženjem prava i obveza
najmodavaca i najmoprimaca, uvođenjem veće fleksibilnosti u pogledu
trajanja ugovora te poticanjem obnove stvorilo dinamičnije tržište
nekretnina. I dalje je potrebno raditi na sveobuhvatnoj ocjeni utjecaja te
reforme na temelju podataka o ključnim pokretačima tržišta i sivoj
ekonomiji na portugalskom tržištu najma nekretnina. Portugal je ostvario znatan
napredak u unaprjeđenju poslovnog okruženja, osobito poticanjem boljih
okvirnih uvjeta, promicanjem poduzetničke kulture i poboljšanjem
stečajnih postupaka za poduzeća u poteškoćama. Sada bi pozornost
trebalo preusmjeriti na provedbu. Pojednostavnjeni su i administrativni
postupci i postupci licenciranja, ali brojne se mjere tek trebaju provesti.
Potrebni su dodatni napori kako bi se uklonile prepreke tržišnom natjecanju u
sektoru usluga, prije svega donošenjem izmjena sektorskih propisa, ali i u
području profesionalnih usluga, donošenjem propisa o ostalim strukovnim
organizacijama. Kada je riječ o zakonodavnom uređenju i tržišnom
natjecanju, naknadnim je mjerama potrebno osigurati neovisnost i autonomiju nacionalnih
sektorskih regulatornih tijela i tijela nadležnog za tržišno natjecanje.
Plaćanja tijela javne vlasti i dalje se odvijaju uz znatna kašnjenja.
(15)
U okviru programa makroekonomske prilagodbe
ostvaren je dobar napredak u pogledu racionalizacije i modernizacije javne
uprave u području zapošljavanja, politike plaća, radnih uvjeta,
organizacijske učinkovitosti i kvalitete usluga. Međutim, pojedine je
predviđene mjere reforme tek potrebno dovršiti te je potrebno poboljšati
transparentnost. Unatoč znatnom napretku ostvarenom u pogledu veće
učinkovitosti pravosudnog sustava, zahtijevaju se dodatna poboljšanja,
prije svega kada je riječ o duljini postupaka, stopi riješenosti predmeta,
broju predmeta u postupku te postupku praćenja i evaluacije.
(16)
Komisija je [17. lipnja 2014.] dovršila 12. i
konačnu reviziju u okviru programa makroekonomske prilagodbe za Portugal.
Komisija na temelju analize zaključuje da je uspješna provedba tog
programa imala ključnu ulogu u upravljanju gospodarskim i financijskim
rizicima i smanjenju neravnoteža. Portugal je u okviru spomenutog programa
donio čitav niz ambicioznih strukturnih reformi koje počinju donositi
rezultate u smislu veće konkurentnosti i povratka na put gospodarskog
rasta, ali su potrebni dodatni napori kako bi se ocijenio utjecaj reformi na
funkcioniranje gospodarstva. Stoga je sve provedene reforme važno stalno
pratiti kako bi se ocijenilo pridonose li jačanju konkurentnosti i
povećanju proizvodnje i zaposlenosti.
(17)
Budući da će nakon dovršetka programa
makroekonomske prilagodbe, čiji je zakonski rok 28. lipnja 2014., Portugal
biti u potpunosti uključen u ciklus europskog semestra, Komisija je na
temelju toga i u svjetlu svoje 12. i konačne revizije u okviru programa
makroekonomske prilagodbe ocijenila dokumente koje je dostavio Portugal. U
obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku
u Portugalu, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe
jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja Europskom unijom pružanjem
doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine
preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 8. u nastavku.
(18)
Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo
portugalski program stabilizacije, a njegovo je mišljenje[6] navedeno prije svega u
preporuci 1. u nastavku. Ove su preporuke sastavljene nakon nedavnog uspješnog
dovršetka programa prilagodbe te se stoga temelje na dostignućima programa
kako bi se osigurala njegova trajna provedba.
(19)
Komisija je u okviru europskog semestra provela i
analizu ekonomske politike europodručja kao cjeline. Vijeće je na
temelju te analize izdalo posebne preporuke za države članice čija je
valuta euro. Portugal bi trebao osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih
preporuka,
OVIME PREPORUČUJE Portugalu da u
razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kako bi:
1.           u
potpunosti proveo proračunsku strategiju za 2014. kako bi ostvario
fiskalne ciljeve i spriječio akumuliranje novih zaostataka; tijekom 2015.
strogo provodio proračunsku strategiju kako je utvrđena u dokumentu o
fiskalnoj strategiji za 2014. u cilju smanjenja deficita na 2,5 % BDP-a, u
skladu s ciljem predviđenim preporukom u okviru postupka u slučaju
prekomjernog deficita, te istovremeno izvršio potrebnu strukturnu prilagodbu;
konsolidacijske mjere koje Ustavni sud ne smatra ustavnima što je prije
moguće nadomjestio mjerama sličnog opsega i kvalitete; smanjio
prekomjerni deficit na održiv način kojim se pogoduje rastu, pri čemu
bi trebao ograničiti primjenu jednokratnih/privremenih mjera; nakon što
smanji prekomjerni deficit, nastavio s planiranom godišnjom strukturnom
prilagodbom prema srednjoročnom cilju, u skladu sa zahtjevom u pogledu
godišnje strukturne prilagodbe u visini od najmanje 0,5 % BDP-a, odnosno
više od toga u povoljnim razdobljima, i osigurao poštovanje kriterija duga kako
bi se omogućilo održivo smanjenje visokog udjela duga opće države u
BDP-u; dao prednost fiskalnoj konsolidaciji koja se temelji na mjerama na
strani rashoda i dodatno povećao učinkovitost i kvalitetu javnih
rashoda; održao čvrstu kontrolu rashoda u središnjoj, regionalnoj i
lokalnoj upravi; nastavio restrukturiranje poduzeća u državnom vlasništvu;
do kraja 2014. pronašao trajno rješenje za osiguranje srednjoročne
održivosti mirovinskog sustava; kontrolirao rast rashoda u području
zdravstvene skrbi i nastavio bolničku reformu; revidirao porezni sustav
tako da se njime u većoj mjeri pridonosi rastu; nastavio s poboljšanjem
porezne discipline i suzbijanjem utaje poreza na temelju veće
učinkovitosti porezne uprave; ojačao sustav upravljanja javnim
financijama brzim dovršetkom i provedbom sveobuhvatne reforme okvirnog zakona o
proračunu do kraja 2014.; osigurao strogo poštovanje zakona o kontroli
obveza; od 2015. nadalje učinkovito primjenjivao jedinstvenu ljestvicu
plaća i dodataka u javnom sektoru,
2.           osigurao da se kretanje
minimalne plaće uskladi s ciljevima poticanja zapošljavanja i
konkurentnosti; osigurao da se sustavom određivanja plaća
promiče usklađivanje plaća i produktivnosti na sektorskoj razini
i/ili razini poduzeća; u dogovoru sa socijalnim partnerima i u skladu s
nacionalom praksom istražio mogućnost privremenih izuzeća (na razini
poduzeća) iz sektorskih sporazuma koje su dogovorili poslodavci i
predstavnici radnika; do rujna 2014. podnio prijedloge za izuzeća (na
razini poduzeća) iz sektorskih sporazuma koje su dogovorili poslodavci i
predstavnici radnika te o reviziji produženja kolektivnih ugovora,
3.           do ožujka 2015. podnio
neovisnu evaluaciju nedavnih reformi sustava zaštite radnih mjesta, zajedno s
akcijskim planom za moguće dodatne reforme usmjerene na rješavanje
problema rascjepkanosti tržišta rada; nastavio tekuću reformu aktivnih
politika tržišta rada i javnih službi za zapošljavanje kako bi se povećale
stope zaposlenosti i sudjelovanja na tržištu rada, prije svega poboljšanjem
usluga savjetovanja i pružanja pomoći pri traženju zaposlenja te sustava
aktivacije/sankcioniranja, a u cilju smanjenja dugotrajne nezaposlenosti i
uključivanja onih koji imaju najlošiji pristup tržištu rada; riješio
problem visoke razine nezaposlenosti mladih, prije svega učinkovitim
predviđanjem potražnje za vještinama i obuhvaćanjem neregistriranih
mladih osoba, u skladu s ciljevima iz jamstva za mlade; povećao prag
prihvatljivosti u okviru programa minimalnog dohotka; osigurao primjereni doseg
socijalne pomoći, pri čemu je istovremeno potrebno osigurati
učinkovitu aktivaciju korisnika pomoći,
4.           poboljšao kvalitetu i
relevantnost obrazovnog sustava za tržište rada kako bi se smanjio broj osoba
koje rano prekidaju školovanje i riješio problem slabih obrazovnih rezultata;
osigurao učinkovitost javnih rashoda u obrazovnom sektoru i smanjio
neadekvatnost vještina, među ostalim i povećanjem kvalitete i
privlačnosti strukovnog obrazovanja i izobrazbe te njegovanjem suradnje s
poslovnim sektorom; unaprijedio suradnju između tijela za javna
istraživanja i poslovnog sektora te poticao prijenos znanja,
5.           pratio stanje likvidnosti
banaka i moguće manjke kapitala, među ostalim i tematskim provjerama
na licu mjesta i testiranjem otpornosti na stres; nastavio s ocjenama planova
za oporavak banaka i prema potrebi uveo poboljšanja u postupak evaluacuje;
proveo sveobuhvatnu strategiju radi smanjenja prekomjernog duga korporativnog
sektora i ojačao napore kako bi se proširio spektar alternativnih
mogućnosti financiranja, među ostalim i u ranim fazama razvoja
poslovanja, unaprjeđenjem učinkovitosti instrumenata za
restrukturiranje duga (osobito PER i SIREVE) za održiva poduzeća,
uvođenjem poticaja za uključivanje banaka i dužnika u ranu fazu
postupka restrukturiranja te poboljšanjem dostupnosti financijskih sredstava na
tržištu kapitala; osigurao da se utvrđenim mjerama podupire preraspodjela
financijskih sredstava prema proizvodnim sektorima gospodarstva; do kraja rujna
2014. uveo sustav ranog upozorenja za otkrivanje slabog financijskog stanja
poduzeća, uključujući MSP-ove, kako bi se podržalo rano
restrukturiranje korporativnog duga, smanjila kašnjenja MSP-ova u otplati
kredita te ubrzalo rješavanje loših kredita,
6.           proveo drugi i treći
paket mjera u energetskom sektoru namijenjen smanjenju troškova energije za
gospodarstvo te do 2020. riješio problem duga u sektoru opskrbe
električnom energijom i pozorno pratio provedbu; poboljšao
prekograničnu integraciju energetskih mreža i ubrzao provedbu projekata u
području elektroenergetskog i plinskog povezivanja; proveo sveobuhvatni
dugoročni plan u području prijevoza i utvrdio „kronogram” reformi
lučkog sektora; osigurao da su ponovni pregovori o postojećim
lučkim koncesijama i novi sustavi izdavanja odobrenja usmjereni na učinkovitost
te u skladu s načelima unutarnjeg tržišta, prije svega s pravilima u
području javne nabave; do kraja rujna 2014. osigurao potpunu neovisnost i
operativnost nacionalnog regulatornog tijela u području prometa (ATM);
osigurao financijsku održivost državnih poduzeća u sektoru prometa;
povećao učinkovitost i tržišno natjecanje u željezničkom sektoru
provedbom plana za konkurentnost CP Carga nakon preseljenja teretnih terminala
te osiguranjem neovisnosti rada upravitelja infrastrukture u državnom vlasništvu
i prijevoznika u željezničkom prometu,
7.           dodatno poboljšao evaluaciju
portugalskog tržišta nekretnina, među ostalim i uspostavom, do kraja
studenoga 2014., sustavnijeg okvira za praćenje i izvješćivanje te
izradio sveobuhvatno izvješće o sivoj ekonomiji na tom tržištu; nastavio s
naporima za daljnju provedbu evidencije regulatornih opterećenja kako bi
se do ožujka 2015. obuhvatili sektori koji dosad nisu bili obuhvaćeni; do
kraja rujna 2014. donio i proveo preostala rješenja o izdavanju dozvola i izmjene
sektorskih propisa; do kraja rujna 2014. uklonio preostala ograničenja u
sektoru profesionalnih usluga i donio izmijenjene statute strukovnih
organizacija koji u okviru programa makroekonomske prilagodbe nisu bili
doneseni; riješio problem kašnjenja s plaćanjima u javnom sektoru;
nacionalni regulatornim tijelima i tijelu nadležnom za tržišno natjecanje
osigurao odgovarajuća sredstva i hitno donio pravilnik nacionalnog tijela
nadležnog za tržišno natjecanje,
8.           nastavio s racionalizacijom i
modernizacijom središnje, regionalne i lokalne javne uprave; proveo reforme
usmjerene na povećanje učinkovitosti pravosudnog sustava i
povećanje transparentnosti; pojačao napore u pogledu evaluacije
reformi provedenih u okviru programa makroekonomske prilagodbe te planiranih i
budućih reformi; u zakonodavni proces uključio obvezne sustavne ex
ante i ex post ocjene; na državnoj razini uspostavio
funkcionalno neovisnu središnju jedinicu za ocjenjivanje sa zadaćom da
svakih šest mjeseci izrađuje ocjene i izvješća o provedbi tih
reformi, među ostalim i o dosljednosti s ex ante ocjenom utjecaja
te po potrebi predlaže korektivno djelovanje.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 209, 2.8.1997., str. 1.
[2]               COM(2014) 423 završna verzija.
[3]               P7_TA(2014)0128 i P7_TA(2014)0129.
[4]               COM(2013) 800 završna verzija.
[5]               COM(2013) 790 završna verzija.
[6]               Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe Vijeća
(EZ) br. 1466/97.


title: 2013/461/EU: Preporuka Komisije оd 17. rujna 2013. o načelima kojima se uređuje mreža SOLVIT Tekst značajan za EGP

text:
               19.9.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 249/9

         PREPORUKA KOMISIJE
   оd 17. rujna 2013.
   o načelima kojima se uređuje mreža SOLVIT
   (Tekst značajan za EGP)
   (2013/461/EU)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               U članku 26. UFEU-a unutarnje tržište definirano je kao područje bez unutarnjih granica u kojemu se osigurava slobodno kretanje robe, osoba, usluga i kapitala. U članku 4. stavku 3. UEU-a traži se od država članica da poduzmu potrebne korake kako bi u potpunosti ispunile svoje obveze u skladu s pravom Unije.

               (2)

               Unutarnje tržište nudi brojne mogućnosti osobama koje žele živjeti i raditi u drugoj državi članici i poduzećima koja žele proširiti svoje tržište. Iako unutarnje tržište uglavnom dobro funkcionira, ponekad nastaju problemi ako javna tijela ne poštuju pravo Unije.

               (3)

               Na temelju Preporuke Komisije 2001/893/EZ od 7. prosinca 2001. o načelima uporabe mreže SOLVIT – mreže za rješavanje problema na unutarnjem tržištu (1), SOLVIT je utemeljen kao mreža centara koje su države članice osnovale u okviru vlastitih državnih uprava kao brzo i neformalno sredstvo rješavanja problema na koje nailaze pojedinci i poduzeća pri ostvarivanju svojih prava na unutarnjem tržištu.

               (4)

               Iako je mreža SOLVIT neformalne i pragmatične naravi, njezino ustrojstvo osigurava da su pronađena rješenja u skladu s pravom Unije. Mreža SOLVIT temelji se na transparentnom postupku rješavanja problema između dvije države članice. Iako Komisija obično nije uključena u rješavanje predmeta, u kontaktu je s centrima mreže SOLVIT, nudi redovito pravno osposobljavanje i, u nekim složenim predmetima, daje neformalne savjete. Osim toga, Komisija nadzire rješavanje predmeta u okviru mreže SOLVIT i rezultate tog postupka putem internetske baze podataka i može posredovati ako smatra da rješenja koja predlažu centri mreže SOLVIT nisu u skladu s pravom Unije. Navedeno ustrojstvo doprinosi ne samo zakonitosti rješenja pojedinih predmeta već i rezultati ocjenjivanja pokazuju da je rad centra SOLVIT općenito doveo do bolje sukladnosti nacionalnih tijela s pravom Unije.

               (5)

               Mreža SOLVIT znatno se razvila od svojih začetaka. Ona sada rješava deset puta više predmeta nego prije deset godina. Osim toga, predmeti koje sada rješava puno su raznolikiji nego što je izvorno predviđeno. Velika većina predmeta uspješno se riješi u prosjeku za devet tjedana zbog čega su pojedinci i poduzeća koji su rabili mrežu SOLVIT iznimno zadovoljni.

               (6)

               Iako se mreža SOLVIT pokazala uspješnom, sve veći opseg usluga donio je mnoštvo izazova. Dubinska ocjena mreže provedena u 2010. pokazala je da nemaju svi centri mreže SOLVIT na raspolaganju jednaka sredstva ili jednak položaj. Preuzimanje predmeta i razina ponuđenih usluga isto se razlikuju diljem mreže. Osim toga, premalo se ljudi i poduzeća služi mrežom SOLVIT.

               (7)

               S obzirom na te nalaze, nužno je poduzeti mjere za daljnje jačanje mreže SOLVIT i povećanje njezine vidljivosti na internetu i izvan njega, kako je istaknuto u radnom dokumentu službi Komisije Jačanje učinkovitog rješavanja problema na jedinstvenom tržištu, u Komunikaciji o boljem upravljanju jedinstvenim tržištem (2) i u Izvješću o građanstvu EU-a (3). Kao dio tog postupka, Preporuka 2001/893/EZ trebala bi biti zamijenjena novom. Cilj je te nove Preporuke pojasniti što bi mreža SOLVIT trebala pružiti, na temelju najbolje prakse. U njoj se određuju ciljevi i norme za države članice i Komisiju kako bi se osiguralo da poduzeća i građani dobiju učinkovitu pomoć u onim situacijama u kojima se ne poštuje pravo Unije. Njezin je cilj isto tako zajamčiti da centri mreže SOLVIT primjenjuju ista pravila i da dosljedno pružaju istu vrstu usluge u cijeloj mreži.

               (8)

               U cilju osiguranja dosljednog tumačenja zadaće u cijeloj mreži, u ovoj se Preporuci određuju vrste predmeta koje bi mreža SOLVIT trebala rješavati. U Preporuci 2001/893/EZ bilo je navedeno da mreža SOLVIT rješava predmete „pogrešne primjene”„pravila jedinstvenog tržišta”. Takva definicija područja primjene dovela je do nedosljednosti. Ponajprije, javile su se tvrdnje da pojam „pogrešne primjene” znači da se centri mreže SOLVIT ne mogu baviti predmetima u kojima su nacionalna pravila suprotna pravu Unije (tzv. „strukturni predmeti”) te da mreža SOLVIT može djelovati samo kad se predmetno zakonodavstvo Unije temelji na unutarnjem tržištu.

               (9)

               Predmeti kojima se bavi mreža SOLVIT sada su određeni kao svi prekogranični problemi uzrokovani mogućom povredom prava Unije kojima se uređuje unutarnje tržište od strane javnog tijela, kada i u mjeri u kojoj ti problemi nisu predmetom sudskih postupaka na nacionalnoj razini ili na razini EU-a.

               (10)

               Značenje pojma „povreda” jest da centri mreže SOLVIT preuzimaju sve predmete u kojima javna tijela ne poštuju pravo Unije kojim se uređuje unutarnje tržište, bez obzira na osnovni uzrok problema. Velika većina predmeta koje rješava mreža SOLVIT odražavaju situacije u kojima javno tijelo neispravno primjenjuje pravo Unije kojim se uređuje unutarnje tržište. Međutim, centri mreže SOLVIT pokazali su i da mogu ponuditi učinkovitu pomoć u slučaju strukturnih problema. Iako strukturni predmeti predstavljaju samo mali dio ukupnog broja predmeta kojima se on bavi, važno je da SOLVIT preuzima takve predmete kako bi se osiguralo da oni ne ostaju neopaženi. On nudi najbolje jamstvo da se strukturni problemi učinkovito rješavaju na odgovarajućoj razini.

               (11)

               Ovom se Preporukom potvrđuje da se mreža SOLVIT bavi predmetima koji predstavljaju prekogranični problem s javnim tijelom. Kriterijem prekograničnosti osigurava se da se predmetom mreže SOLVIT bave centri mreže SOLVIT u dvije države članice, čime se jamči transparentnost i kakvoća rezultata. Kriterij javnog tijela povezan je s činjenicom da je mreža SOLVIT dio državne uprave i djeluje samo na neformalnoj osnovi.

               (12)

               Ovom se Preporukom nastoji pojasniti razina usluge koju pojedinci i poduzeća mogu očekivati od mreže SOLVIT. U njoj se navodi kako se moraju obavještavati podnositelji pritužbi te kakva im se najmanja pomoć mora ponuditi. U njoj se objašnjavaju i razni postupovni koraci i rokovi koji se moraju poštivati prilikom rješavanja predmeta mreže SOLVIT te informacije koje se moraju dati kada se predmet ne može riješiti.

               (13)

               Nadalje, ovom se Preporukom utvrđuju minimalni standardi koje moraju zadovoljavati centri mreže SOLVIT u odnosu na ustrojstvo, pravnu stručnost i odnose s drugim mrežama. Objašnjava se i uloga Komisije u okviru mreže SOLVIT.

               (14)

               Komisija je nedavno obnovila bazu podataka SOLVIT na internetu kao neovisni modul u okviru Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta. S obzirom na tu tehničku integraciju, pravila iz Uredbe (EU) br. 1024/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2008/49/EZ (Uredba IMI-ja) (4) o obradi osobnih podataka i povjerljivih podataka primjenjuju se i na postupke mreže SOLVIT. U ovoj se Preporuci dalje navode određeni oblici obrade osobnih podataka u mreži SOLVIT, u skladu s Uredbom IMI-ja.

               (15)

               Cilj ove Preporuke nije propisati kako će Komisija postupati s pritužbama koje zaprimi izravno i ona ni na koji način ne dovodi u pitanje ulogu Komisije kao čuvara Ugovora. Njezin cilj nije odrediti ulogu projekta EU Pilot i nacionalnih koordinatora EU Pilota. O tim se elementima govori u posebnim smjernicama, koje se redovito ažuriraju,

         PREPORUČUJE:
   I.   CILJ I DEFINICIJE

   A.   Cilj

   U ovoj se Preporuci određuju načela na kojima se temelji rad mreže SOLVIT. Cilj je SOLVIT-a omogućiti brza, učinkovita i neformalna rješenja problema s kojima se susreću pojedinci i poduzeća kada im javna tijela uskraćuju prava na unutarnjem tržištu EU-a. On doprinosi boljem funkcioniranju jedinstvenog tržišta poticanjem i promicanjem boljeg poštivanja prava Unije. Kako bi ostvarili tu svrhu, nacionalni centri mreže SOLVIT trebali bi raditi zajedno na temelju načela određenih u ovoj Preporuci.
   B.   Definicije

   Za potrebe ove Preporuke primjenjuju se sljedeće definicije:
   1.   „podnositelj pritužbe”: fizička ili pravna osoba koja je naišla na prekogranični problem i predala ga je izravno mreži SOLVIT ili putem posrednika, ili organizacija koja prijavljuje konkretan problem u ime svojih članova;
   2.   „prekogranični problem”: problem na koji nailazi podnositelj prigovora u jednoj državi članici u vezi s mogućom povredom prava EU-a kojim se uređuje unutarnje tržište od strane javnog tijela u drugoj državi članici; to obuhvaća probleme koje je podnositeljima prigovora uzrokovala njihova vlastita državna uprava kada su ostvarivali svoje pravo slobodnog kretanja ili kada su to pokušali učiniti;
   3.   „pravo Unije kojim se uređuje unutarnje tržište”: propisi, pravila ili načela Unije u vezi s funkcioniranjem unutarnjeg tržišta u smislu članka 26. stavka 2. UFEU-a. To obuhvaća pravila koja nemaju cilj uređivati unutarnje tržište kao takvo, već imaju učinak na slobodno kretanje robe, usluga, osoba ili kapitala između država članica;
   4.   „javno tijelo”: dio javne uprave države članice, na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini ili tijelo u pravnom obliku koje je odgovorno, u skladu s mjerom koju je donijela ta država, za pružanje javne usluge pod nadzorom države i koje u tu svrhu ima posebne ovlasti uz one koje proizlaze iz uobičajenih pravila koja se primjenjuju na međusobne odnose;
   5.   „pravni postupci”: formalni postupci rješavanja spora ispred sudskog ili kvazi-sudskog tijela. To isključuje upravne žalbe protiv istog tijela koje je uzrokovalo problem;
   6.   „strukturni problem”: povreda uzrokovana nacionalnim pravilom koje je suprotno pravu Unije;
   7.   „nacionalni centar”: centar SOLVIT u državi članici koji je najbliže povezan s podnositeljem pritužbe na temelju, primjerice, nacionalnosti, prebivališta, poslovnog nastana ili mjesta gdje je podnositelj prigovora stekao predmetna prava;
   8.   „nadležni centar”: centar SOLVIT države članice u kojoj je došlo do navodne povrede prava Unije kojim se uređuje unutarnje tržište;
   9.   „baza podataka SOLVIT”: internetska aplikacija stvorena u okviru Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta (IMI) za pomoć u rješavanju predmeta mreže SOLVIT.
   II.   ZADAĆE MREŽE SOLVIT

   Mreža SOLVIT bavi se prekograničnim problemima uzrokovanima mogućnom povredom prava Unije kojim se uređuje unutarnje tržište od strane javnog tijela, kada i u mjeri u kojoj ti problemi nisu podložni sudskim postupcima na nacionalnoj razini ili razini Unije. Time se doprinosi boljem funkcioniranju jedinstvenog tržišta poticanjem i promicanjem bolje usklađenosti s pravom Unije.
   III.   USLUGE KOJE NUDI SOLVIT

   Države članice moraju osigurati da se podnositelji prigovora mogu koristiti najmanje sljedećim uslugama:

               1.

               Centri mreže SOLVIT trebali bi biti dostupni telefonom ili elektroničkom poštom i trebali bi brzo odgovarati na sve zaprimljene upite.

               2.

               Podnositelji prigovora trebali bi u roku od tjedan dana dobiti prvi odgovor na svoj problem u kojem se navodi može li mreža SOLVIT preuzeti njihov predmet, ako je na temelju dostavljenih podataka moguće dati takav odgovor. Ako je potrebno, oni bi istodobno trebali biti pozvani da dostave svu potrebnu dokumentaciju za obradu svojeg spisa. U roku od mjesec dana od prve procjene i pod uvjetom da je njihov spis potpun, podnositelji pritužbe trebali bi zaprimiti potvrdu prihvaća li nadležni centar njihov predmet i je li on stoga otvoren kao predmet mreže SOLVIT.

               3.

               Ako se problem ne može preuzeti kao predmet mreže SOLVIT, podnositeljima prigovora moraju se dostaviti razlozi te im se mora dati savjet o drugom mogućem načinu rješenja problema, uključujući upute ili prijenos problema, ako je moguće, na drugu mjerodavnu informacijsku mrežu ili mrežu za rješavanje problema ili na mjerodavno nacionalno nadležno tijelo.

               4.

               U roku od deset tjedana od otvaranja predmeta, podnositelj pritužbe trebao bi zaprimiti rješenje tog problema, koje može uključivati objašnjenje primjenjivog prava Unije. U iznimnim okolnostima, a posebno kada je rješenje blizu ili kada se odnosi na strukturni problem, predmet se može ostaviti otvorenim i nakon roka, pod uvjetom da se o tome obavijesti podnositelj pritužbe, najviše deset tjedana.

               5.

               Podnositelji prigovora moraju biti obaviješteni u neformalnoj naravi mreže SOLVIT i o primjenjivim postupcima i rokovima. Te bi informacije trebale obuhvaćati podatke o drugim mogućim pravnim lijekovima, upozorenje da rješavanje predmeta u mreži SOLVIT ne odgađa nacionalne rokove za žalbu i da su rješenja koja nudi mreža SOLVIT neformalna i protiv njih se ne može uložiti žalba. Podnositelji pritužbe moraju biti obaviješteni i da je sustav SOLVIT besplatan. Podnositelje pritužbe potrebno je redovito obavještavati o statusu njihovog predmeta.

               6.

               Budući da su postupci mreže SOLVIT neformalne naravi, oni ne sprječavaju podnositelja prigovora da pokrene formalne postupke na nacionalnoj razini, u kojem će slučaju predmet mreže SOLVIT biti zatvoren.

               7.

               Kada je pronađeno uspješno rješenje, podnositelju pritužbe potrebno je dati savjet o radnjama koje mora poduzeti kako bi imao koristi od predloženog rješenja.

               8.

               Čim postane očito da predmet neće biti riješen u okviru mreže SOLVIT, predmet je potrebno zatvoriti i odmah o tome obavijestiti podnositelja pritužbe. U tom slučaju mreža SOLVIT bi trebala podnositelju pritužbe dati savjet o drugim mogućim pravnim lijekovima na nacionalnoj razini i razini Unije. Prilikom davanja savjeta podnositeljima prigovora da podnesu prigovor Komisiji, centri mreže SOLVIT trebali bi ih poticati na upućivanje na prethodni postupak u mreži SOLVIT (navodeći referentni broj i dajući kratak sažetak postupka). O neriješenim predmetima potrebno je sustavno obavještavati Komisiju putem baze podataka.

               9.

               Nakon zatvaranja predmeta podnositelje pritužbe treba pozvati da daju povratne informacije o tome kako je mreža SOLVIT riješila predmet.

         IV.   ORGANIZACIJA CENTARA SOLVIT-A

               1.

               Svaka država članica mora imati centar SOLVIT-a.

               2.

               Kako bi centri SOLVIT-a mogli obavljati zadaće navedene u ovoj Preporuci, države članice moraju osigurati da centri SOLVIT-a:

                           (a)

                           imaju dovoljan broj stručnog osoblja s aktivnim znanjem više od jednog jezika Unije kada je potrebno da se osigura brza i transparentna komunikacija s drugim centrima SOLVIT-a;

                           (b)

                           imaju dovoljno pravnog iskustva ili relevantnog iskustva s primjenom prava Unije kako bi mogli davati neovisne pravne ocjene predmeta;

                           (c)

                           nalaze se u tijelu državne uprave koje ima dovoljno ovlasti koordinacije da može osigurati ispravnu provedbu prava Unije u tijelima u svojoj nadležnosti;

                           (d)

                           mogu uspostaviti mrežu u okviru nacionalne državne uprave kako bi imali pristup pravnim stručnjacima i potpori koja je potrebna za praktično rješavanje predmeta.

         V.   POSTUPAK RJEŠAVANJA PREDMETA U SKLOPU MREŽE SOLVIT

   A.   Načela na kojima se temelji rješavanje predmeta u sklopu mreže SOLVIT

               1.

               Sve predmete SOLVIT-a trebala bi rješavati dva centra SOLVIT-a, nacionalni centar i nadležni centar.

               2.

               Nacionalni i nadležni centar trebali bi surađivati na otvoren i transparentan način u cilju pronalaska brzih i učinkovitih rješenja za podnositelja pritužba.

               3.

               Nacionalni i nadležni centar moraju se dogovoriti oko jezika koji će rabiti za međusobnu komunikaciju, imajući na umu cilj rješavanja problema putem neformalnih kontakata što je brže i učinkovitije moguće te osiguravanje transparentnosti i izvješćivanja.

               4.

               Svi zaprimljeni predmeti, ocjene koje su dali centri SOLVIT-a uključeni u predmet, poduzeti koraci i ostvareni rezultati moraju se upisati u bazu podataka SOLVIT-a na jasan i sveobuhvatan način. Ako se u predmetu jave strukturni problemi, oni bi trebali kao takvi biti označeni u bazi podataka kako bi Komisija mogla sustavno pratiti takve predmete.

               5.

               Sva predložena rješenja moraju uvijek biti potpuno u skladu s pravom Unije.

               6.

               Centri SOLVIT-a moraju poštivati iscrpna pravila o rješavanju predmeta propisana u priručniku mreže SOLVIT za rješavanje predmeta koji će Komisija redovito preispitivati u suradnji s centrima SOLVIT-a.

         B.   Nacionalni centar

               1.

               Nacionalni centar trebao bi registrirati sve zaprimljene pravne probleme, bez obzira na to zadovoljavaju li kriterije za predmet mreže SOLVIT.

               2.

               Kada nacionalni centar prihvati pritužbu kao predmet mreže SOLVIT, trebao bi sastaviti cjelovit spis i provesti podrobnu pravnu analizu problema prije nego što ga dostavi nadležnom centru.

               3.

               Kada zaprimi prijedlog rješenja od nadležnog centra, uključujući objašnjenje primjenjivog prava Unije, mora provjeriti usklađenost rješenja s pravom Unije.

               4.

               Nacionalni centar trebao bi podnositelju pritužbe davati pravodobne i prikladne informacije tijekom određenih faza postupka.

         C.   Nadležni centar

               1.

               Nadležni centar mora potvrditi primitak predmeta u roku jednog tjedna od kada ga je dostavio nacionalni centar.

               2.

               Nadležni centar mora nastojati pronaći rješenja za sve podnositelje pritužba, uključujući objašnjenje primjenjivog prava Unije, i redovito obavještavati nacionalni centar o napretku.

               3.

               Ako je problem koji je prijavio podnositelj pritužbe strukturne prirode, nadležni centar mora što je prije moguće procijeniti može li se problem riješiti u okviru postupka mreže SOLVIT. Ako smatra da to nije moguće, mora zaključiti predmet kao neriješen i obavijestiti predmetna nacionalna tijela odgovorna za pravilnu provedbu prava Unije u državi članici kako bi osigurao da je kršenje prava Unije učinkovito zaustavljeno. O tome mora biti obaviještena i Komisija putem baze podataka.

         VI.   ULOGA KOMISIJE

               1.

               Komisija pomaže i podupire rad SOLVIT-a na sljedeće načine:

                           (a)

                           organiziranjem redovitih osposobljavanja i događanja u okviru mreže u suradnji s nacionalnim centrima SOLVIT-a;

                           (b)

                           izradom i ažuriranjem priručnika mreže SOLVIT za rješavanje predmeta u suradnji s nacionalnim centrima SOLVIT-a;

                           (c)

                           pružanjem pomoći u rješavanju predmeta na zahtjev centara SOLVIT-a. U složenim predmetima to može značiti davanje neformalnih pravnih savjeta. Službe Komisije moraju odgovoriti na zahtjeve za neformalne pravne savjete u roku od dva tjedna. Takvi su savjeti samo neformalne prirode i ne smiju se smatrati obvezujućima za Komisiju;

                           (d)

                           upravljanjem i održavanjem baze podataka SOLVIT-a i javnog sučelja te pružanjem posebnog osposobljavanja i materijala kako bi se centrima SOLVIT-a olakšala njihova uporaba;

                           (e)

                           praćenjem kakvoće i uspješnosti rada centara SOLVIT-a i predmeta koje rješavaju. U slučaju predmeta koji predstavljaju strukturni problem, Komisija će pomno pratiti predmet i, ako je potrebno, davati savjete i pomoć kako bi osigurala rješavanje strukturnog problema. Komisija će odlučiti o potrebi za daljnjim praćenjem neriješenih strukturnih problema;

                           (f)

                           osiguravanjem odgovarajuće komunikacije između SOLVIT-a, CHAP-a (5) i EU Pilota (6) u cilju osiguranja odgovarajućeg praćenja neriješenih predmeta mreže SOLVIT, nadzora strukturnih predmeta i izbjegavanja dvostrukog rješavanja pritužbi;

                           (g)

                           obavještavanjem centara SOLVIT-a, na njihov zahtjev, o nastavku rješavanja neriješenih predmeta ako je Komisiji uložena pritužba.

               2.

               Ako je potrebno, Komisija može zaprimljene pritužbe uputiti mreži SOLVIT radi pronalaska brzog i neformalnog rješenja, pod uvjetom da podnositelj pritužbe da svoj pristanak.

         VII.   NADZOR KAKVOĆE I IZVJEŠĆIVANJE

               1.

               Centri SOLVIT-a moraju provoditi redovite provjere kakvoće predmeta koje rješavaju kao nacionalni i nadležni centar u skladu s uputama u priručniku za rješavanje predmeta.

               2.

               Komisijine službe provodit će redovite općenite provjere kakvoće svih predmeta i upozoriti na moguće probleme mjerodavne centre SOLVIT-a, koji bi trebali poduzeti odgovarajuće mjere za ispravljanje utvrđenih nedostataka.

               3.

               Komisija će redovito izvješćivati o kakvoći i radu mreže SOLVIT. Ona će izvješćivati i o vrstama problema koje je mreža SOLVIT zaprimila te o predmetima koji su riješeni u okviru mreže SOLVIT radi definiranja trendova i utvrđivanja preostalih problema na unutarnjem tržištu. Kao dio okvira izvješćivanja, Komisija će posebno izvještavati o strukturnim predmetima.

         VIII.   VIDLJIVOST MREŽE

               1.

               Komisija promiče upoznatost s mrežom SOLVIT i njezinu uporabu od strane europskih organizacija, zainteresiranih stranka i institucija Unije te poboljšava dostupnost i prisutnost mreže SOLVIT na internetu.

               2.

               Države članice osiguravaju dostupnost pristupačnih informacija i jednostavan pristup uslugama mreže SOLVIT, posebno na svim mjerodavnim internetskim stranicama javne uprave.

               3.

               Države članice moraju poduzeti aktivnosti podizanja svijesti o mreži SOLVIT među zainteresiranim stranama. Komisija će pružiti pomoć za takve aktivnosti.

         IX.   SURADNJA S DRUGIM MREŽAMA I KONTAKTNIM TOČKAMA

               1.

               Kako bi osigurali da podnositelji pritužbi dobiju učinkovitu pomoć, centri SOLVIT moraju surađivati s drugim europskim i nacionalnim informativnim mrežama i mrežama za pružanje pomoći, kao što su Vaša Europa, Europe Direct, Tvoja Europa savjeti, Europska poduzetnička mreža, Europski potrošači centri, EURES, FIN-NET i Europska mreža pučkih pravobranitelja. Centri SOLVIT-a moraju uspostaviti dobre radne odnose s odgovarajućim nacionalnim članovima Administrativne komisije za koordinaciju sustava socijalne sigurnosti radi učinkovitog rješavanja predmeta iz sustava socijalne sigurnosti.

               2.

               Centri SOLVIT-a moraju biti u redovitom kontaktu i tijesno surađivati s nacionalnim kontaktnim točkama za projekt EU Pilot kako bi osigurali odgovarajuću razmjenu informacija o predmetima i zaprimljenim pritužbama.

               3.

               Komisija će olakšati takvu suradnju, među ostalim, organiziranjem zajedničkih događaja u mreži i uspostavom tehničkih načina povezivanja s mrežama i kontaktnim točkama navedenima pod točkom 1 (7).

         X.   ZAŠTITA OSOBNIH PODATAKA I POVJERLJIVOST

   Obradu osobnih podataka u svrhe ove Preporuke uključujući, posebno, zahtjeve o transparentnosti i pravima subjekata podataka, uređuje Uredba IMI-ja. U skladu s tom Uredbom primjenjuje se sljedeće:

               1.

               Podnositelji pritužbi moraju moći dostaviti svoje pritužbe mreži SOLVIT putem javnog sučelja povezanog s Informacijskim sustavom unutarnjeg tržišta koji im je na raspolaganje stavila Komisija. Podnositelji pritužbi nemaju pristup bazi podataka SOLVIT-a.

               2.

               Nacionalni i nadležni centri moraju imati pristup bazi podataka SOLVIT-a i moraju moći rješavati predmet u koji su uključeni putem te baze podataka. To obuhvaća pristup osobnim podacima o podnositelju pritužbe.

               3.

               Drugi centri SOLVIT koji nisu uključeni u određeni predmet i Komisija moraju imati pristup anonimnim podacima o predmetu, ali samo s mogućnošću čitanja.

               4.

               Nacionalni centar obično mora nadležnom centru otkriti identitet podnositelja pritužbe radi lakšeg rješavanja problema. Podnositelj pritužbe mora o tome biti obaviješten na početku postupka i mora mu se ponuditi mogućnost prigovora i u tom se slučaju neće otkriti identitet podnositelja pritužbe.

               5.

               Nadležni centar i predmetna javna tijela koja navodi podnositelj pritužbe mogu se koristiti podacima koje dostavlja podnositelj pritužbe samo u svrhu pokušaja rješavanja predmeta. Službenici koji se bave rješavanjem predmeta obrađuju osobne podatke samo u svrhu u koju su dostavljeni. Potrebno je poduzeti nužne korake u cilju zaštite komercijalno osjetljivih podataka, isključujući osobne podatke.

               6.

               Predmet se može proslijediti drugoj mreži ili organizaciji na rješavanje samo uz pristanak podnositelja pritužbe.

               7.

               Zaposlenici Komisije trebali bi imati pristup samo osobnim podacima podnositelja pritužbe kada je to nužno radi:

                           (a)

                           izbjegavanja usporednog rješavanja istog problema koji je prijavljen Komisiji ili nekoj drugoj instituciji Unije u okviru drugog postupka;

                           (b)

                           davanja neformalnih pravnih savjeta u skladu s odjeljkom VI.;

                           (c)

                           odlučivanja o mogućem praćenju predmeta koje je mreža SOLVIT već rješavala;

                           (d)

                           rješavanja tehničkih pitanja povezanih s bazom podataka SOLVIT-a.

               8.

               Osobni podaci povezani s predmetima mreže SOLVIT moraju biti blokirani u Informacijskom sustavu unutarnjeg tržišta 18 mjeseci nakon zaključena predmeta. Anonimni opisi predmeta mreže SOLVIT ostaju u bazi podataka SOLVIT-a i mogu se uporabiti u statističke svrhe te svrhe izvješćivanja i razvoja politika.

         XI.   OSTALE ODREDBE

   Ova Preporuka zamjenjuje Preporuku 2001/893/EZ. Sva upućivanja na Preporuku 2001/893/EZ smatraju se upućivanjima na ovu Preporuku.
   XII.   DATUM PRIMJENE I ADRESATI

   Ova se Preporuka primjenjuje od 1. listopada 2013.
   Ova je Preporuka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 17. rujna 2013.

            Za Komisiju

         Michel BARNIER

            Član Komisije

      (1)  SL L 331, 15.12.2001., str. 79.

      (2)  COM(2012) 259, završna inačica.

      (3)  COM(2013) 269, završna inačica.

      (4)  SL L 316, 14.11.2012., str. 1.

      (5)  Rješavanje pritužbi / Accueil des plaignants – Komisijin sustav za registraciju pritužbi.

      (6)  COM(2007) 502, završna inačica.

      (7)  U trenutku donošenja ove Uredbe tehnička sredstva uspostavljena su u okviru Tvoja Europa – savjeti i razvijaju se u okviru Europe Directa.


title: Preporuka Komisije 2013/396/EU od 11. lipnja 2013.

text:
               26.7.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 201/60

         PREPORUKA KOMISIJE 2013/396/EU OD 11. LIPNJA 2013.

   Preporuka i Sporazum bit će objavljeni u Posebnom izdanju Službenog lista Europske unije na hrvatskom jeziku ako zadovolje potrebne uvjete.


title: Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2015.

text:
               18.8.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 272/21

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 14. srpnja 2015.
   o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2015.
   (2015/C 272/06)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta „Europa 2020.”, koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe za održivi rast i konkurentnost.

               (2)

               Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2014. i dalo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2014.

               (4)

               Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Ujedinjena Kraljevina utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)

               Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)

               Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Ujedinjenu Kraljevinu za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Ujedinjene Kraljevine u rješavanju preporuka za Ujedinjenu Kraljevinu donesenih 8. srpnja 2014. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Ujedinjenoj Kraljevini postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju djelovanje u području politika i praćenje. Pozornost i dalje posebno treba posvetiti rizicima u pogledu visoke razine zaduženosti kućanstava, što je povezano i sa strukturnim značajkama tržišta stambenih nekretnina. Otpornost gospodarstva i financijskog sektora porasla je. Međutim, nedostatak stambenih nekretnina trajan je i vjerojatno će srednjoročno potaknuti visoke cijene stambenih nekretnina, što će i dalje smanjivati otpornost sektora na rizike.

               (7)

               Ujedinjena Kraljevina dostavila je 26. ožujka 2015. svoj Nacionalni program reformi za 2015. i Program konvergencije za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (8)

               Na Ujedinjenu Kraljevinu trenutačno se primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2014. – 2015. planira poboljšanje ukupnog deficita sa 4,3 % BDP-a u 2015. – 2016. na 2,2 % BDP-a u 2016. – 2017. kako bi se u 2019. – 2020. ostvario višak od 0,1 % BDP-a. Programom konvergencije nije obuhvaćen srednjoročni cilj. Očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u doseći vrhunac u 2015.– 2016 sa 88,8 % te postupno padati na 81,4 % u 2019. – 2020. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. očekuje se da Ujedinjena Kraljevina neće smanjiti prekomjerni deficit do 2014. – 2015., roka koji je utvrdilo Vijeće. Isto tako, fiskalni napor bio je na nižoj razini nego što je preporučilo Vijeće. Stoga je Vijeće 19. lipnja u skladu s člankom 126. stavkom 8. UFEU-a odlučilo da Ujedinjena Kraljevina nije poduzela učinkovite mjere kao odgovor na preporuku Vijeća u pogledu preporuke o prekomjernom deficitu od 2. prosinca 2009. te je izdalo novu preporuku u kojoj od Ujedinjene Kraljevine traži smanjenje deficita do 2016. – 2017. Program konvergencije u skladu je s novim rokom (2016. – 2017.) u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze prihvatljiv je. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđa se da će Ujedinjena Kraljevina smanjiti prekomjerni deficit do 2016. – 2017. te ostvariti preporučeni fiskalni napor. Mjere podupiranja planiranih stopa deficita počevši od 2015. – 2016. već su utvrđene, no potrebna su namjenska resorna ograničenja rashoda. Na temelju njegove ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015. mišljenje je Vijeća da se očekuje da će Ujedinjena Kraljevina biti u skladu s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

               (9)

               Moguće je da će visoka, a potencijalno i prekomjerna razina zaduženosti kućanstava stvoriti makroekonomsku neravnotežu koja je rizična za gospodarstvo Ujedinjene Kraljevine. Iako je zaduženost sektora kućanstava u stalnom umjerenom padu, i dalje je visoka te uzrokuje izloženost Ujedinjene Kraljevine rizicima koji bi mogli utjecati na gospodarski rast i financijsku stabilnost. Sredinom 2014. Odbor za financijsku politiku Bank of England najavio je dvije mjere za ublažavanje rizika povezanih s visokom zaduženošću kućanstava. Preporučio je hipotekarnim zajmodavcima da provedu „test otpornosti na kamatne stope” kako bi ocijenili sposobnost zajmoprimaca da ispune hipotekarne obveze u uvjetima rasta kamatnih stopa. Isto tako, hipotekarnim je zajmodavcima preporučio da udio hipoteka pri omjerima kredita i dohotka od 4,5 i više ograniče na 15 % novih hipoteka. Učinak tih mjera trebalo bi pozorno pratiti.
               U nacionalnom okviru politike planiranja provode se brojne reforme, ali vjerojatno neće imati kratkoročni učinak. Odgovor lokalnih nadležnih tijela na reformu sve veće ponude stambenih nekretnina potrebno je pobliže pratiti.

               (10)

               Tržište rada Ujedinjene Kraljevine zadnjih godina bilježi dobre rezultate, a predviđa se da će tako i ostati. Stopa zaposlenosti dosegla je 76,5 % u 2014., a stopa nezaposlenosti stalno je padala i dosegla 6 % te se očekuje da će u 2015. i dalje padati. Usprkos pozitivnim trendovima u pogledu rezultata tržišta rada socijalni izazovi i dalje su prisutni. Stopa osoba koje žive u kućanstvima s niskim intenzitetom rada neznatno je porasla sa 13 % u 2012. na 13,2 % u 2013., u usporedbi s prosjekom EU-a koji iznosi 10,7 %. Razlika u udjelu žena (42,6 % u 2013.) i muškaraca (13,2 % u 2013.) u radu u nepunom radnom vremenu jedna je od najvećih u Uniji. Postotak žena koje nisu aktivne ili rade u nepunom radnom vremenu zbog osobnih i obiteljskih obveza (12,5 %) bio je u 2013. gotovo dvaput veći od prosjeka u EU-u (6,3 %). Izazovi su i zaposlenost mladih te uključenost poslodavaca u području stručne prakse. Pozornost treba usmjeriti i na još jedno područje povezano sa zaposlenošću mladih, a to su obrazovanje i vještine. Velik broj mladih ima relativno nisku razinu osnovnih vještina. Provedba mjera kojima bi se riješila reforma socijalne skrbi i skrb za djecu ograničena je. Udio djece koja žive u kućanstvima u kojima nema zaposlenih u Ujedinjenoj Kraljevini i dalje je među najvećima u Uniji. Osim toga, iako je ponuda u sustavu skrbi za djecu nedavno porasla, dostupnost pristupačne, visokokvalitetne skrbi za djecu tijekom punog radnog vremena i dalje je problem.

               (11)

               Poticanjem javnih i privatnih ulaganja pomoglo bi se poboljšati produktivnost i konkurentnost, koji su ključni izazovi za Ujedinjenu Kraljevinu. Potreba za ulaganjima u visokokvalitetnu infrastrukturu dio je nacionalnog plana za infrastrukturu iz prosinca 2014., koji je ažuriran te mu je prošireno područje primjene. Očekuje se da će plan većinom financirati privatni sektor, ali je i dalje upitno u kolikoj mjeri. To je rizik za uspjeh plana iako je zabilježen znatan napredak u osiguravanju pravovremenih informacija o njegovoj provedbi. Ujedinjena Kraljevina trebala bi osigurati da sustavi oporezivanja poduzeća budu usmjereni na ulaganja, osobito putem predstojećeg preispitivanja poslovnih stopa.

               (12)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Ujedinjene Kraljevine, koju je objavila u izvješću za Ujedinjenu Kraljevinu za 2015. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Ujedinjenoj Kraljevini u prethodnim godinama. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Ujedinjenoj Kraljevini, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 3. u nastavku.

               (13)

               Vijeće je s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program konvergencije, a njegovo mišljenje (5) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (14)

               S obzirom na detaljno preispitivanje od strane Komisije i ovu ocjenu Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program konvergencije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke 2. i 3. u nastavku,

         PREPORUČUJE da Ujedinjena Kraljevina u 2015. i 2016. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               osigurati učinkovite mjere u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita i nastojati trajno smanjiti prekomjerni deficit do 2016. – 2017., osobito utvrđivanjem prioriteta u kapitalnim rashodima;

               2.

               poduzeti daljnje mjere poticanja ponude u sektoru stambenih nekretnina, među ostalim provođenjem reformi nacionalnog okvira politike planiranja;

               3.

               riješiti neusklađenost vještina povećanjem uključenosti poslodavaca u osiguravanju stručne prakse; poduzeti mjere daljnjeg smanjenja broja mladih s niskom razinom osnovnih vještina; dalje poboljšati dostupnost pristupačne, visokokvalitetne skrbi za djecu tijekom punog radnog vremena.

      Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (4)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 136.).

      (5)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


				|

		52013PC0906

			Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA u cilju okončanja stanja prekomjernog državnog deficita u Poljskoj /* COM/2013/0906 final - 2013/ () */

			   	Preporuka za
PREPORUKU VIJEĆA
u cilju okončanja stanja prekomjernog
državnog deficita u Poljskoj

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir
Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 126.
stavak 7.,
uzimajući u obzir
preporuku Europske komisije,
budući da:
(1)       U skladu s člankom 126.
Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) države članice izbjegavaju
prekomjerne državne deficite.
(2)       Pakt o stabilnosti i rastu
temelji se na cilju zdravih državnih financija kao sredstvu jačanja uvjeta
za stabilnost cijena i snažan održivi rast koji dovodi do otvaranja novih
radnih mjesta.
(3)       Vijeće je 7. srpnja
2009. u skladu s člankom 104. stavkom 6. Ugovora o osnivanju Europske
zajednice (UEZ) odlučilo da u Poljskoj postoji prekomjerni deficit te
izdalo preporuku za smanjenje prekomjernog deficita najkasnije do 2012.[1], u skladu s člankom 104.
stavkom 7. UEZ-a i člankom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7.
srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju
prekomjernog deficita[2].
Kako bi se deficit opće države smanjio na ili ispod 3 % BDP-a na
vjerodostojan i održiv način, nadležnim tijelima Poljske preporučeno
je da provedu fiskalne stimulativne mjere u 2009. kako je planirano, osiguraju
prosječnu godišnju strukturnu proračunsku prilagodbu od najmanje
1,25 % postotnih bodova BDP-a od 2010., navedu detaljne mjere koje su
potrebne da se deficit smanji ispod referentne vrijednosti do 2012. i uvedu
reforme kojima će se ograničiti primarni tekući rashodi tijekom
sljedećih godina. Vijeće je utvrdilo rok 7. siječnja 2010. za
poduzimanje učinkovitog djelovanja.
(4)       Komisija je 3. veljače
2010. zaključila da je na temelju Komisijine jesenske prognoze 2009.
Poljska poduzela potrebno djelovanje u skladu s preporukom Vijeća od 7.
srpnja 2009. kako bi državni deficit dovela u granice referentne vrijednosti iz
Ugovora i smatrala da stoga nisu potrebne dodatne mjere u postupku u
slučaju prekomjernog deficita. Na temelju svoje jesenske prognoze 2011.
Komisija je smatrala da stanje u Poljskoj nije u predviđenim okvirima i
zatražila dodatne mjere, koje je Poljska donijela i javno objavila do 10.
siječnja 2012. Komisija je 11. siječnja 2012. potvrdila da su
nadležna tijela Poljske poduzela učinkovito djelovanje za pravovremeno i
održivo smanjenje prekomjernog deficita i da trenutačno nisu potrebne
dodatne mjere u postupku u slučaju prekomjernog deficita za Poljsku[3].
(5)       Vijeće je 21. lipnja
2013. zaključilo da je Poljska poduzela učinkovito djelovanje, no
nastupili su nepovoljni gospodarski događaji s velikim posljedicama na
javne financije te je Vijeće izdalo revidirane preporuke[4]. Stoga je Poljska ispunila
uvjete za produljenje roka za smanjenje pretjeranog deficita opće države
kako je utvrđeno u članku 3. stavku 5. Uredbe (EZ) br. 1467/97.
Vijeće je preporučilo da Poljska treba okončati stanje
prekomjernog deficita do 2014. Poljska treba dosegnuti cilj ukupnog deficita
opće države od 3,6 % BDP-a u 2013. i 3,0 % BDP-a u 2014., što je
u skladu s godišnjim poboljšanjem strukturnog proračunskog salda od
najmanje 0,8 % BDP-a i 1,3 % BDP-a u 2013. odnosno 2014., na temelju
ažurirane Komisijine proljetne prognoze 2013. Poljska treba rigorozno provoditi
već donesene mjere, dopunjujući ih dodatnim mjerama dostatnima za
postizanje smanjenja prekomjernog deficita do 2014. Poljska treba koristiti sve
neočekivane dobitke za smanjenje deficita. Vijeće je utvrdilo rok 1.
listopada 2013. u kojem Poljska treba poduzeti učinkovito djelovanje i
detaljno izvijestiti o strategiji konsolidacije koja je predviđena za
postizanje tih ciljeva u skladu s člankom 3. stavkom 4.a Uredbe (EZ) br.
1467/97. Poljska je 2. listopada 2013. podnijela izvješće o
učinkovitom djelovanju koje je zatim analizirala Komisija.
(6)       Dana [10. prosinca 2013.],
Vijeće je u skladu s člankom 126. stavkom 8. UFEU-a utvrdilo da
Poljska nije poduzela učinkovito djelovanje u 2013. kao odgovor na
preporuku Vijeća u skladu s člankom 126. stavkom 7. Ugovora od 21.
lipnja 2013.
(7)       U skladu s člankom 126.
stavkom 7. UFEU-a i člankom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97,
Vijeće treba donijeti preporuke za dotičnu državu članicu u
cilju okončanja stanja prekomjernog deficita u određenom roku.
Preporukom se treba utvrditi rok od najviše šest mjeseci za učinkovito
djelovanje koje treba poduzeti dotična država članica kako bi
smanjila prekomjerni deficit. Nadalje, u preporuci za smanjenje prekomjernog
deficita Vijeće treba zahtijevati postizanje godišnjih proračunskih
ciljeva koji su na temelju prognoze na kojoj se temelji preporuka u skladu s
minimalnim godišnjim poboljšanjem strukturnog salda, tj. ciklički
prilagođenog salda koji isključuje jednokratne ili druge privremene
mjere, od najmanje 0,5 % BDP-a kao referentnog mjerila.
(8)       Nakon što je zabilježen
prosječan realan rast BDP-a od 4 % godišnje u razdoblju od 2001. do
2011., ritam gospodarske aktivnosti usporio se u 2012. na 1,9 %.
Makroekonomskim scenarijem na kojem se temelji izvješće o učinkovitom
djelovanju predviđa se da će se realni rast BDP-a dodatno usporiti u
2013. na 1,5 % prije nego što se oporavi u 2014. i 2015. s realnim rastom
BDP-a povećanim za 2,5 % odnosno 3,8 %. Prema Komisijinoj
jesenskoj prognozi 2013. realni rast BDP-a trebao bi iznositi 1,3 % u
2013. te se ubrzati na 2,5 % u 2014. i 2,9 % u 2015. U usporedbi s
nadležnim tijelima Poljske, Komisija je manje optimistična o rastu
domaće potražnje tijekom razdoblja prognoze, posebno privatne potrošnje i
privatnih ulaganja.
(9)       Nadležna tijela Poljske
predviđaju deficit opće države od 4,8 % BDP-a u 2013., porast u
odnosu na 3,9 % BDP-a u 2012. Nakon toga Ministarstvo financija Poljske
predviđa suficit od 4,5 % BDP-a u 2014. zbog planirane mirovinske
reforme, koja posebice za posljedicu ima jednokratan prijenos sredstava u
vrijednosti od 8,5 % BDP-a. Očekuje se da će saldo opće
države u 2015. ponovno prijeći u deficit od 3 % BDP-a.
(10)     Komisijina prognoza 2013. i
2014. slična je prognozama nadležnih tijela Poljske. Također
predviđa deficit od 4,8 % BDP-a u 2013. Pogoršanje u usporedbi s
3,9 % BDP-a u temeljnom scenariju postupka u slučaju prekomjernog deficita
uglavnom je nastalo zbog manjka prihoda. Predviđa se da će saldo
opće države u 2014. biti u suficitu (+ 4,6 % BDP-a) kao posljedica
planirane mirovinske reforme. Komisija je manje optimistična od nadležnih
tijela Poljske u pogledu 2015. i očekuje deficit opće države od
3,3 % BDP-a. Razlika od 0,3 postotna boda BDP-a nastala je uglavnom zbog
nižih tekućih prihoda na temelju nižih predviđanja nominalnog rasta
BDP-a kao i većih državnih rashoda za srednju potrošnju. Ciljevi deficita
podliježu rizicima provedbe.
(11)     Nadalje treba naglasiti da se trenutačna
prognoza deficita temelji na Europskom sustavu računa ESA-95. Od jeseni
2014. uvodi se novi skup pravila, sustav ESA-2010. U okviru novih pravila,
prijenos sredstava više se neće računati kao prihod opće države,
stoga se očekuje da će saldo opće države pokazati deficit od
4,2 % BDP-a u 2014. i 3,9 % BDP-a u 2015.[5]. S obzirom na to da će
Vijeće odlučivati o obustavi postupka na temelju brojki iz postupka u
slučaju prekomjernog deficita koje ocijeni Eurostat na proljeće 2015.
u okviru ESA-2010., potrebne su dodatne mjere za kompenzaciju tih elemenata
mirovinske reforme koji više neće smanjivati deficit u okviru ESA-2010.
(12)     I nadležna tijela Poljske i
Komisija predviđaju da će bruto dug opće države ostati ispod
praga od 60 % tijekom cijelog razdoblja koje se uzima u obzir. Prema
Komisijinoj jesenskoj prognozi 2013., predviđa se da će omjer duga i
BDP-a pasti s 55,6 % u 2012. na 51 % u 2014., uglavnom kao posljedica
najavljenog prijenosa sredstava mirovinskih fondova od 8,5 % BDP-a, prije
nego što naraste na 52,5 % u 2015.
(13)     Kako bi se smanjio prekomjerni
deficit do roka 2014. u okviru tada važećih pravila ESA-2010 i osigurala
njegova održivost, potrebni dodatni strukturni napori za 2014. trebali bi
iznositi najmanje 1,6 % BDP-a povrh mjera već obuhvaćenih u
Komisijinoj jesenskoj prognozi 2013. (koje bi u okviru ESA-2010 proizvele
poboljšanje strukturnog deficita od 0,6 % BDP-a u 2014.). S obzirom na to
da je dio potrebe za prilagodbom posljedica prelaska s ESA-95 na ESA-2010 i uz
to, da bi takav godišnji napor (više nego što se zahtijeva u Preporuci
Vijeća od 7. srpnja 2009. (1,25 % BDP-a) i više od 1,3 % BDP-a
zahtijevanog u Preporuci Vijeća od 21. lipnja 2013.) imao za posljedicu
znatan gubitak proizvodnje u vrijeme kad je proizvodni jaz još uvijek negativan
te je primjereno utvrditi rok 2015.
(14)     U vrijeme velikih nesigurnosti
u pogledu ekonomskih i proračunskih kretanja preporučeni
proračunski cilj za završnu godinu razdoblja smanjenja treba utvrditi na
razini jasno ispod referentne vrijednosti, kako bi se zajamčilo
učinkovito i trajno postizanje smanjenja unutar zahtijevanog roka.
(15)     Stoga bi smanjenje
prekomjernog deficita do 2015. bilo razmjerno srednjem ukupnom cilju deficita
od 3,9 % BDP-a za 2014. (ne uključujući prijenos mirovinskih sredstava)
i konačnom cilju od 2,8 % BDP-a u 2015. Osnovno poboljšanje salda
strukturnog proračuna koje impliciraju ovi ciljevi jest 1 % BDP-a u
2014. i 1,2 % BDP-a u 2015. uzimajući u obzir mjere obuhvaćene u
okviru Komisijine jesenske prognoze 2013. koje rezultiraju poboljšanjem
strukturnog salda u okviru ESA-2010 od 0,6 % BDP-a u 2014. i 0,2 %
BDP-a u 2015. To podrazumijeva potrebu za dodatnim mjerama od 0,4 % BDP-a
u 2014. i 1 % BDP-a u 2015. povrh onih već uključenih u Komisijinu
jesensku prognozu 2013. (isključujući prijenos sredstava u okviru
mirovinske reforme),
DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
(1)
Poljska treba okončati stanje prekomjernog
deficita do 2015. na vjerodostojan i održiv način.
(2)
Poljska treba dosegnuti ukupni cilj deficita od
4,8 % BDP-a u 2013., deficit od 3,9 % BDP-a u 2014. i 2,8 %
BDP-a u 2015. (isključujući utjecaj prijenosa sredstava u okviru
mirovinske reforme). To je za 2014. u skladu s poboljšanjem strukturnog salda
od 1 % BDP-a i 1,2 % BDP-a za 2015. na temelju Komisijine jesenske
prognoze 2013.
(3)
Poljska treba rigorozno provoditi već
najavljene i donesene mjere, dopunjujući ih dodatnim mjerama dostatnima za
postizanje održivog smanjenja prekomjernog deficita do 2015. Poljska treba
koristiti sve neočekivane dobitke za smanjenje deficita.
(4)
Vijeće utvrđuje rok od 15. travnja 2014.
u kojem Poljska  treba poduzeti učinkovito djelovanje i u skladu s
člankom 3. stavkom 4.a Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 detaljno
izvijestiti o strategiji konsolidacije koja se predviđa za postizanje tih
ciljeva.
Nadalje, nadležna tijela Poljske trebaju (i)
poboljšati kvalitetu javnih financija, posebno smanjenjem rezova u ulaganjima u
infrastrukturu koja potiče rast te pažljivim revidiranjem socijalnih
rashoda i njihove učinkovitosti; (ii) poboljšati poštovanje poreznih
obveza i povećati učinkovitost porezne uprave te (iii) učiniti
institucionalni okvir javnih financija još više obvezujućim i
transparentnijim, između ostaloga prilagodbom definicija korištenih u
nacionalnom računovodstvu standardima ESA-e i osiguravajući dostatno
široku obuhvaćenost, poboljšavajući praćenje izvršenja
proračuna unutar godine i osiguravajući učinkovito i
pravovremeno praćenje usklađenosti s trajnim pravilom rashoda, na
temelju pouzdane i neovisne analize koju provode neovisna tijela ili tijela
koja imaju funkcionalnu autonomiju u odnosu na fiskalna tijela. Naposljetku,
kako bi se osigurao uspjeh strategije fiskalne konsolidacije, bit će važno
poduprijeti fiskalnu konsolidaciju sveobuhvatnim strukturnim reformama, u
skladu s preporukama Vijeća upućenima Poljskoj u okviru europskog
semestra. Osim izvješća predviđenog u preporuci (4) nadležna tijela
Poljske trebaju izvješćivati o postignutom napretku u primjeni tih
preporuka najmanje svakih [šest mjeseci] te u posebnom poglavlju u programima
konvergencije dok se ne postigne potpuno smanjenje prekomjernog deficita.
Ova je preporuka upućena Republici
Poljskoj.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               Svi dokumenti povezani s postupkom u slučaju
prekomjernog deficita za Poljsku nalaze se na sljedećem web-mjestu:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/poland_en.htm
[2]               SL L 209, 2.8.1997., str. 6.
[3]               Komunikacija Komisije Vijeću o ocjeni izvršenja
proračuna u okviru tekućih postupaka u slučaju prekomjernog
deficita nakon Komisijine jesenske prognoze 2011. - COM(2012) 4 završna
verzija, 11.1.2012.
[4]               Preporuka Komisije u cilju okončanja stanja prekomjernog
državnog deficita u Poljskoj, 21. lipnja 2013.
[5]               Po pravilima ESA-2010. sljedeći učinci
planirane mirovinske reforme neće više rezultirati smanjenjem deficita:
jednokratni prijenos sredstava od 8,5 % BDP-a u 2014., redoviti prijenos
sredstava u 2014. (0,3 % BDP-a) i u 2015. (kumulativni učinak od
0,6 % BDP-a). Prema novim pravilima ostala bi samo razlika u broju onih
koji pridonose prvom stupu (0,2 % BDP-a u 2014., kumulativni učinak
od 0,4 % BDP-a u 2015.). Iako se procjenjuje se da će prelazak na ESA-2010
imati pozitivan učinak na BDP,  očekuje se da će učinak
višeg BDP-a na javne financije biti zanemariv.


title: Preporuka Europske središnje banke od 23. rujna 2016. Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Banca d’Italia (ESB/2016/28)

text:
               5.10.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 366/1

         PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
   od 23. rujna 2016.
   Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Banca d’Italia
   (ESB/2016/28)
   (2016/C 366/01)
   UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 27. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije.

               (2)

               Mandat sadašnjeg vanjskog revizora središnje banke Banca d' Italia, PriceWaterhouseCoopers SpA, prestao je nakon revizije za financijsku godinu 2015. Stoga je potrebno imenovati vanjskog revizora od financijske godine 2016.

               (3)

               Središnja banka Banca d’Italia izabrala je društvo BDO Italia SpA kao svojeg vanjskog revizora za financijske godine od 2016. do 2022.,

         DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
   Preporučuje se da se društvo BDO Italia SpA imenuje za vanjskog revizora središnje banke Banca d'Italia za financijske godine od 2016. do 2022.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 23. rujna 2016.

            Predsjednik ESB-a

         Mario DRAGHI