title: Preporuka Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reforme Slovačke za 2013. i davanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Slovačke za razdoblje 2012.-2016.

text:
               30.7.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 217/71

      PREPORUKA VIJEĆA

   od 9. srpnja 2013.
   o nacionalnom programu reforme Slovačke za 2013. i davanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Slovačke za razdoblje 2012.-2016.
   2013/C 217/18
   Ovaj tekst još nije preveden na hrvatski jezik i stoga se prvo objavljuje na engleskom jeziku. Objava na hrvatskom jeziku uslijedit će čim prijevod bude dostupan.
   THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,
   Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Articles 121(2) and 148(4) thereof,
   Having regard to Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies (1), and in particular Article 5(2) thereof,
   Having regard to the recommendation of the European Commission,
   Having regard to the conclusions of the European Council,
   Having regard to the opinion of the Employment Committee,
   Having regard to the opinion of the Economic and Financial Committee,
   Having regard to the opinion of the Social Protection Committee,
   Having regard to the opinion of the Economic Policy Committee,
   Whereas:

               (1)

               On 26 March 2010, the European Council agreed to the Commission’s proposal to launch a new strategy for jobs and growth, Europe 2020, based on enhanced coordination of economic policies, which focuses on the key areas where action is needed to boost Europe’s potential for sustainable growth and competitiveness.

               (2)

               On 13 July 2010, the Council adopted a recommendation on the broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Union (2010 to 2014) and, on 21 October 2010, it adopted a decision on guidelines for the employment policies of the Member States (2), which together form the ‘integrated guidelines’. Member States were invited to take the integrated guidelines into account in their national economic and employment policies.

               (3)

               On 29 June 2012, the Member States’ Heads of State or Government decided on a Compact for Growth and Jobs, providing a coherent framework for action at national, EU and euro area levels using all possible levers, instruments and policies. They decided on action to be taken at the level of the Member States, in particular expressing full commitment to achieving the objectives of the Europe 2020 strategy and to implementing the country-specific recommendations.

               (4)

               On 10 July 2012, the Council adopted a Recommendation (3) on Slovakia’s National Reform Programme for 2012 and delivered its opinion on Slovakia’s Stability Programme for 2012-2015.

               (5)

               On 28 November 2012, the Commission adopted the Annual Growth Survey, marking the start of the 2013 European Semester for economic policy coordination. Also on 28 November 2012, the Commission, on the basis of Regulation (EU) No 1176/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 November 2011 on the prevention and correction of macroeconomic imbalances (4), adopted the Alert Mechanism Report, in which Slovakia was not identified as one of the Member States for which an in-depth review would be carried out.

               (6)

               The European Parliament has been duly involved in the European Semester, in accordance with Regulation (EC) No 1466/97, and, on 7 February 2013, adopted a resolution on employment and social aspects in the Annual Growth Survey 2013 and a resolution on the contribution to the Annual Growth Survey 2013.

               (7)

               On 14 March 2013, the European Council endorsed the priorities for ensuring financial stability, fiscal consolidation and action to foster growth. It underscored the need to pursue differentiated, growth-friendly fiscal consolidation, to restore normal lending conditions to the economy, to promote growth and competitiveness, to tackle unemployment and the social consequences of the crisis, and to modernise public administration.

               (8)

               On 24 April 2013, Slovakia submitted its 2013 National Reform Programme and, on 30 April 2013, its Stability Programme for the period 2012-2016. In order to take account of their interlinkages, the two Programmes have been assessed at the same time.

               (9)

               Based on the assessment of the Stability Programme pursuant to Regulation (EC) No 1466/97, the Council is of the opinion that Slovakia has reduced the general government deficit from 7,7 % of GDP in 2010 to 4,3 % of GDP in 2012 due to a substantial consolidation effort and, based on current expectations, is on track to correct the excessive deficit. The macroeconomic scenario underpinning the budgetary projections in the Stability Programme is plausible. Compared to the Commission forecasts, the authorities assume similar growth rates of GDP with a slightly different composition. The objective of the budgetary strategy outlined in the Stability Programme is to achieve a fiscal position that ensures long-term sustainability of public finances. To achieve this, the Government confirms the objective of reducing the headline deficit below the 3 % of GDP reference value in 2013, in line with the Council recommendation under the excessive deficit procedure (EDP). The adjusted average annual fiscal effort in 2010-2013 amounts to 1,4 % of GDP, well above the required effort of 1 % of GDP recommended by the Council. A large part of the expenditure savings in 2013 is expected from the local governments and other general government units over which the central government does not have a direct influence. Achieving the target may therefore be at risk, also in light of expenditure overruns recorded in the past.
               The Stability Programme confirms the previous medium-term objective (MTO) of – 0,5 % to be achieved by 2018. The MTO is in line with the requirements of the Stability and Growth Pact. For the years following the expected date of correction of the excessive deficit the projected improvement in the (recalculated) structural budget balance is appropriate in 2014 and 2015 (0,6 percentage points and 0,7 percentage points of GDP respectively) but it would be insufficient in 2016 (0,3 percentage points of GDP). Slovakia is expected to comply with the expenditure benchmark of the Stability and Growth Pact. According to the Stability Programme, the government debt is expected to remain below the 60 % of GDP reference value until 2016. The Commission services 2013 spring forecast projects an increase in the debt ratio to 54,6 % of GDP in 2013 and 56,7 % of GDP in 2014.
               In order to ensure the sizeable reduction in the headline deficit since 2011, the authorities have also relied on reductions in investment financed from the general government budget, which may not be sustainable or desirable in a medium to long-run perspective, as well as on one-off measures. Looking ahead, the on-going consolidation and convergence process will need to safeguard expenditure on growth-enhancing categories, such as education, innovation and transport infrastructure.

               (10)

               Slovakia has scope to raise additional resources by broadening the tax base, limiting the scope for tax non-compliance and evasion and by increasing recourse to taxes that are less detrimental to growth, such as property taxation and environmental taxation. An action plan to fight tax fraud, with a particular focus on VAT was adopted in 2012. For the strategy to be successful, further measures are needed, in particular to improve the IT infrastructure, broaden the competences and audit capacity of the authorities and ensure judicial follow-up.

               (11)

               Slovakia adopted a pension reform in 2012 to enhance the long-term sustainability of its public finances. This has reduced the estimated long-term sustainability gap by 2 % of GDP; however, at of 4,9 % of GDP, the gap remains well above the EU average of 3 % of GDP. It largely reflects the impact of population ageing with pension expenditure contributing 1,5 percentage points of GDP and healthcare spending 2 percentage points of GDP. Given that Slovakia’s healthcare expenditure is projected to increase significantly in the long term, the progress achieved in improving pension sustainability will need to be allied with healthcare reform in order to place public finances on a sustainable footing. The introduction of effective incentive structures and control mechanisms would help to improve cost effectiveness of the healthcare system.

               (12)

               The persistence of high unemployment, in particular in the context of a slow pace of post-crisis recovery, remains one of the main challenges for the Slovak economy. In recent months, Slovakia has taken steps to reform active labour market policies. However, the success of the reform will largely depend on the capacity of public employment services to implement it effectively. Additional, more targeted measures for the most disadvantaged jobseekers are needed. The provision of social assistance should be better linked to activation, and there is a need to remove disincentives in the tax-benefit system for those taking up a low-paid job. Increasing labour-market participation of women and older people would help to increase the overall employment rate and reach the 2020 national employment target of 72 %. However, the lack of adequate childcare facilities, in particular for children under three, makes it more difficult for mothers to return to the labour market.

               (13)

               Slovakia has one of the highest youth unemployment rates in the Union. In spite of reform steps in 2012 to improve the quality and labour-market relevance of education, school-to-job transition remains difficult and the education system does not respond readily to labour-market needs. Per capita funding of education favours quantity over quality and the share of funding allocated to teaching activities (teachers, material, and equipment) is low. Improving the quality of higher education and the cooperation between businesses and education institutions would also help developing a well-functioning knowledge triangle, greater effectiveness and attractiveness of investment in R&D, and enhancing the innovation capacity of the Slovak economy.

               (14)

               Under-utilised labour potential also concerns marginalised communities that face significant barriers when seeking to enter the labour market and the education system. After adopting the Strategy of the Slovak Republic for Integration of Roma up to 2020, no effective action was taken in 2012 and the living conditions of marginalised communities, including Roma, remain difficult. It is important to accelerate efforts to improve educational outcomes of marginalised groups, as well as to ensure provision of targeted activation measures for adults.

               (15)

               Despite notable progress, Slovakia ranks fifth amongst the most energy-intensive Member States, partially explained by having the greatest share of industry in its economy (25,9 % of GDP). At the same time, electricity prices are relatively high, in particular for small and medium-sized industrial customers. Slovakia has made efforts in recent years to partially liberalise the energy market but there is still scope to improve the way the market functions; in particular through greater transparency — including in setting network tariffs — and improving the economic underpinning and predictability of the regulatory decisions. There is also scope to improve security of supply and to set more ambitious targets for energy efficiency.

               (16)

               In 2012, Slovakia launched a major reform of public administration to improve the client-orientation of public services for citizens and businesses. At this stage, with the exception of local agencies, the reform does not focus on the central government and its overall quality and effectiveness. As there has been no progress in reforming the judicial system, judicial proceedings remain lengthy, in particular in insolvency cases, and alternative dispute resolution is not sufficiently used. Slovakia recently reformed its public-procurement rules, also enhancing the independence of the Public Procurement Office, but experience in the implementation of the EU structural funds suggests that the effective application of the public-procurement rules remains a challenge.

               (17)

               In the context of the European Semester, the Commission has carried out a comprehensive analysis of Slovakia’s economic policy. It has assessed the Stability Programme and National Reform Programme. It has taken into account not only their relevance for sustainable fiscal and socioeconomic policy in Slovakia but also their compliance with EU rules and guidance, given the need to reinforce the overall economic governance of the Union by providing EU-level input into future national decisions. Its recommendations under the European Semester are reflected in recommendations (1) to (6) below.

               (18)

               In the light of this assessment, the Council has examined the Stability Programme, and its opinion (5) is reflected in particular in recommendations (1) and (2) below.

               (19)

               In the context of the European Semester the Commission has also carried out an analysis of the economic policy of the euro area as a whole. On this basis, the Council has issued specific recommendations addressed to the Member States whose currency is the euro (6). As a country whose currency is the euro, Slovakia should also ensure the full and timely implementation of those recommendations,

         HEREBY RECOMMENDS that Slovakia take action within the period 2013-2014 to:

               1.

               Implement as envisaged the budget for the year 2013, so as to correct the excessive deficit in a sustainable manner and achieve the fiscal effort specified in the Council recommendations under EDP. After the correction of the excessive deficit, pursue the structural adjustment effort that will enable Slovakia to reach the MTO by 2017. Avoid cuts in growth enhancing expenditure and step up efforts to improve the efficiency of public spending. Building on the pension reform already adopted, further improve the long-term sustainability of public finance by reducing the financing gap in the public pension system and increasing the cost-effectiveness of the healthcare sector.

               2.

               Speed up the implementation of the action plan to combat tax fraud and continue efforts to improve VAT collection, in particular by strengthening the analytical and audit capacity of the tax administration. Improve tax compliance. Link real-estate taxation to the market value of property.

               3.

               Take measures to enhance the capacity of public employment services to provide personalised services to jobseekers and strengthen the link between activation measures and social assistance. More effectively address long-term unemployment through activation measures and tailored training. Improve incentives for women in employment, by enhancing the provision of childcare facilities, in particular for children below three years of age. Reduce the tax wedge for low-paid workers and adapt the benefit system.

               4.

               Step up efforts to address high youth unemployment, for example through a Youth Guarantee. Take steps to attract young people to the teaching profession and raise educational outcomes. In vocational education and training, reinforce the provision of work-based learning in companies. In higher education, create more job-oriented bachelor programmes. Foster effective knowledge transfer by promoting cooperation between academia, research and the business sector. Step up efforts to improve access to high-quality and inclusive pre-school and school education for marginalised communities, including Roma.

               5.

               Step up efforts to make the energy market function better; in particular, to increase the transparency of the tariff-setting mechanism, enhance the accountability of the regulator. Strengthen interconnections with neighbouring countries. Improve energy efficiency in particular in buildings and industry.

               6.

               Take measures, including by amending the Act on Civil Service, to strengthen the independence of the public service. Improve the management of human resources in public administration. Step up efforts to strengthen analytical capacities in key ministries, also with a view to improving the absorption of EU funds. Implement measures to improve the efficiency of the judicial system. Promote alternative dispute resolution procedures and encourage their greater use.

      Done at Brussels, 9 July 2013.

            For the Council

            The President

         R. ŠADŽIUS

      (1)  OJ L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  Maintained for 2013 by Council Decision 2013/208/EU of 22 April 2013 on guidelines for the employment policies of the Member States (OJ L 118, 30.4.2013, p. 21).

      (3)  OJ C 219, 24.7.2012, p. 74.

      (4)  OJ L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (5)  Under Article 5(2) of Regulation (EC) No 1466/97.

      (6)  See page 97 of the current Official Journal.


				|

		52014DC0407

			Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Estonije za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Estonije za 2014. /* COM/2014/0407 final */

Preporuka za
PREPORUKU VIJEĆA
o nacionalnom programu reformi Estonije za
2014.
i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Estonije za 2014.
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148.
stavak 4.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ)
br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i
nadzora i koordinacije ekonomskih politika[1],
a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
uzimajući u obzir preporuku Europske
komisije[2],
uzimajući u obzir rezolucije Europskog
parlamenta[3],
uzimajući u obzir zaključke
Europskog vijeća,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
zapošljavanje,
uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog
i financijskog odbora,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
socijalnu zaštitu,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
ekonomsku politiku,
budući da:
(1)
Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010.
prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa
2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom
će se usredotočiti na glavna područja u kojima je potrebno
djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i
konkurentnosti.
(2)
Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju
prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske
politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010.
donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica,
koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su
da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i
politikama zapošljavanja.
(3)
Predsjednici država i vlada donijeli su 29. lipnja
2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za
djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja
koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama.
Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a
posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa
2020. i provedbi preporuka po državama članicama.
(4)
Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku o
nacionalnom programu reformi Estonije za 2013. i dostavilo mišljenje o
estonskom ažuriranom programu stabilizacije za razdoblje 2012. – 2017. U skladu
s Uredbom (EU) br. 473/2013[4] Komisija je 15. studenoga 2013. dostavila svoje mišljenje o nacrtu
proračunskog plana Estonije za 2014.[5]
(5)
Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji
pregled rasta[6],
čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske
politike za 2014. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011
donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja[7],
u kojemu Estoniju ne smatra državom članicom za koju je potrebno provesti
detaljno preispitivanje.
(6)
Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013.
prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i
mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom
fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom
uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i
konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica
krize te modernizacijom javne uprave.
(7)
Estonija je 8. svibnja 2014. podnijela svoj
nacionalnih program reformi za 2014., a 29. travnja 2014. i program
stabilizacije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su
programa istodobno ocijenjena.
(8)
Cilj proračunske strategije iz programa
stabilizacije za 2014. postići je srednjoročni cilj i osigurati
dovoljne fiskalne rezerve za teške gospodarske uvjete. Programom se
potvrđuje prethodni srednjoročni cilj strukturnog suficita, koji je
stroži od zahtjeva u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Očekuje se da
će se ponovno izračunani strukturni saldo Estonije u 2014. pogoršati
za 0,1 postotni bod BDP-a i odstupiti od potrebnog kretanja prilagodbe, a zatim
u 2015. poboljšati za 0,4 postotna boda BDP-a i na taj način ostati
uglavnom uravnotežen u razdoblju 2016. – 2017. Nadalje, u okviru programa
ističe se rizik od odstupanja od referentnog mjerila za rashode u 2014. i
rizik od znatnog odstupanja u 2015. Ukupno gledajući, predviđeno
kretanje prilagodbe prema ostvarivanju srednjoročnog cilja predstavlja
rizik za ispunjenje zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu. Makroekonomski
scenarij na kojem se temelje fiskalna predviđanja u okviru programa, a
koji nije odobrilo neovisno tijelo, uvjerljiv je i općenito u skladu s
proljetnom prognozom Komisije 2014. U skladu s prognozom Komisije predviđa
se pogoršanje strukturnog deficita za 0,1 % BDP-a u 2014. što dovodi do
odstupanja od 0,3 % BDP-a u usporedbi s potrebnom prilagodbom i znatnog
odstupanja ako se ocjenjuje u razdoblju od dvije godine. Komisija u 2015.
predviđa još jedno pogoršanje strukturnog salda od 0,2 % BDP-a što
upućuje na znatno odstupanje od potrebne prilagodbe prema
srednjoročnom cilju. Očekuje se i znatno odstupanje od referentnog
mjerila za rashode u razdoblju 2014. – 2015. Na temelju ocjene programa
stabilnosti za 2014. i prognoze Komisije te u skladu s Uredbom Vijeća (EZ)
br. 1466/97 Vijeće smatra da u 2014. i 2015. postoji rizik od znatnog
odstupanja od srednjoročnog cilja. Pravilo o strukturnom saldu kojim se
nalaže usklađivanje s Ugovorom o stabilnosti, usklađivanju i
upravljanju stupilo je na snagu 23. travnja 2014. u okviru novog Zakona o
državnom proračunu Estonije, ali ga je i dalje potrebno dopuniti
jačanjem obvezujuće prirode višegodišnjih ciljeva u području
rashoda.
(9)
U području tržišta rada postignut je znatan
napredak u smanjenju nezaposlenosti mladih i dugotrajne nezaposlenosti. Posebnu
je pozornost potrebno posvetiti mjerama kojima se osobe s niskim primanjima
potiče na rad. Potrebno je uložiti dodatne napore u rješavanje problema
sve većeg manjka radne snage, uključujući manjak uzrokovan
starenjem i napuštanjem tržišta rada zbog zdravstvenih razloga i invaliditeta.
Stoga je iznimno važno pravodobno donijeti i provesti reforme u području
radne sposobnosti te osigurati raspoloživost usluga potpore. Učinkovita
upotreba rashoda u području obiteljske politike mogla bi se dodatno
poboljšati, među ostalim preraspodjelom sredstava s roditeljskih naknada
na mjere kao što su usluge skrbi za djecu. Očekuje se da će se time
potaknuti rani povratak žena na tržište rada i smanjiti trajno velika razlika u
plaćama među spolovima. Potrebno je povećati napore u
području promicanja poduzetništva i otvaranja radnih mjesta u regijama
izvan Tallina i Tartua kako bi se spriječilo povećanje razlika u
gospodarskom razvoju i smanjila nezaposlenost, posebice među osobama s
niskim kvalifikacijama.
(10)
U području obrazovanja i osposobljavanja
nedavno su donesene reforme u cilju usklađivanja obrazovanja i zahtjeva
tržišta rada. Potrebni su daljnji napori da bi se olakšao prelazak iz
obrazovanja u radni odnos. Bit će potrebni sustavni napori, koji će
uključivati osobito socijalne partnere, kako bi se povećalo
sudjelovanje u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju te učenju kroz
rad, posebice naukovanju. U cilju provedbe strategije cjeloživotnog učenja
bit će potrebno uložiti znatne napore kako bi se osiguralo prijeko
potrebno stjecanje dodatnih i novih vještina i novih razina kvalifikacije, posebice
za osobe koje se nalaze u nepovoljnom položaju na tržištu rada. Razvijen je
okvir za pametnu specijalizaciju, koji obuhvaća strategiju za
poduzetništvo i rast te strategiju za istraživanje, razvoj i inovacije, a
posebna je pozornost usmjerena na zajedničke prioritete uz dodatno
usavršavanje tematskih područja. Zbog male veličine estonskog
gospodarstva potrebno je nastaviti ulagati napore za internacionalizaciju
sustava istraživanja, razvoja i inovacija i njegovo uvrštavanje među
prioritete.
(11)
Intenzitet upotrebe resursa u Estoniji ostaje vrlo
visok. Ostvaren je napredak u poboljšanju energetske učinkovitosti javnih
zgrada, ali su potrebni daljnji i veći napori u tom području,
posebice u stambenom i industrijskom sektoru. Znatan je napredak postignut u području
upravljanja otpadom i odlagališta, ali je potrebno osigurati gospodarsku
održivost recikliranja. Potrebno je provesti mjere u okviru razvojnog plana za
područje prometa kako bi se postiglo smanjenje emisija CO2 u
sektoru izvan sustava trgovanja emisijskim jedinicama u Estoniji. Energetska
učinkovitost prijevoza tereta može se povećati upotrebnom održivijih
načina prijevoza. Upotrebu javnog prijevoza moguće je dodatno
povećati jačanjem usklađenosti regionalnih mreža i povezanosti između
autobusnog i željezničkog prijevoza putnika. U porastu je upotreba osobnih
vozila, pri čemu je prosječna starost voznog parka osobnih vozila
gotovo dvostruko veća od prosjeka u EU-a, a nova osobna vozila u Estoniji
među najvećim su zagađivačima u EU-u. Potrebno je znatno
jačanje poticaja za zaštitu okoliša, što uključuje oporezivanje. Iako
su poduzeti obećavajući koraci u pogledu prekograničnih veza u
području energije, za potpunu povezanost estonskog energetskog tržišta s
EU-om bit će potrebno vrijeme i ulaganja.
(12)
Rastuće regionalne razlike zajedno s
negativnim demografskim kretanjima, neučinkovitošću i manjkom
suradnje među nadležnim lokalnim tijelima slabe razvojni potencijal Estonije.   To djelomično
odražava stalnu neusklađenost između fiskalnog kapaciteta i dodijeljenih odgovornosti u malim općinama kao i ograničene
ekonomije razmjera. Preduvjet za učinkovitost poticajnih mjera i mjera na
tržištu rada učinkovitije je i pristupačnije pružanje kvalitetnih
javnih usluga na lokalnoj razini utemeljeno na područjima usluga i
minimalnim standardima usluga, posebice u području prijevoza, dugotrajne
skrbi, obrazovanja u ranom djetinjstvu i socijalnih usluga.
(13)
Komisija je u okviru europskog semestra provela
sveobuhvatnu analizu estonske ekonomske politike. Ocijenila je program
stabilnosti i nacionalni program reformi. U obzir je uzela njihov značaj
za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Estoniji, ali i poštovanje
pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog
upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim
nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog
semestra navedene su u preporukama 1. do 5. u nastavku.
(14)
Vijeće je u okviru ovog ocjenjivanja
preispitalo estonski program stabilizacije, a njegovo je mišljenje[8] navedeno u preporuci 1.
u nastavku.
(15)
Komisija je u okviru europskog semestra provela i
analizu ekonomske politike u cijelom europodručju. Na temelju te analize
Vijeće je donijelo preporuke za sve države članice čija je
valuta euro. Estonija bi trebala osigurati potpunu i pravodobnu provedbu i tih
preporuka.
OVIME PREPORUČUJE Estoniji da u
razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kojima je cilj:
1.           Osnažiti
proračunske mjere za 2014. s obzirom na rastuću razliku od 0,3 %
BDP-a na temelju proljetne prognoze Komisije 2014,  što
upućuje na rizik od znatnog odstupanja od zahtjeva Pakta o stabilnosti i
rastu. Znatno ojačati proračunsku strategiju u 2015. kako bi se
osiguralo postizanje srednjoročnih ciljeva i njihovo održavanje. Dopuniti
proračunsko pravilo pravilima o višegodišnjim rashodima u okviru
srednjoročnog proračunskog okvira koja bi bila još više
obvezujuća i nastaviti jačati učinkovitost javne potrošnje.
2.           Poboljšati poticaje za rad s
pomoću mjera usmjerenih na osobe s niskim dohotkom. Usmjeriti napore za
uključenje na tržište rada na one koji su od njega najudaljeniji, osobito
tako što će se osigurati pravodobno donošenje i provedba reforme u
području radne sposobnosti. Povećati učinkovitost i
ekonomičnost obiteljske politike uz istodobno poboljšanje raspoloživosti i
dostupnosti skrbi za djecu. Provesti usklađene mjere za poticanje
gospodarskog razvoja i poduzetništva u regijama s visokom nezaposlenošću.
3.           Poboljšati razinu vještina i
kvalifikacija kako bi se osigurala usklađenost sustava obrazovanja i
osposobljavanja s potrebama tržišta rada tako što će se proširiti mjere za
cjeloživotno učenje i sustavno povećavati sudjelovanje u strukovnom
obrazovanju i osposobljavanju, uključujući naukovanje. Dodatno
osnažiti određivanje prioriteta i specijalizaciju u sustavima istraživanja
i inovacija te jačati suradnju između poduzeća, visokog
obrazovanja i istraživačkih institucija kako bi se pridonijelo
konkurenciji na međunarodnoj razini.
4.           Pojačati napore u
području poboljšanja energetske učinkovitosti, posebice u stambenim i
industrijskim zgradama. Znatno ojačati poticaje za zaštitu okoliša u
prijevoznom sektoru kako bi se pridonijelo mobilnosti koja se manje temelji na
resursima. Nastaviti razvijati prekograničnu povezanost sa susjednim
državama članicama kako bi se diverzificirali izvori energije i promicalo
tržišno natjecanje boljom integracijom na baltičko energetsko tržište.
5.           Bolje uskladiti prihode
lokalne vlasti i dodijeljene odgovornosti. Poboljšati učinkovitost
lokalnih vlasti i osigurati pružanje kvalitetnih javnih usluga na lokalnoj
razini, osobito socijalnih usluga koje prate poticajne mjere.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 209, 2.8.1997., str. 1.
[2]               COM(2014) 407 završna verzija.
[3]               P7_TA(2014)0128 i P7_TA(2014)0129.
[4]               SL L 140, 27.5.2013., str. 11.
[5]               C(2013) 8002 završna verzija
[6]               COM(2013) 800 završna verzija.
[7]               COM(2013) 790 završna verzija.
[8]               U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća
(EZ) br. 1466/97.


				|

		52014DC0427

			Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Finske za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Finske za 2014. /* COM/2014/0427 final */

			   	Preporuka za
PREPORUKU VIJEĆA
o nacionalnom programu reformi Finske za
2014.
i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Finske za 2014.
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148.
stavak 4.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ)
br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i
nadzora i koordinacije ekonomskih politika[1],
a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br.
1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o
sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža[2], a posebno njezin
članak 6. stavak 1.,
uzimajući u obzir preporuku Europske
komisije[3],
uzimajući u obzir rezolucije Europskog
parlamenta[4],
uzimajući u obzir zaključke
Europskog vijeća,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
zapošljavanje,
uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog
i financijskog odbora,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
socijalnu zaštitu,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
ekonomsku politiku,
budući da:
(1)
Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010.
prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta, Europa
2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom
će se usredotočiti na glavna područja u kojima je potrebno
djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i
konkurentnosti.
(2)
Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju
prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske
politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010.
donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica,
koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su
da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i
politikama zapošljavanja.
(3)
Predsjednici država i vlada donijeli su 29. lipnja
2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za
djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja
koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama.
Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a
posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa
2020. i provedbi preporuka za pojedine države članice.
(4)
Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku o
nacionalnom programu reformi Finske za 2013. i dostavilo mišljenje o ažuriranom
programu stabilizacije Finske za razdoblje 2012. – 2016. Komisija je 15. studenoga 2013. dostavila mišljenje o
nacrtu proračunskog plana Finske za 2014.[5] u
skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013[6].
(5)
Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji
pregled rasta[7],
čime je označen početak europskog semestra koordinacije
ekonomske politike za 2014. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011
donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja[8],
u kojem je Finsku navela kao jednu od država članica za koje će se
provesti detaljno preispitivanje.
(6)
Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013.
prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i
mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom
fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom
uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i
konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica
krize te modernizacijom javne uprave.
(7)
Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate
detaljnog preispitivanja za Finsku[9]
u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija na temelju
analize zaključuje da su u Finskoj i dalje prisutne makroekonomske
neravnoteže koje zahtijevaju praćenje i političko djelovanje. Posebnu
pozornost i dalje zahtijeva njezin slab izvozni rezultat u posljednjih nekoliko
godina, uvjetovan industrijskim restrukturiranjem i čimbenicima troškovne
i netroškovne konkurentnosti.
(8)
Finska je 17. travnja 2014. dostavila svoj
nacionalni program reformi za 2014. i svoj program stabilizacije za 2014. Kako
bi se uzela u obzir njihova međusobna povezanost, ti su programi
ocijenjeni istovremeno.
(9)
Cilj proračunske strategije naznačen u
programu stabilizacije za 2014. jest povratak srednjoročnom cilju u 2015.,
održavanje strukturnog salda iznad razine tog cilja do kraja programskog
razdoblja i uravnoteženje proračuna opće države od 2017. na dalje.
Srednjoročni cilj strukturnog deficita Finske od 0,5 % BDP-a u skladu
je sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Finska je u 2013. ostvarila svoj
srednjoročni cilj te planira ostati približno u granicama tog cilja i u
2014. uz istodobno ostvarenje referentnog mjerila za rashode. Finska planira u
2015. biti iznad razine svojeg srednjoročnog cilja te nastavlja
ispunjivati referentno mjerilo za rashode. To je uglavnom u skladu sa
zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Istodobno se udio ukupnog duga povećava
te se očekuje da će u 2015. privremeno prekoračiti prag od
60 % BDP-a, uglavnom zbog slabih makroekonomskih izgleda. Makroekonomski
scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja programa, koji
nije izradilo neovisno tijelo, djeluje uvjerljivo iako je nešto
optimističniji od Komisijine proljetne prognoze gospodarskog rasta u 2014.
i 2015. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2014. predviđa se pogoršanje
strukturnog salda za 0,3 % BDP-a u 2014., što će imati za posljedicu
odstupanje od srednjoročnog cilja, te poboljšanje od 0,6 % BDP-a u
2015., uz ostvarenje referentnog mjerila za rashode u obje godine. Vijeće
na temelju svoje ocjene programa i Komisijine prognoze, u skladu s Uredbom
Vijeća (EZ) br. 1466/97, smatra da se može očekivati da će
Finska ostvariti ciljeve svojeg programa, koji su uglavnom u skladu s Paktom o
stabilnosti i rastu.
(10)
Finska dugoročno ima visok rizik za održivost
zbog utjecaja troškova starenja stanovništva na proračun. Finska je
prepoznala nedostatak održivosti te je 2013. sastavila program strukturne
politike u cilju otklanjanja tog nedostatka i ponovnog pokretanja rasta. Drugi
su važan korak ograničenja potrošnje središnje države te fiskalni plan
opće države za razdoblje 2015. – 2018. iz ožujka 2014. kojim se
predviđaju mjere prilagodbe, strukturne reforme i ulaganja u rast. Mjere
prilagodbe na strani prihoda uglavnom su povezane s povećanjem poreza na
dohodak i poreza na proizvode.
(11)
Učinkovitost javnih usluga nije pratila
kretanje produktivnosti u privatnom sektoru. Finska priprema reforme uprave
kojima će biti obuhvaćeni ustroj općina, zdravstvo i socijalne
usluge. Reforma općina temelji se na dobrovoljnom spajanju općina uz
financijske poticaje države. Ishod dobrovoljnih spajanja još je uvijek nesiguran.
Za usluge socijalne skrbi i zdravstvene usluge bit će nadležno pet
regionalnih pružatelja, dok će općine i dalje sudjelovati u pružanju
usluga. Pojedinosti se još ne znaju, a zakonodavni prijedlog planiran je za
jesen 2014. Novi bi ustroj trebao biti uspostavljen početkom 2017. Zakon
iz srpnja 2013. o podupiranju funkcionalne sposobnosti starijih osoba s
povećanim naglaskom na prevenciji, rehabilitaciji i samostalnom životu
trebao bi pridonijeti smanjenju potrebe za institucionalnom skrbi i
ograničiti buduće troškove dugotrajne skrbi.
(12)
Ključni izazov tržišta rada u Finskoj i dalje
je dugoročna ponuda radne snage jer je broj osoba koje napuštaju tržište
rada sada veći od broja osoba koje na njega ulaze. Da bi se zadovoljila
buduća potražnja za radnom snagom, potrebno je produžiti radni vijek i
poboljšati ponudu radne snage. Vladin program strukturne politike iz 2013.
sadržava mjere za produženje radnog vijeka i poboljšanje ponude radne snage,
ali i povećanje poticaja za prihvaćanje zaposlenja. Finska smanjuje
mogućnosti ranog napuštanja tržišta, ali još uvijek nisu zatvoreni svi
izlazi, primjerice „tunel nezaposlenosti”, gdje starije nezaposlene osobe pod
određenim uvjetima mogu nastaviti primati naknade za nezaposlenost do
umirovljenja. Čini se da nedavno uvedeni koeficijent očekivanog
životnog vijeka i utrostručenje stope prirasta imaju tek ograničeni
učinak na prakse umirovljenja. Osim toga, budući da se očekivani
životni vijek povećava brže nego što je predviđeno, a ljudi ne rade
duže, postoji opasnost od pada primjerenosti mirovina. Finska si je postavila
za cilj povećanje dobi stvarnog umirovljenja na barem 62,4 godine do 2025.
Upitno je može li se taj cilj ostvariti bez novih mjera, primjerice
povećanja zakonske dobi za umirovljenje i jačanja napora za
poboljšanje izgleda za zaposlenje starijih radnika. Socijalni partneri rade na
prijedlogu mirovinske reforme koji bi nova vlada trebala provesti nakon
općih izbora u proljeće 2015. i koja bi trebala stupiti na snagu
početkom 2017. Finska je poduzela relevantne i ambiciozne mjere za
rješavanje problema nezaposlenosti mladih i dugotrajne nezaposlenosti. Za
trajno poboljšanje radnih vještina ciljnih skupina i njihovih izgleda na tržištu
rada trebat će vremena.
(13)
Finska je poduzela mjere za poboljšanje općih
uvjeta tržišnog natjecanja i ostvarila određeni napredak u provedbi
programa za poticanje zdrave konkurencije. Provedeno je spajanje tijela
nadležnih za tržišno natjecanje i za potrošače, a novi je ustroj u
početnoj fazi provedbe. Zakonom o tržišnom natjecanju uveden je prag za
vladajući položaj u sektoru maloprodaje robe široke potrošnje, a
nacionalnom nadležnom tijelu za tržišno natjecanje i potrošače dane su
posebne ovlasti kako bi pod određenim uvjetima moglo intervenirati u
slučaju gospodarskih aktivnosti javnih tijela kojima se narušava tržišno
natjecanje. Maloprodajno tržište u Finskoj jako je koncentrirano, a u
mjerodavnom zakonodavstvu postoje određeni čimbenici koji bi mogli
smanjiti učinkovitost natjecanja i ojačati tržišni položaj dvaju
vodećih maloprodajnih poduzeća. To su među ostalim zahtjevi
urbanističkog planiranja, koji su vrlo strogi i za velike komercijalne
objekte i za manje jedinice. Propisi o korištenju zemljišta i prostornom
planiranju trenutačno se preispituju, što je prilika da ih se učini
pogodnijima za „zdravu” konkurenciju. Maloprodajni sektor i dalje je jedan od
najreguliranijih među državama članicama, što podrazumijeva i
prepreke tržišnom natjecanju koje proizlaze iz propisa o velikim maloprodajnim
objektima.
(14)
Povratak rasta i konkurentnosti ključni je
izazov za finsko gospodarstvo. Finska je vrlo dobro pozicionirana na
međunarodnim ljestvicama konkurentnosti, ali je u razdoblju 2007. –
2012. ipak zabilježila najbrži pad udjela na izvoznom tržištu u EU-u.
Intenzitet poslovnog istraživanja i razvoja u silaznoj je putanji, pa se
nacionalni cilj izdataka za istraživanje i razvoj čini još nedostižnijim.
Za finski sustav istraživanja i inovacija od presudne je važnosti sposobnost da
ulaganja u istraživanje i razvoj pretvori u nove inovativne proizvode i usluge.
Trenutačno nema dovoljno ulaganja da bi se potencijal istraživanja i
razvoja pretočio u nove proizvode. Trgovinski rezultat i potencijal rasta
opterećuje ograničeni broj velikih izvoznih tvrtki koje prodaju uzak
asortiman proizvoda te slabiji interes malih poduzeća za izvoznu
djelatnost. Izvozni potencijal mogao bi se ojačati osiguravanjem dodatne
potpore internacionalizaciji manjih poduzeća prilagođene njihovim potrebama.
Finska je pokrenula reforme za jačanje kapaciteta isporuke inovativnih
proizvoda i potporu diversifikaciji industrije, uključujući
sveobuhvatnu reformu istraživačkih instituta i financiranja istraživanja.
Program strukturne politike iz 2013. te ograničenja državne potrošnje i
fiskalni plan za razdoblje 2015. – 2018. iz ožujka 2014. ne sadržavaju
samo mjere prilagodbe i strukturne reforme, već i inicijative za
promicanje rasta i inovacija. Bilo bi korisno kada bi Finska diversificirala
svoju opskrbu energijom, tim više što se oslanja samo na jedan izvor plina.
(15)
Komisija je u okviru europskog semestra provela
sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Finske. Ocijenila je program
stabilizacije i nacionalni program reformi. U obzir je uzela njihov značaj
za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Finskoj, ali i poštovanje
pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog
upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa EU-a budućim nacionalnim
odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene
su u preporukama 1. do 5. u nastavku.
(16)
Vijeće je s obzirom na tu ocjenu ispitalo
program stabilizacije Finske, a njegovo je mišljenje[10] posebice navedeno u
preporuci 1. u nastavku.
(17)
Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje
Komisije i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo nacionalni program reformi i
program stabilizacije. Njegove preporuke na temelju članka 6.
Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 2., 4., i 5.
u nastavku.
(18)
Komisija je osim toga u okviru europskog semestra
provela analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Vijeće je
na temelju te analize izdalo posebne preporuke za države članice čija
je valuta euro. Finska bi trebala osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih
preporuka.
OVIME PREPORUČUJE Finskoj da u
razdoblju 2014. – 2015. provede sljedeće mjere:
1.           da
pojača proračunske mjere za 2014. s obzirom na pojavu odstupanja u
odnosu na srednjoročni cilj; da od 2015. poštuje srednjoročni cilj u
skladu s planom i osigura ispunjenje kriterija duga provodeći fiskalnu politiku
koja potiče rast; da što brže provede reforme utvrđene programom
strukturne politike te ograničenjima državne potrošnje i fiskalnim planom
za razdoblje 2015. – 2018. kako bi se ublažio nedostatak fiskalne
održivosti i učvrstili uvjeti za rast;
2.           da osigura učinkovitu
provedbu tekućih upravnih reformi ustroja općina te socijalnih i
zdravstvenih usluga kako bi povećala ekonomičnost pružanja javnih
usluga;
3.           da bolje iskoristi puni
potencijal radne snage na tržištu rada, među ostalim poboljšanjem stope
zaposlenosti i izgleda za zaposlenje starijih radnika, ograničenjem
mogućnosti ranog napuštanja tržišta rada i usklađivanjem zakonske
dobi za umirovljenje s promjenama očekivanog životnog vijeka; da poboljša
izglede na tržištu rada za mlade i dugotrajno nezaposlene osobe,
stavljajući poseban naglasak na strukovno obrazovanje i ciljane
aktivacijske mjere;
4.           da nastavi ulagati napore u
cilju jačanja tržišnog natjecanja na tržištu proizvoda i usluga, osobito u
maloprodajnom sektoru, provedbom programa za promicanje zdrave konkurencije,
među ostalim izmjenom zakona o korištenju zemljišta i gradnji kako bi bio
pogodniji za „zdravu” konkurenciju;
5.           da nastavi jačati svoj
kapacitet isporuke inovativnih proizvoda i usluga te razvoja poduzeća koja
su sposobna ostvariti snažni rast u okruženju koje se stalno mijenja te da
nastavi diversificirati industriju, posebice povećanjem poticaja za
ulaganje u Finskoj i dodatnim olakšavanjem ulaska malih tvrtki na izvozna
tržišta; da ubrza uspostavu prekograničnog spojnog plinovoda s Estonijom.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 209, 2.8.1997., str. 1.
[2]               SL L 306, 23.11.2011., str. 25.
[3]               COM(2014) 427 završna verzija.
[4]               P7_TA(2014)0128 i P7_TA(2014)0129.
[5]               C(2013) 8012 završna verzija.
[6]               SL L 140, 27.5.2013., str. 11.
[7]               COM(2013) 800 završna verzija.
[8]               COM(2013) 790 završna verzija.
[9]               SWD(2014) 89 završna verzija.
[10]             U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća
(EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reforme Austrije za 2013. i davanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Austrije za razdoblje 2012.-2017.

text:
               30.7.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 217/1

      PREPORUKA VIJEĆA

   od 9. srpnja 2013.
   o nacionalnom programu reforme Austrije za 2013. i davanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Austrije za razdoblje 2012.-2017.
   2013/C 217/01
   Ovaj tekst još nije preveden na hrvatski jezik i stoga se prvo objavljuje na engleskom jeziku. Objava na hrvatskom jeziku uslijedit će čim prijevod bude dostupan.
   THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,
   Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Articles 121(2) and 148(4) thereof,
   Having regard to Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies (1), and in particular Article 5(2) thereof,
   Having regard to the recommendation of the European Commission,
   Having regard to the conclusions of the European Council,
   Having regard to the opinion of the Employment Committee,
   Having regard to the opinion of the Economic and Financial Committee,
   Having regard to the opinion of the Social Protection Committee,
   Having regard to the opinion of the Economic Policy Committee,
   Whereas:

               (1)

               On 26 March 2010, the European Council agreed to the Commission’s proposal to launch a new strategy for jobs and growth, Europe 2020, based on enhanced coordination of economic policies, which focuses on the key areas where action is needed to boost Europe’s potential for sustainable growth and competitiveness.

               (2)

               On 13 July 2010, the Council adopted a recommendation on the broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Union (2010 to 2014) and, on 21 October 2010, it adopted a decision on guidelines for the employment policies of the Member States (2), which together form the ‘integrated guidelines’. Member States were invited to take the integrated guidelines into account in their national economic and employment policies.

               (3)

               On 29 June 2012, the Member States’ Heads of State or Government decided on a Compact for Growth and Jobs, providing a coherent framework for action at national, EU and euro area levels using all possible levers, instruments and policies. They decided on action to be taken at the level of the Member States, in particular expressing full commitment to achieving the objectives of the Europe 2020 strategy and to implementing the country-specific recommendations.

               (4)

               On 10 July 2012, the Council adopted a Recommendation (3) on Austria’s National Reform Programme for 2012 and delivered its opinion on Austria’s Stability Programme for 2011-2016.

               (5)

               On 28 November 2012, the Commission adopted the Annual Growth Survey, marking the start of the 2013 European Semester for economic policy coordination. Also on 28 November 2012, the Commission, on the basis of Regulation (EU) No 1176/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 November 2011 on the prevention and correction of macroeconomic imbalances (4), adopted the Alert Mechanism Report, in which Austria was not identified as one of the Member States for which an in-depth review would be carried out.

               (6)

               The European Parliament has been duly involved in the European Semester, in accordance with Regulation (EC) No 1466/97, and, on 7 February 2013, adopted a resolution on employment and social aspects in the Annual Growth Survey 2013 and a resolution on the contribution to the Annual Growth Survey 2013.

               (7)

               On 14 March 2013, the European Council endorsed the priorities for ensuring financial stability, fiscal consolidation and action to foster growth. It underscored the need to pursue differentiated, growth-friendly fiscal consolidation, to restore normal lending conditions to the economy, to promote growth and competitiveness, to tackle unemployment and the social consequences of the crisis, and to modernise public administration.

               (8)

               On 16 April 2013, Austria submitted its 2013 National Reform Programme and its Stability Programme for the period 2012-2017. In order to take account of their interlinkages, the two Programmes have been assessed at the same time.

               (9)

               Based on the assessment of the Stability Programme pursuant to Regulation (EC) No 1466/97, the Council is of the opinion that Austria undertook considerable consolidation efforts to bring the budget on a path to correct the excessive deficit. With regard to the Stability Programme, the macroeconomic scenario underpinning the budgetary projections is optimistic. The main objective of the budgetary strategy outlined in the Stability Programme is to gradually reduce the general government deficit to reach a balanced budget in nominal terms by 2016 and to meet the medium-term objective (MTO) by 2017. The Stability Programme confirms the previous MTO of a structural deficit of 0,45 % of GDP. The MTO is in line with the requirements of the Stability and Growth Pact. Based on current projections, Austria is on track to correct its excessive deficit by 2013 given that the general government deficit is at 2,5 % of GDP in 2012 and is expected to further decrease to 2,2 % of GDP in 2013 and to 1,8 % of GDP in 2014 according to the Commission services forecast. However, there are possible additional costs relating to the unwinding of a large bank which could have a significant deficit-increasing impact. After a strong improvement exceeding the adjustment path required in the excessive deficit procedure (EDP) in 2012, the structural balance deficit is projected to increase in 2013 up to 1,8 %. A slight increase of the structural deficit in 2013 is confirmed also by the Commission services forecast. According to the information of the Stability programme from 2014 onwards, the recalculated structural balance foresees a structural adjustment exceeding 0,5 % in 2014 and 2015 that could enable Austria to reach the MTO 2 years in advance in comparison to the scenario presented in the Stability Programme, namely in 2015 instead of 2017.
               As for the expenditure benchmark of the Stability and Growth Pact according to the information provided in the Stability Programme the growth rate of government expenditure, net of discretionary measures, over years 2014 and 2016 is expected to contribute to an annual structural adjustment towards the MTO by 0,5 % of GDP. However, the projected significant decline in the expenditure/GDP ratio in the Stability Programme scenario is very ambitious since expenditure is estimated to attain in terms of GDP one of the lowest level in more than 15 years. Austria can be expected to be in transitional period from 2014 to 2016 regarding compliance with the debt criterion and plans would ensure sufficient progress towards compliance.
               The strengthening of the budgetary framework has left the fiscal relations between layers of government largely unchanged and overlapping responsibilities and inconsistencies between funding and spending responsibilities remain a challenge. The complex mechanism of continuous agreements between the national government, social insurance providers and the sub-federal level, constitute an implementation risk to measures aimed at containing health expenditure. In education, the negotiations on a 6-point proposal including the abolition of school authorities at district level are a welcome step towards streamlining of responsibilities between different layers of government, but further simplification would be needed to reduce fragmentation more substantially.

               (10)

               The Austria’s labour force potential is projected to shrink from 2020 and the economy is becoming more skills-intensive. There is scope to optimise the use of its working-age population, in particular women, migrants and older workers.

               (11)

               Older workers still have an employment rate below the EU average (43,1 % v 48,8 %), even though it is improving markedly and approaching the EU average, and almost 30 % of people spend between 1,5 and 3 years in unemployment or on sick leave just before retiring. The still relatively widespread use of early retirement and invalidity pension schemes as well as a relatively low statutory retirement age for women (60), which is going to increase only very gradually in the future, has a negative impact on the labour supply of older workers. A number of measures were adopted in 2012 to increase the effective retirement age, mainly by reducing the use of early retirement and invalidity pensions.

               (12)

               Although the female employment rate in Austria is relatively high (70,3 % compared to 62,4 % at EU level in 2012), there is still scope for increasing it by reducing gender segmentation in the labour market. The share of women in part-time employment is among the highest in the Union and availability of childcare and long-term care services is limited. Female employment rates measured in full-time equivalents suggest that Austria has particular difficulties in fully tapping the potential of its female labour force. Moreover, women are found almost twice as often in marginal employment and are highly concentrated in low-wage employment. This pattern results in a gender pay gap of 24 %, which is the third highest in the Union. A reduction of the tax burden for low income earners could provide higher incentives to increase labour market participation. The structure of the Austrian tax system provides the space to shift taxation towards other sources which are less detrimental to growth. In fact, property tax revenues in Austria account for 0,5 % of GDP and are significantly below the EU average of 2,1 % of GDP. In particular, revenues from recurrent taxes on immovable property which are considered to be the least detrimental to growth are the third lowest in the Union, representing 0,2 % of GDP in 2011 (EU average: 1,3 %).

               (13)

               With 19 % of the working age population in 2011 being foreign born, Austria has one of the largest shares of working-age immigrants among the countries of the Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD). Migrants often face difficulties on the labour market and have significantly higher unemployment rates (9,7 % v 3,6 %) and lower employment rates (non-EU 27 nationals: 62,8 % v Austrians: 76,4 %) Additionally, people with a migrant background are three times more often employed and paid below their actual qualification levels than Austrians (2008: 27,5 % v 9,7 %). Also their education outcomes are lower and their poverty risk is twice as high (26,6 % v 12,6 %).

               (14)

               Medium and long-term pension and healthcare expenditure projections pose a risk to the sustainability of public finances. Long-term care expenditure projections also point to a sustainability risk, although to a lesser extent. The recent reforms to the pension system are likely to reduce the sustainability risks to some degree, if accompanied by improvements in labour market conditions that allow older workers to stay longer in employment. However, an accelerated harmonisation of retirement ages between men and women as well increasing of the effective retirement age by aligning retirement age or pension benefits to changes in life expectancy is still missing. The issue of the fiscal sustainability of the healthcare and long-term care system has to be addressed, also in view of the increasing need and demand for long-term care provision. The recent policy measures taken in the health sectors are likely to go in the right direction, although careful assessment of their effectiveness has to be carried out in the coming years. There is scope to enhance prevention, rehabilitation and independent living to contain future costs of long-term care.

               (15)

               According to comparative international studies and tests, education outcomes in Austria are below average for 10 to 15-year-olds despite the fact that Austria’s spending on education stood in 2009 at 6,01 % of GDP, well above the EU average of 5,41 %. More than 25 % of young people aged 15 have poor reading skills and outcomes are only slightly better in mathematics. Achievement gaps between young people with a migration background and their native peers are among the highest in the Union. In higher education increasing student numbers are putting pressure on financial and organisational systems but the share of students completing their studies successfully is low. The division of responsibilities in the management and funding of the education system is also fragmented.

               (16)

               Austria is one of the Member States that would see most benefit (in GDP) from reduced barriers to cross-border service provision. However, there are still significant barriers to entry and effective competition in the services sector. These barriers are especially pronounced in the liberal professions and railway transport. Professional services play an important role in the business service markets, accounting for 10 % of GDP and 11 % of total employment. Restrictions on gaining access to and practising professions in the services sector, for example, as regards legal form and shareholding requirements, persist. There is a strong case for assessing how justified these restrictions are and if the same public interest objectives cannot be reached with lighter regulatory regimes. While a recent change in competition law will strengthen the powers of the Austrian competition authority, its financial and human resources are still below the levels observed in economies of a similar or even smaller size.

               (17)

               Austria has made progress in the cross-border home-host financial supervisory cooperation. Moreover, further headway has been made with the restructuring of nationalised or partly nationalised banks which have benefitted from restructuring aid. However, due to risks associated with a further deterioration in asset quality of these banks, there are still remaining pockets of vulnerability which need to be closely monitored.

               (18)

               In the context of the European Semester, the Commission has carried out a comprehensive analysis of Austria’s economic policy. It has assessed the National Reform Programme and the Stability Programme. It has taken into account not only their relevance for sustainable fiscal and socioeconomic policy in Austria but also their compliance with EU rules and guidance, given the need to reinforce the overall economic governance of the Union by providing EU-level input into future national decisions. Its recommendations under the European Semester are reflected in recommendations (1) to (7) below.

               (19)

               In the light of this assessment, the Council has examined the Stability Programme, and its opinion (5) is reflected in particular in recommendation (1) below.

               (20)

               In the context of the European Semester the Commission has also carried out an analysis of the economic policy of the euro area as a whole. On this basis the Council has issued specific recommendations addressed to the Member States whose currency is the euro (6). As a country whose currency is the euro, Austria should also ensure the full and timely implementation of those recommendations,

         HEREBY RECOMMENDS that Austria take action within the period 2013-2014 to:

               1.

               Implement the budget for the year 2013 as envisaged so as to correct the excessive deficit in a sustainable manner and achieve the average annual structural adjustment effort specified in the Council recommendations under the EDP. After correction of the excessive deficit, pursue the structural adjustment effort at an appropriate pace so as to reach the MTO by 2015. Streamline fiscal relations between layers of government, for example simplifying the organisational setting and aligning spending and funding responsibilities.

               2.

               Bring forward the harmonisation of pensionable age for men and women, increasing the effective retirement age by aligning the retirement age or pension benefits to changes in life expectancy, implement and monitor the recent reforms restricting access to early retirement and further improve older workers’ employability in order to raise the effective retirement age and the employment rate of older workers.

               3.

               Take new measures to increase the labour market participation of women, namely by further improving childcare and long-term care services and address the high gender pay and pension gaps. Fully use the labour market potential of people with a migrant background by continuing to improve the recognition of their qualifications and their education outcomes. Reduce the effective tax and social security burden on labour for low-income earners in a budget-neutral way by relying more on other sources of taxation less detrimental to growth, such as recurrent property taxes.

               4.

               Effectively implement the recent reforms of the healthcare system to make sure that the expected cost efficiency gains materialise. Develop a financially sustainable model for the provision of long-term care and put a stronger focus on prevention, rehabilitation and independent living.

               5.

               Improve educational outcomes, in particular of disadvantaged young people, including by enhancing early childhood education and reducing the negative effects of early tracking. Further improve strategic planning in higher education and enhance measures to reduce drop-outs.

               6.

               Further strengthen the powers and resources of the federal competition authority and monitor the implementation of the competition law reform. Remove excessive barriers for service providers. This includes reviewing whether existing restrictions on entry and conduct in regulated professions are justified by general interest and fostering competition notably in the railway sector.

               7.

               With a view to maintaining financial stability continue to closely oversee the nationalised and partly nationalised banks and speed up their restructuring.

      Done at Brussels, 9 July 2013.

            For the Council

            The President

         R. ŠADŽIUS

      (1)  OJ L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  Maintained for 2013 by Council Decision 2013/208/EU of 22 April 2013 on guidelines for the employment policies of the Member States (OJ L 118, 30.4.2013, p. 21).

      (3)  OJ C 219, 24.7.2012, p. 1.

      (4)  OJ L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (5)  Under Article 5(2) of Regulation (EC) No 1466/97.

      (6)  See page 97 of the current Official Journal.


title: Preporuka Vijeća od 11. srpnja 2017. o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2017.

text:
               9.8.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 261/98

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 11. srpnja 2017.
   o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2017.
   (2017/C 261/22)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2017. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Rumunjska nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)

               Izvješće za Rumunjsku za 2017. objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Rumunjske u rješavanju preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke za tu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Rumunjske u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

               (3)

               Rumunjska je 5. svibnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017. i svoj Program konvergencije za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESI fondovi) za razdoblje 2014.–2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Rumunjska je između 2009. i 2015. ostvarila koristi od tri programa pomoći platnoj bilanci kojima zajednički upravljaju Komisija i Međunarodni monetarni fond uz potporu Svjetske banke. Izvršene su samo isplate u okviru prvog programa tijekom 2009.–2011., a u razdobljima 2011.–13. i 2013.–15. riječ je o preventivnoj financijskoj pomoći. Nadzor nakon provedbe programa u ime Komisije radi praćenja kapaciteta Rumunjske za otplatu kredita odobrenih u okviru prvog programa započeo je u listopadu 2015. i nastavit će se do isplate najmanje 70 % iznosa kredita, koji dospijeva u proljeće 2018.

               (6)

               Rumunjska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2017. planira ukupni deficit od 2,9 % BDP-a u 2017. i 2018. te nakon toga postupno smanjenje na 2,0 % BDP-a do 2020. Ostvarenje srednjoročnog proračunskog cilja, tj. strukturnog deficita od 1 % BDP-a, ne očekuje se do kraja programa 2020. Predviđa se da će ponovno izračunani (4) strukturni saldo do 2020. dosegnuti -2,6 %. Prema Programu konvergencije očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati s 37,6 % BDP-a u 2016. na 38,3 % BDP-a u 2018., a zatim će se smanjiti na 37,6 % BDP-a u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan je. Glavni negativni rizik u pogledu makroekonomskih izgleda proizlazi iz slabijeg učinka fiskalnih i strukturnih mjera na kratkoročne i srednjoročne izglede za rast. Istodobno nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za potporu planiranim ciljevima u pogledu deficita. Osim toga, nacrt jedinstvenog zakona o plaćama znatan je negativni rizik u pogledu fiskalne prognoze.

               (7)

               Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Rumunjskoj da ograniči odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja u 2016. i ostvari godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a u 2017., osim ako se srednjoročni proračunski cilj ostvari uz niži napor. Prema stvarnim podacima za 2016. Rumunjska znatno odstupa od srednjoročnog proračunskog cilja. U skladu s člankom 121. stavkom 4 UFEU-a i člankom 10. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97, Komisija je 22. svibnja 2017. upozorila Rumunjsku da je u 2016. uočeno znatno odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja. Vijeće je 16. lipnja 2017. donijelo naknadnu preporuku (5) kojom se potvrđuje da bi Rumunjska trebala poduzeti potrebne mjere kako bi osigurala da nominalna stopa rasta neto primarnih državnih rashoda (6) u 2017. ne prijeđe 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2017. postoji rizik od znatnog odstupanja od preporučene prilagodbe u 2017.

               (8)

               S obzirom na njezinu fiskalnu situaciju očekuje se da se Rumunjska 2018. dodatno prilagodi ostvarenju svojeg srednjoročnog proračunskog cilja, odnosno strukturnog deficita od 1 % BDP-a. Prema zajednički dogovorenoj matrici prilagodbe u okviru Pakta o stabilnosti i rastu ta prilagodba trebala bi dovesti do stope nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda koja ne premašuje 4,3 %. To bi odgovaralo strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a. Ne bude li promjene u politikama, postojat će rizik od znatnog odstupanja od tog zahtjeva u 2018. Osim toga, u proljetnoj prognozi Komisije za 2017. predviđa se deficit opće države od 3,5 % BDP-a za 2017. i 3,7 % BDP-a za 2018., što je iznad referentne vrijednosti od 3 % BDP-a iz Ugovora. Općenito, Vijeće smatra da će od 2017. biti potrebne znatne dodatne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu, s obzirom na znatno pogoršanje fiskalnih izgleda, u skladu s preporukom upućenom Rumunjskoj 16. lipnja 2017. radi ispravljanja znatnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja.

               (9)

               Fiskalni okvir u Rumunjskoj ima dobre odredbe, ali se u praksi ne primjenjuje u potpunosti. Proračun za 2016. znatno je odstupio od srednjoročnog cilja, a to je strukturni deficit od 1 % BDP-a, čime je prekršeno pravilo o deficitu u nacionalnom fiskalnom okviru. Proračun za 2017. dodatno odstupa od pravila o nacionalnom fiskalnom okviru. Kao ni prethodnih godina, nadležna tijela Rumunjske ni u 2016. nisu parlamentu dostavila ažuriranu fiskalnu strategiju do propisanog roka u kolovozu. Zbog toga se srednjoročna fiskalna strategija nije temeljila na godišnjem proračunskom postupku.

               (10)

               Zahvaljujući solidnim zaštitnim slojevima kapitala i sve većoj profitabilnosti, stanje u bankarskom sektoru nastavilo se poboljšavati i u 2016. Nadležna tijela Rumunjske obvezala su se da će provesti sveobuhvatnu reviziju kvalitete imovine i testiranje otpornosti bankarskog sektora u 2018. Zakon o otpustu duga stupio je na snagu u svibnju 2016., no rizici za bankarski sektor u znatnoj su mjeri ublaženi odlukom ustavnog suda da će sudovi imati obvezu procijeniti ispunjavaju li dužnici zakonodavne odredbe o poteškoćama. Zakon o konverziji kredita denominiranih u švicarskim francima koji je parlament donio u listopadu 2016. nedavno je proglašen neustavnim. Međutim, periodične zakonodavne inicijative i dalje oslabljuju pravnu predvidljivost i mogle bi negativno utjecati na raspoloženje ulagača.

               (11)

               Utaja poreza česta je u Rumunjskoj, a njezine su posljedice smanjenje poreznih prihoda i porezne pravednosti te narušavanje gospodarstva. Rumunjska je kao odgovor na preporuku jačanja porezne discipline i ubiranja poreza ostvarila ograničen napredak. U 2016. izmijenjeni su postupci prijave i povrata PDV-a, a u tijeku je uvođenje elektroničkih registarskih blagajni povezanih s poreznom upravom na nacionalnoj razini. Od 2017. na sektore hotelijerstva, ugostiteljskih usluga i povezanih sektora primjenjuje se poseban režim, prema kojem se davanja utvrđuju bez obzira na dohodovni razred. Osim toga, uvedena su ograničenja u pogledu samozapošljavanja i obiteljskih poduzeća radi obeshrabrivanja prakse izbjegavanja poreza. U 2016. uočeno je poboljšanje porezne discipline u vezi s poreznim prijavama i plaćanjima, no zajedničke porezne i radne inspekcije i revizije nisu dovele do boljih rezultata. Osim toga, znatno je povećan prag prometa u poreznom režimu za mikropoduzeća, a stopa je snižena, čime je omogućena porezna disciplina na štetu poreznih prihoda. Sektorskim i kategorijskim pristupima oporezivanju poduzeća može se poduzećima i poreznim vlastima nametnuti administrativno opterećenje te se njima ne poboljšava ubiranje poreza.

               (12)

               Raspodjela raspoloživog dohotka kućanstava (uzimajući u obzir veličinu kućanstva) u Rumunjskoj osobito je neravnomjerna, što umanjuje njezin potencijal održivog i uključivog rasta. Najbogatijih 20 % stanovništva imaju prihode koji su više od osam puta veći od prihoda najsiromašnijih 20 %. Taj je omjer znatno viši od prosjeka Unije. Uzroci nejednakosti u znatnoj su mjeri nejednak pristup zdravstvenoj skrbi, obrazovanju, uslugama i tržištu rada. Nadalje, razlika između dohotka prije i poslije oporezivanja i socijalnih transfera među najmanjima je u Uniji. Pokazatelj socijalne referentnosti, na kojem se temelje glavne socijalne naknade, nije ažuriran od uvođenja 2008. I dalje prevladava neprijavljeni rad, među ostalim i isplata plaća u gotovini, što umanjuje porezne prihode, narušava gospodarstvo i ugrožava učinkovitost i pravednost poreznog sustava i sustava naknada. U okviru pilot-projekta pokrenute su zajedničke inspekcije na nacionalnoj razini koje su provodili porezna uprava i inspektorati rada, no one dosad nisu ostvarile sustavni učinak. Resursi nisu usmjereni na sektore s najvišim rizikom od utaje poreza, ograničeni napori usmjereni su na isplatu plaća u gotovini, a mjere prisile prevladavaju u odnosu na preventivne mjere.

               (13)

               Rezultati na tržištu rada poboljšali su se u 2016., kada je stopa nezaposlenosti pala na nisku razinu zabilježenu prije krize. Radna snaga i dalje se smanjuje zbog starenja stanovništva i visoke stope iseljavanja. Niska stopa nezaposlenosti popraćena je jednom od najviših stopa neaktivnosti u Uniji. Stope zaposlenosti i aktivnosti mladih, žena, niskokvalificiranih osoba, osoba s invaliditetom i Roma znatno su ispod prosjeka Unije. Stopa mladih koji ne rade ili nisu u postupku obrazovanja ili osposobljavanja i dalje je vrlo visoka.

               (14)

               Premda se smanjuje, rizik od siromaštva ili socijalne isključenosti vrlo je visok, posebno za obitelji s djecom, osobe s invaliditetom, Rome i seosko stanovništvo. Sveobuhvatni paket mjera za borbu protiv siromaštva u okviru promjene politika radi boljeg pružanja usluga prilagođenih određenim skupinama stanovništva donesen je 2016. Njime je predviđen i pilot-projekt za uspostavu integriranih usluga u marginaliziranim zajednicama. Uvođenjem na nacionalnoj razini znatno bi se povećala trenutačno niska stopa pružanja integriranih usluga. Kao odgovor na uzastopne preporuke za Rumunjsku, donesen je zakon o minimalnom dohotku za uključivanje, koji treba stupiti na snagu u 2018. Minimalnim dohotkom za uključivanje poboljšava se prikladnost i opseg socijalne pomoći. Njime se kombinira pasivna potpora s obveznim aktivnim mjerama tržišta rada i inspekcijama. Njegov je aktivacijski potencijal ipak skroman s obzirom na to da mu je cilj dosegnuti 25 % korisnika mjera aktivne politike tržišta rada do 2021.

               (15)

               Ojačane su politike aktivacije u okviru reforme Nacionalne agencije za zapošljavanje. Reforme obuhvaćaju više integriranih usluga i potporu za osobe koje traže posao i poslodavce. Poboljšavaju se inicijative i usluge koje se nude mladima koji ne rade ili nisu u postupku obrazovanja ili osposobljavanja. Međutim, politike aktivacije koje se nude skupinama koje su najudaljenije od tržišta rada i dalje su ograničena opsega, a nedavno predložene mjere aktivacije više nisu usredotočene na te konkretne skupine. Njihov opseg i povezanost sa socijalnim službama nedostatne su da bi se posebno tim skupinama znatno poboljšalo sudjelovanje na tržištu rada.

               (16)

               Primjerenost mirovina i siromaštvo u starosti znatno su rodno obilježeni jer, ako su svi drugi uvjeti jednaki, niža dob za umirovljenje žena rezultira nižim mirovinskim pravima. Rumunjska je jedna od malobrojnih država članica u čijem zakonodavstvu nije predviđena konvergencija dobi umirovljenja žena i muškaraca. Zakon o izjednačavanju dobi za umirovljenje muškaraca i žena dostavljen je parlamentu 2013. Zakon je zasad donio jedino Senat.

               (17)

               S obzirom na razvoj produktivnosti, konvergenciju prihoda i konkurentski položaj Rumunjske, povećanja plaća u javnom i privatnom sektoru zaslužuju posebnu pozornost. Povećanja plaća u javnom sektoru mogla bi se preliti u privatni sektor, što bi utjecalo na konkurentnost Rumunjske. Premda je jedna od najnižih u Uniji, razina minimalne plaće u Rumunjskoj znatno se povećala posljednjih godina. Ad hoc povećanjima minimalnih plaća znatno se povećao udio radnika koji zarađuju minimalnu plaću, što je u posljednje vrijeme dovelo do snažnog pritiska u najdonjem segmentu distribucije plaća. Kao odgovor na preporuku za Rumunjsku, početkom 2016. osnovana je trostrana radna skupina za određivanje minimalne plaće na temelju objektivnih gospodarskih i socijalnih kriterija te kriterija tržišta rada, no njezin je rad obilježen velikim kašnjenjima i potrebno ga je na odgovarajući način primijeniti. Socijalni dijalog i dalje je obilježen niskom stopom kolektivnog pregovaranja na sektorskoj razini i institucijskim slabostima koje ograničavaju učinkovitost reformi.

               (18)

               Kako bi se pronašao i zadržao dobar i stabilan posao i uspješno sudjelovalo u ekonomskom i društvenom životu, ključno je posjedovati dovoljne osnovne vještine. Međunarodna istraživanja upućuju na ozbiljne nedostatke u rezultatima koje rumunjski tinejdžeri postižu u području osnovnih vještina. Visoka stopa ranog napuštanja školovanja, niska stopa stjecanja visokog obrazovanja i visoka stopa emigracije uzrok su nedovoljne ponude kvalificirane radne snage. U ruralnim područjima ograničen je pristup redovnom obrazovanju, a posebno romskoj djeci. Niža razina obrazovanja romske djece posljedica je slabog zanimanja dobrih nastavnika za radna mjesta u ruralnim područjima i u školama s pretežito romskom djecom uz segregaciju, a često i diskriminaciju. Kao odgovor na ponavljane preporuke Rumunjska je donijela i počela primjenjivati strategiju za rješavanje problema ranog napuštanja školovanja. Nedavne mjere obuhvaćaju integrirana djelovanja, pilot-program uvođenja toplog obroka, bolju nadoknadu troškova prijevoza i socijalne vaučere radi poticanja predškolskog obrazovanja siromašne djece. Za jesen 2017. planiraju se mjere na temelju projekata financiranih sredstvima Unije radi poboljšanja kvalitete nastave u školama u nepovoljnom položaju, a u tijeku je i djelomična modernizacija školskih programa. Poboljšano je zakonodavstvo za suzbijanje segregacije, primjerice jačanjem ovlasti prosvjetnih inspekcija u tom području. No i dalje nedostaje metodologija praćenja. Potrebne su dodatne mjere kako bi se nastavio napredak u suzbijanju socioekonomskih nejednakosti u obrazovanju. Garancija za mlade tek djelomično dopire do osoba koje su rano napustile školovanje, a programi pružanja druge prilike nisu lako dostupni. Sustav strukovnog obrazovanja i izobrazbe nije dovoljno usklađen s potrebama tržišta rada, a niska je i stopa sudjelovanja u obrazovanju odraslih.

               (19)

               Rezultati u zdravstvu u Rumunjskoj loši su. Dostupnost kvalitetne zdravstvene skrbi trpi zbog nedostatka zdravstvenih radnika, manjka sredstava, prekomjernog oslanjanja na bolničku skrb te zbog korupcije, što osobito pogađa ljude s niskim primanjima i u ruralnim područjima. Osim neformalnih plaćanja zdravstvenim radnicima, korupcijom su zahvaćeni i javna nabava u bolnicama, prijevare u osiguranju i davanje mita za potvrde kojima se stječu prava na naknade. Rumunjska je kao odgovor na preporuku i u okviru ex ante uvjeta za razdoblje financiranja Unije od 2014.–2020. poduzela određene mjere politika kako bi preusmjerila bolesnike s bolničke na izvanbolničku zdravstvenu skrb. Izrađeni su regionalni planovi zdravstvene skrbi kako bi se utvrdile potrebe u pogledu infrastrukture i usluga, a prati se provedba nacionalne strategije zdravstvene skrbi. U skladu s nacionalnom strategijom suzbijanja korupcije 2016.–2020., doneseni su propisi za obnovu sustava povratnih informacija o neformalnim plaćanjima i povećane su plaće zdravstvenim radnicima. Strategija suzbijanja korupcije obuhvaća sveobuhvatne mjere u zdravstvenom sektoru, među ostalim povećanje odgovornosti i transparentno zapošljavanje upravitelja bolnica. Bez obzira na to, skrb na razini lokalne zajednice, ambulantna skrb i sustavi upućivanja nisu se odmakli od početne faze, i dalje prevladavaju neformalna plaćanja, tek treba osigurati transparentnost u upravljanju bolnicama, a nacionalna strategija o zaposlenima u zdravstvu u postupku je donošenja.

               (20)

               Administrativni kapacitet i kapacitet izrade politika Rumunjske trpe zbog netransparentnosti postupaka i odlučivanja, prevelikog opterećenja administrativnim postupcima, nedovoljne primjene kvalitetnih dokaza, slabe usklađenosti sektorskih politika i raširene korupcije. Napredak reforme javne uprave ograničena je dosega. Organizacijske strukture i dalje su nestabilne, što utječe na neovisnost i učinkovitost javne uprave. Strategije za javnu službu pokrenute su 2016., ali zakonodavni okvir još uvijek ne uključuje neke od njihovih glavnih ciljeva, posebno u pogledu objektivnih kriterija za zapošljavanje, ocjenjivanje i nagrađivanje osoblja. Predloženo je usklađivanje razina plaća u određenoj mjeri, ali nema jasne veze između uspješnosti i plaće na središnjoj i lokalnoj razini. Potrebno je dodatno ojačati kapacitet i ovlasti Nacionalne agencije za državne službenike. Neke od mjera za poboljšanje transparentnosti u području izrade politika pokrenute 2016. ukinut će se. Strateško planiranje i procjena regulatornog učinka nisu se ustalili u upravnoj praksi.

               (21)

               Nedostatna kvaliteta i opseg prometne infrastrukture jedna je od najvećih prepreka gospodarskom razvoju Rumunjske. Rumunjska je kao odgovor na preporuke za tu zemlju i radi rješavanja predmetnih nedostataka u jesen 2016. donijela glavni prometni plan. Kako bi se ubrzala ulaganja u cestovnu infrastrukturu, upravljanje ulaganjima u infrastrukturu izuzeto je iz nadležnosti tijela zaduženog za upravljanje infrastrukturom. U 2016. osnovano je tijelo sa zadaćom reformiranja željezničkog sustava, koje bi trebalo početi s radom do polovine 2017.

               (22)

               Rumunjska je posljednjih godina među zemljama s najvišim omjerom ulaganja u Uniji. Međutim, javna ulaganja smanjila su se 2016., među ostalim i zbog niske iskorištenosti sredstava Unije. Visoka stopa apsorpcije i učinkovita upotreba sredstava Unije ključni su čimbenici za iskorištavanje razvojnog potencijala Rumunjske, osobito u bitnim sektorima kao što su promet ili gospodarenje otpadom. Na kvalitetu javnih ulaganja, među ostalim, negativno su utjecali i nedostatci u upravljanju i promjena prioriteta. Kao odgovor na preporuku ostvaren je neznatan napredak u pogledu kvalitetnijeg određivanja prioriteta i pripreme projekata javnih ulaganja. Od kolovoza 2016. ministarstva su u svojim planovima rashoda obvezna uzeti u obzir prioritete ulaganja, ali nisu poduzete druge mjere za jačanje uloge Ministarstva financija u određivanju prioriteta ulaganja i za bolje usklađivanje pripreme projekata javnih ulaganja među ministarstvima. Nacionalni plan gospodarenja otpadom i program za sprečavanje stvaranja otpada trebali su biti doneseni do kraja 2016., ali to još uvijek nije slučaj. Potrebni su i planovi za poboljšanje upravljanja i provedbe propisa kako bi se nacionalna sredstva i sredstva Unije usmjeravala na ostvarivanje standarda Unije u području zaštite okoliša.

               (23)

               Učinkovita javna nabava ključni je čimbenik za ostvarivanje strateških ciljeva i rješavanje najvažnijih izazova u Rumunjskoj, među ostalim učinkovita javna potrošnja, modernizacija javne uprave, suzbijanje korupcije te poticanje inovativnosti i održivog i uključivog rasta. Ona je bitna i zbog povjerenja građana u javne vlasti i demokraciju. Rumunjska je nedavno poduzela mjere za provedbu strategije i akcijskog plana javne nabave. U okviru daljnjeg djelovanja nakon zakona o javnoj nabavi koji je stupio na snagu u svibnju 2016., u lipnju 2016. doneseno je provedbeno zakonodavstvo o javnoj nabavi i o nabavi u komunalnim sektorima, krajem 2016. doneseno je sekundarno zakonodavstvo o ugovorima o koncesiji, a nacionalnim planom za javnu nabavu predviđeno je sprječavanje i suzbijanje korupcije. Međutim, još uvijek nedostaje nekoliko ključnih mjera navedenih u strategiji, primjerice pojačane kontrole i druge mjere suzbijanja korupcije, potpuna provedba e-nabave te osposobljavanje službenika u području javne nabave.

               (24)

               Više od 45 % rumunjskog stanovništva živi u ruralnim područjima, koja u odnosu na gradska daleko zaostaju u pogledu zapošljavanja i obrazovanja, pristupa uslugama i infrastrukturi te materijalne dobrobiti. Rumunjska je kao odgovor na preporuku da poboljša pristup sveobuhvatnim javnim uslugama, poveća osnovnu infrastrukturu i potakne gospodarsku diversifikaciju 2016. donijela sveobuhvatan skup mjera o ruralnom razvoju, modernizaciji malih poljoprivrednih gospodarstava, potpori nepoljoprivrednim MSP-ovima, ulaganjima u infrastrukturu, među ostalim u socijalne službe i obrazovanje, te formalizaciju zapošljavanja. Njihov će dugoročni uspjeh ovisiti o sposobnosti da se pilot-programi provedu u većem opsegu te učinkovito usmjere i apsorbiraju dostupna sredstva Unije.

               (25)

               Poduzeća u državnom vlasništvu imaju važnu ulogu u gospodarstvu, a posebno u ključnim infrastrukturnim sektorima. Slabosti u upravljanju poduzećima u državnom vlasništvu uzrokuju njihovu slabiju profitabilnost u odnosu na usporediva poduzeća u privatnom vlasništvu, što ima negativne posljedice za javne financije. Rumunjska je kao odgovor na preporuku ostvarila znatan napredak u području upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu. Podzakonski akti uz glavni zakon o upravljanju poduzećima u državnom vlasništvu doneseni su kratkotrajnim postupkom u jesen 2016. Zakonodavni okvir u skladu je s dobrom međunarodnom praksom o transparentnosti imenovanja članova nadzornih odbora i uprava poduzeća u državnom vlasništvu, a Ministarstvu financija daje konkretne ovlasti praćenja i provedbe. Provedene su i aktivnosti podizanje svijesti o novim pravilima među lokalnim tijelima vlasti, a objavljeni su i proračunski podaci o poduzećima u državnom vlasništvu. Međutim, kašnjenja pri imenovanju profesionalnih upravitelja izazivaju zabrinutost u pogledu daljnje provedbe.

               (26)

               Na konkurentnost Rumunjske negativno utječu slabosti netroškovne konkurentnosti i strukturne prepreke prelasku na gospodarstvo s većom dodanom vrijednošću, primjerice složeni administrativni postupci. Rumunjska je kao odgovor na preporuku iz 2016. donijela nekoliko zakonodavnih akata za pojednostavnjenje administrativnih postupaka i olakšavanje odnosa između građana i javne uprave, premda su ograničeni na mali broj postupaka.

               (27)

               Korupcija je i dalje prisutna na svim razinama i prepreka je poslovanju. Rumunjska je ostvarila znatan napredak u većem dijelu reforme pravosudnog sustava i rješavanju korupcije na visokoj razini. Međutim, potrebno je provesti ključne korake kojima bi se riješile zabrinutosti u tim područjima, a reforme postale održive i nepovratne. Ostvaren je određeni napredak u pogledu daljnjih mjera za sprječavanje i suzbijanje korupcije, posebno na razini lokalne uprave, ali i dalje su prisutni ozbiljni izazovi u pogledu učinkovite provedbe nacionalne antikorupcijske strategije donesene 2016. Potrebni su i napori u pogledu poštovanja neovisnosti sudstva u javnom životu Rumunjske, dovršetka reformi kaznenih i građanskih zakona te osiguranja učinkovitog izvršenja odluka suda. Rumunjska u okviru mehanizma suradnje i provjere dobiva preporuke u područjima reforme pravosuđa i borbe protiv korupcije. Ta područja stoga nisu obuhvaćena preporukama za Rumunjsku.

               (28)

               Komisija je u okviru europskog semestra 2017. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Rumunjske i objavila je u izvješću za tu zemlju za 2017. Ocijenila je i Program konvergencije za 2017. i Nacionalni program reformi za 2017. te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Rumunjskoj u proteklim godinama. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Rumunjskoj, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine Unije.

               (29)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2017., a njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

         PREPORUČUJE da Rumunjska 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               U 2017. osigurati usklađenost s Preporukom Vijeća od 16. lipnja 2017. radi ispravljanja znatnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. U 2018. nastaviti s ulaganjem znatnog fiskalnog napora, u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu. Osigurati potpunu primjenu fiskalnog okvira. Ojačati poreznu disciplinu i ubiranje poreza. Suzbijati neprijavljeni rad, među ostalim i osiguranjem sustavne primjene integriranih kontrola.

               2.

               Ojačati ciljane politike aktivacije i integriranih javnih usluga usmjerene na osobe koje su najudaljenije od tržišta rada. Donijeti propise o izjednačavanju dobi za umirovljenje za muškarce i žene. Utvrditi transparentni mehanizam za određivanje minimalne plaće u suradnji sa socijalnim partnerima. Poboljšati dostupnost redovnog obrazovanja, osobito za Rome te djecu u ruralnim područjima. U zdravstvu bolesnike preusmjeriti na izvanbolničku zdravstvenu skrb i suzbijati neformalna plaćanja.

               3.

               Donijeti zakonodavstvo kojim će se na temelju objektivnih kriterija osigurati profesionalna i neovisna javna služba. Ojačati određivanje prioriteta i pripremu u pogledu projekata javnih ulaganja. Osigurati pravodobnu, potpunu i održivu provedbu strategije nacionalne javne nabave.

      Sastavljeno u Bruxellesu 11. srpnja 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         T. TÕNISTE

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

      (3)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (4)  Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

      (5)  Preporuka Vijeća od 16. lipnja 2017. radi ispravljanja uočenog znatnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Rumunjskoj (SL C 216, 6.7.2017., str. 1.).

      (6)  Neto državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok su jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani netirane.

      (7)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.