title: Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike оd 2. prosinca 2021. o paneuropskom okviru za sistemsku koordinaciju kiberincidenata za relevantna tijela (ESRB/2021/17) 2022/C 134/01

text:
               25.3.2022

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 134/1

      PREPORUKA EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE
      оd 2. prosinca 2021.
      o paneuropskom okviru za sistemsku koordinaciju kiberincidenata za relevantna tijela
      (ESRB/2021/17)
      (2022/C 134/01)
      OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru (1), a posebno njegov Prilog IX.,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (2), a osobito njezin članak 3. stavak 2. točke (b), i (d) te članke 16. i 18.,
      uzimajući u obzir Odluku ESRB/2011/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 20. siječnja 2011. o donošenju Poslovnika Europskog odbora za sistemske rizike (3), a osobito njezine članke od 18. do 20.,
      budući da:

                  (1)

                  Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 4. Preporuke ESRB/2013/1 Europskog odbora za sistemske rizike (4), krajnji cilj makrobonitetne politike je doprinijeti zaštiti stabilnosti financijskog sustava kao cjeline, uključujući jačanje otpornosti financijskog sustava i smanjenje stvaranja sistemskih rizika osiguravajući na taj način održiv doprinos financijskog sektora ekonomskom rastu. Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) odgovoran je za makrobonitetni nadzor financijskog sustava unutar Unije. Pri ispunjavanju svojih ovlasti ESRB bi trebao doprinijeti sprečavanju i ublažavanju sistemskih rizika za financijsku stabilnost, uključujući one povezane s kiberincidentima, te predložiti kako bi se ti rizici mogli ublažiti.

                  (2)

                  Veliki kiberincidenti mogu predstavljati sistemski rizik za financijski sustav s obzirom na njihov potencijal za ometanje ključnih financijskih usluga i operacija. Do povećanja početnog šoka može doći ili zbog operativne ili financijske zaraze ili slabljenja povjerenja u financijski sustav. Ako financijski sustav ne može apsorbirati te šokove, financijska stabilnost bit će ugrožena i ta situacija može dovesti do sustavne kiberkrize (5).

                  (3)

                  Okruženje kiberprijetnji koje se neprestano razvija i nedavno povećanje velikih kiberincidenata pokazatelji su većeg rizika za financijsku stabilnost Unije. Pandemija bolesti COVID-19 istaknula je važnost uloge koju tehnologija ima u omogućivanju funkcioniranja financijskog sustava. Relevantna tijela i institucije trebali su prilagoditi svoju tehničku infrastrukturu i okvire za upravljanje rizicima iznenadnom povećanju rada na daljinu, što je povećalo ukupnu izloženost financijskog sustava kiberprijetnjama i omogućilo kriminalcima da osmisle nove načine rada i prilagode postojeće kako bi iskoristili situaciju (6). U tom se kontekstu broj kiberincidenata prijavljenih nadzoru banaka ESB-a 2020. povećao za 54 % u odnosu na 2019 (7).

                  (4)

                  Potencijalno veliki razmjeri, brzina i stopa širenja velikog kibernetičkog incidenta zahtijevaju učinkovit odgovor relevantnih tijela kako bi se ublažili mogući negativni učinci na financijsku stabilnost. Brza koordinacija i komunikacija među relevantnim tijelima na razini Unije može pomoći u ranoj procjeni učinka velikog kiberincidenata na financijsku stabilnost, održavanje povjerenja u financijski sustav i ograničavanje širenja na druge financijske institucije te tako pridonijeti sprečavanju da veliki kiberincident postane rizik za financijsku stabilnost.

                  (5)

                  Temeljni šok nastaje na nov način u usporedbi s tradicionalnom financijskom krizom i krizom likvidnosti s kojom se obično suočavaju relevantna tijela. Osim financijskih aspekata, ukupna procjena rizika mora uključivati opseg i učinak operativnih poremećaja jer bi oni mogli utjecati na odabir makrobonitetnih alata. Isto tako, financijska stabilnost bi mogla utjecati i na izbor operativnih mogućnosti ublažavanja od strane stručnjaka za kibersigurnost. To zahtijeva blisku i brzu koordinaciju i otvorenu komunikaciju kako bi se, među ostalim, izgradila informiranost o stanju.

                  (6)

                  Rizik neuspjeha u koordinaciji između tijela postoji i potrebno ga je riješiti. Relevantna tijela u Uniji morat će se koordinirati međusobno i s drugim tijelima, kao što je Agencija Europske unije za kibersigurnost (ENISA), s kojom obično nisu u komunikaciji. Budući da znatan broj financijskih institucija Unije djeluje na globalnoj razini, veliki kiberincident vjerojatno neće biti ograničen na Uniju ili bi mogao nastati izvan Unije te bi mogao zahtijevati koordinaciju globalnog odgovora.

                  (7)

                  Relevantna tijela moraju biti pripremljena za te interakcije. U protivnom bi mogli poduzeti nedosljedne mjere koje su u suprotnosti s odgovorima drugih tijela ili ih ugrožavaju. Takav neuspjeh koordinacije mogao bi pojačati šok za financijski sustav jer bi doveo do narušavanja povjerenja u funkcioniranje financijskog sustava, što bi u najgorem slučaju predstavljalo rizik za financijsku stabilnost (8). Stoga bi trebalo poduzeti potrebne korake za rješavanje rizika za financijsku stabilnost koji proizlazi iz neuspjeha koordinacije u slučaju velikog kiberincidenta.

                  (8)

                  U izvješću ESRB-a (2021.) „Ublažavanje sistemskog kiberrizika” (9) utvrđena je potreba za uspostavom paneuropskog okvira za koordinaciju sistemskih kiberincidenata (EU-SCICF) za relevantna tijela u Uniji. Cilj EU-SCICF-a bio bi povećati razinu pripravnosti relevantnih tijela kako bi se olakšao koordinirani odgovor na potencijalno veliki kiberincident. U izvješću ESRB-a (2021.) „Ublažavanje sistemskog kiberrizika” daje se ESRB-ova procjena značajki okvira koje bi bile potrebne, prima facie, kako bi se uklonio rizik od neuspjeha koordinacije.

                  (9)

                  Ključni je cilj ove Preporuke nadovezati se na jednu od predviđenih uloga europskih nadzornih tijela u okviru Prijedloga uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o digitalnoj operativnoj otpornosti za financijski sektor (10) (u daljnjem tekstu „DORA”) postupnog omogućivanja učinkovitog koordiniranog odgovora na razini Unije u slučaju velikog prekograničnog incidenta povezanog s informacijskim i komunikacijskim tehnologijama (IKT) ili povezane prijetnje sa sustavnim učinkom na financijski sektor Unije u cjelini. Taj će postupak dovesti do stvaranja EU-SCICF-a za relevantna tijela.

                  (10)

                  Cilj EU-SCICF-a ne bi trebao biti zamjena postojećih okvira, već premošćivanje praznina u koordinaciji i komunikaciji između samih relevantnih tijela i s drugim tijelima u Uniji i drugim ključnim akterima na međunarodnoj razini. U tom bi pogledu trebalo razmotriti pozicioniranje EU-SCICF-a u postojeći okviru za upravljanje financijskom krizom i okvir Unije za kiberincidente. Kad je riječ o koordinaciji među samim relevantnim tijelima, trebalo bi razmotriti, među ostalim, uloge i aktivnosti Skupine za suradnju u području mrežnih i informacijskih sustava (NIS) za financijske subjekte u skladu s Direktivom (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća (11) te koordinacijske mehanizme predviđene osnivanjem Zajedničke jedinice za kibersigurnost uz sudjelovanje ENISA-e.

                  (11)

                  Konkretno, cilj je prijedloga za pokretanje pripreme EU-SCICF-a podržati potencijalne uloge europskih nadzornih tijela, kako je predviđeno prijedlogom DORA-e. DORA predlaže da „europska nadzorna tijela, putem Zajedničkog odbora i u suradnji s nadležnim tijelima, Europskom središnjom bankom (ESB) i ESRB-om, mogu uspostaviti mehanizme kojima bi se omogućila razmjena učinkovitih praksi među financijskim sektorima radi poboljšanja informiranosti o stanju i utvrđivanja zajedničkih međusektorskih slabih točki u pogledu kibersigurnosti i rizika” i „mogu razviti vježbe za upravljanje krizom i izvanrednim situacijama koje uključuju scenarije kibernapada u cilju razvoja komunikacijskih kanala i postupnog omogućavanja učinkovitog koordiniranog odgovora na razini EU-a u slučaju velikog prekograničnog IKT incidenta ili povezane prijetnje sa sustavnim učinkom na financijski sektor Unije u cjelini” (12). Paneuropski okvir kao što je EU-SCICF još ne postoji te bi ga trebalo uspostaviti i razviti u kontekstu DORA-e.

                  (12)

                  S obzirom na rizik za financijsku stabilnost Unije koji proizlazi iz kiberrizika, pripremni rad za postupnu uspostavu EU-SCICF-a trebao bi, u mjeri u kojoj je to izvedivo, započeti čak i prije nego što se u potpunosti počne primjenjivati potreban pravni i politički okvir za njegovu uspostavu. Taj bi pravni i politički okvir bio u potpunosti dovršen i finaliziran nakon što relevantne odredbe DORA-e i njezinih delegiranih akata postanu primjenjive.

                  (13)

                  Učinkovita komunikacija doprinosi informiranosti o stanju među relevantnim tijelima te je stoga neophodan preduvjet za koordinaciju na razini Unije tijekom velikih kiberincidenata. U tom bi pogledu trebalo definirati komunikacijsku infrastrukturu potrebnu za koordinaciju odgovora na veliki kiberincident. To bi podrazumijevalo utvrđivanje vrste informacija koje je potrebno razmjenjivati, redovitih kanala koji će se upotrebljavati za razmjenu takvih informacija i kontaktnih točaka s kojima bi se informacije trebale razmjenjivati. Razmjena informacija mora biti u skladu s postojećim pravnim zahtjevima. Osim toga, relevantna tijela možda će morati utvrditi jasan akcijski plan i protokole koje treba slijediti kako bi se osigurala odgovarajuća koordinacija među tijelima uključenima u planiranje koordiniranog odgovora na veliki kiberincident.

                  (14)

                  Sustavna kiberkriza zahtijevat će uspostavu potpune suradnje na nacionalnoj razini i razini Unije. Stoga se može predvidjeti određivanje kontaktnih točaka za europska nadzorna tijela, ESB i svaku državu članicu iz redova relevantnih nacionalnih tijela, koje bi trebalo priopćiti europskim nadzornim tijelima, kako bi se uspostavili glavni sugovornici u koordinacijskom sustavu EU-SCICF-a koje treba obavijestiti u slučaju velikog kiberincidenta. Potrebu za određivanjem kontaktnih točaka trebalo bi procijeniti tijekom razvoja EU-SCICF-a, uzimajući u obzir utvrđenu jedinstvenu kontaktnu točku u skladu s Direktivom (EU) 2016/1148 koju su države članice uspostavile o sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava kako bi se osigurala prekogranična suradnja s drugim državama članicama i sa skupinom za suradnju u području mrežne i informacijske sigurnosti (13).

                  (15)

                  Provođenje vježbi upravljanja kriznim i izvanrednim situacijama mogla bi olakšati provedbu EU-SCICF-a i omogućiti tijelima da procijene svoju spremnost i pripravnost za sistemsku kiberkrizu na razini Unije. Takvim bi se vježbama nadležnim tijelima pružila stečena iskustva te bi se omogućilo stalno poboljšanje i razvoj EU-SCICF-a.

                  (16)

                  Za razvoj EU-SCICF-a ključno je da europska nadzorna tijela zajednički provedu relevantni pripremni rad kako bi se uzeli u obzir mogući ključni elementi okvira i potrebni resursi te potreba za nastavkom njegova razvoja. Nakon toga europska nadzorna tijela mogla bi započeti s radom na preliminarnoj analizi svih prepreka koje bi mogle ometati sposobnosti europskih nadzornih tijela i relevantnih tijela da uspostave EU-SCICF i razmjenjuju relevantne informacije komunikacijskim kanalima u slučaju velikog kiberincidenta. Takva bi analiza bila važan korak u oblikovanju svih daljnjih mjera zakonodavne prirode ili drugih popratnih inicijativa koje Europska komisija može poduzeti u fazi provedbe nakon DORA-e,

            DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
      ODJELJAK 1.

         PREPORUKE

         Preporuka A – Uspostava paneuropskog okvira za koordinaciju sistemskih kiberincidenata (EU-SCICF)

                  1.

                  Preporučuje se da se, kako je predviđeno Komisijinim prijedlogom Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o digitalnoj operativnoj otpornosti za financijski sektor (dalje u tekstu „DORA”), europska nadzorna tijela zajedno putem Zajedničkog odbora te zajedno s Europskom središnjom bankom (ESB), Europskim odborom za sistemske rizike (ESRB) i relevantnim nacionalnim tijelima, počnu pripremati za postupni razvoj učinkovitog koordiniranog odgovora na razini Unije u slučaju velikog prekograničnog kiberincidenta ili povezane prijetnje koja bi mogla imati sistemski učinak na financijski sektor Unije. Pripremni rad na koordiniranom odgovoru na razini Unije trebao bi uključivati postupan razvoj EU-SCICF-a za europska nadzorna tijela, ESB, ESRB i relevantna nacionalna tijela. To bi trebalo uključivati i procjenu potrebnih resursa za učinkovit razvoj EU-SCICF-a.

                  2.

                  Preporučuje se da europska nadzorna tijela, s obzirom na potpreporuku A(1), uz savjetovanje s ESB-om i ESRB-om, provedu pregled i naknadnu analizu trenutačnih zapreka, pravnih i drugih operativnih prepreka učinkovitom razvoju EU-SCICF-a.

         Preporuka B – Uspostava kontaktnih točaka EU-SCICF-a

      Preporučuje se da europska nadzorna tijela, ESB i svaka država članica iz svojih relevantnih nacionalnih tijela odrede glavnu kontaktnu točku koju bi trebalo priopćiti europskim nadzornim tijelima. Taj popis kontakata olakšat će razvoj okvira i, nakon uspostave EU-SCICF-a, kontaktne točke i ESRB trebali bi biti obaviješteni u slučaju velikog kiberincidenta. Trebalo bi predvidjeti i koordinaciju između EU-SCICF-a i imenovane jedinstvene kontaktne točke u skladu s Direktivom (EU) 2016/1148 koju su države članice uspostavile o sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava kako bi se osigurala prekogranična suradnja s drugim državama članicama i sa Skupinom za suradnju u području mrežnih i informacijskih sustava.

         Preporuka C – Odgovarajuće mjere na razini Unije

      Na temelju rezultata analiza provedenih u skladu s Preporukom A preporučuje se da Komisija razmotri odgovarajuće mjere potrebne za osiguravanje učinkovite koordinacije odgovora na sistemske kiberincidente.
      ODJELJAK 2

         PROVEDBA

      1.   Definicije

      Za potrebe ove Preporuke primjenjuju se sljedeće definicije:

                  (a)

                  „kiber” znači povezanost, unutar ili preko međusobno povezane informacijske infrastrukture, interakcija među osobama, procesima, podacima i informacijskim sustavima (14);

                  (b)

                  „veliki kiberincident” znači IKT incident s potencijalno visokim negativnim učinkom na mrežne i informacijske sustave koji podupiru ključne funkcije financijskih subjekata (15);

                  (c)

                  „sistemska kiberkriza” znači veliki kiberincident koji uzrokuje razinu poremećaja u financijskom sustavu Unije koji bi mogao imati ozbiljne negativne posljedice za neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta i realno gospodarstvo. Takva kriza mogla bi biti posljedica velikog kiberincidenta koji uzrokuje šokove u nizu kanala, uključujući operativne, kanale povjerenja i financijske;

                  (d)

                  „europska nadzorna tijela” ili „ESA-e” znači europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo) osnovano Uredbom (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (16), zajedno s europskim nadzornim tijelom (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje) osnovano Uredbom (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (17) i europskim nadzornim tijelom (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala) osnovano Uredbom (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (18);

                  (e)

                  „Zajednički odbor” znači Zajednički odbor europskih nadzornih tijela osnovan člankom 54. Uredbe (EU) br. 1093/2010, Uredbe (EU) br. 1094/2010 i Uredbe (EU) br. 1095/2010;

                  (f)

                  „relevantno nacionalno tijelo” znači:

                              1.

                              nadležno ili nadzorno tijelo u državi članici kako je navedeno u aktima Unije iz članka 1. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1093/2010, Uredbe (EU) br. 1094/2010 i Uredbe (EU) br. 1095/2010 te bilo koje drugo nacionalno nadležno tijelo kako je navedeno u aktima Unije kojima se dodjeljuju zadaće europskim nadzornim tijelima;

                              2.

                              nadležno tijelo u državi članici imenovano u skladu s:

                                          i.

                                          člankom 4. Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (19), ne dovodeći u pitanje posebne zadaće dodijeljene ESB-u Uredbom Vijeća (EU) br. 1024/2013 (20);

                                          ii.

                                          člankom 22. Direktive (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća (21);

                                          iii.

                                          člankom 37. Direktive 2009/110/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (22);

                                          iv.

                                          člankom 4. Direktive (EU) 2019/2034 Europskog parlamenta i Vijeća (23);

                                          v.

                                          člankom 3. stavkom 1. točka (ee) prva alineja Prijedloga uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o tržištima kriptoimovine i izmjeni Direktive (EU) 2019/1937 (24);

                                          vi.

                                          člankom 11. Uredbe (EU) br. 909/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (25);

                                          vii.

                                          člankom 22. Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (26);

                                          viii.

                                          člankom 67. Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća (27);

                                          ix.

                                          člankom 22. Uredbe (EU) br. 648/2012;

                                          x.

                                          člankom 44. Direktive 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća (28);

                                          xi.

                                          člankom 97. Direktive 2009/65/EC Europskog parlamenta i Vijeća (29);

                                          xii.

                                          člankom 30. Direktive 2009/138/EC Europskog parlamenta i Vijeća (30);

                                          xiii.

                                          člankom 12. Direktive (EU) 2016/97 Europskog parlamenta i Vijeća (31);

                                          xiv.

                                          člankom 47. Direktive (EU) 2016/2341 Europskog parlamenta i Vijeća (32);

                                          xv.

                                          člankom 22. Uredbe (EC) br. 1060/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (33);

                                          xvi.

                                          člankom 3. stavkom 2. i člankom 32. Direktive 2006/43/EC Europskog parlamenta i Vijeća (34);

                                          xvii.

                                          člankom 40. Uredbe (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća (35);

                                          xviii.

                                          člankom 29. Uredbe (EU) 2020/1503 Europskog parlamenta i Vijeća (36);

                              3.

                              tijelo kojem je povjereno donošenje i/ili aktivacija mjera makrobonitetne politike ili drugih zadaća financijske stabilnosti, kao što je povezana popratna analiza, uključujući, ali ne ograničavajući se na:

                                          i.

                                          imenovano tijelo u skladu s glavom VII. poglavljem 4. Direktive 2013/36/EU ili člankom 458. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (37);

                                          ii.

                                          makrobonitetno tijelo s ciljevima, mehanizmima, zadaćama, ovlastima, instrumentima, zahtjevima u vezi s odgovornošću i drugim svojstvima utvrđenim u Preporuci ESRB/2011/3 Europskog odbora za sistemske rizike (38);

                  (g)

                  „relevantno tijelo” znači:

                              1.

                              ESA;

                              2.

                              ESB za zadaće koje su mu dodijeljene u skladu s člankom 4. stavcima 1. i 2. i člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1024/2013;

                              3.

                              relevantno nacionalno tijelo.

            2.   Kriteriji za provedbu

      Za provedbu ove Preporuke primjenjuju se sljedeći kriteriji:

                  (a)

                  trebalo bi voditi računa o načelu nužnosti pristupa informacijama i načelu proporcionalnosti, uzimajući u obzir cilj i sadržaj svake preporuke;

                  (b)

                  trebali bi biti ispunjeni posebni kriteriji sukladnosti utvrđeni u Prilogu u odnosu na svaku preporuku.

            3.   Vremenski okvir za daljnje postupanje

      U skladu s člankom 17. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1092/2010 adresati moraju obavijestiti Europski parlament, Vijeće, Komisiju i ESRB o radnjama poduzetima kao odgovor na ovu Preporuku ili obrazložiti svako nepostupanje. Od primatelja se traži da dostave takvu obavijest u skladu sa sljedećim rokovima:

                  1.

                  Preporuka A

                              (a)

                              Od europskih nadzornih tijela traži se da do 30. lipnja 2023., ali ne prije šest mjeseci nakon stupanja na snagu DORA-e, Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u dostave privremeno izvješće o provedbi potpreporuke A(1).

                              (b)

                              Od europskih nadzornih tijela traži se da do 30. lipnja 2024., ali ne prije 18 mjeseci nakon stupanja na snagu DORA-e, Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u dostave završno izvješće o provedbi potpreporuke A(1).

                              (c)

                              Od europskih nadzornih tijela traži se da do 30. lipnja 2025., ali ne prije 30 mjeseci nakon stupanja na snagu DORA-e, Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u dostave izvješće o provedbi potpreporuke A(2).

                  2.

                  Preporuka B
                  Od europskih nadzornih tijela, ESB-a i država članica traži se da do 30. lipnja 2023., ali ne prije šest mjeseci nakon stupanja na snagu DORA-e, Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u dostave izvješće o provedbi Preporuke B.

                  3.

                  Preporuka C

                              (a)

                              Od Komisije se traži da do 31. prosinca 2023., ali ne prije 12 mjeseci nakon stupanja na snagu DORA-e, Europskom parlamentu, Vijeću i ESRB-u dostavi izvješće o provedbi Preporuke C s obzirom na privremeno izvješće europskih nadzornih tijela u skladu s potpreporukom A(1).

                              (b)

                              Od Komisije se traži da do 31. prosinca 2025., ali ne prije 36 mjeseci nakon stupanja na snagu DORA-e, Europskom parlamentu, Vijeću i ESRB-u dostavi izvješće o provedbi Preporuke C s obzirom na izvješća europskih nadzornih tijela u skladu s Preporukom A.

            4.   Nadzor i ocjena

                  1.

                  Tajništvo ESRB-a će:

                              (a)

                              pomoći adresatima, osiguravanjem koordinacije izvješćivanja i dostavljanjem relevantnih predložaka te, prema potrebi, detaljnim opisivanjem postupka i vremenskog okvira za daljnje postupanje;

                              (b)

                              provjeravati daljnje postupanje primatelja, pružati pomoć na njihov zahtjev i podnositi izvješća o daljnjim mjerama općem odboru. Procjene će se započeti na sljedeći način:

                                          (i)

                                          u roku od 12 mjeseci od stupanja na snagu DORA-e, u pogledu provedbe preporuka A i B;

                                          (ii)

                                          u roku od 18 mjeseci od stupanja na snagu DORA-e, u pogledu provedbe Preporuke C;

                                          (iii)

                                          u roku od 24 mjeseca od stupanja na snagu DORA-e, u pogledu provedbe Preporuke A;

                                          (iv)

                                          u roku od 36 mjeseca od stupanja na snagu DORA-e, u pogledu provedbe Preporuke A;

                                          (v)

                                          u roku od 42 mjeseci od stupanja na snagu DORA-e, u pogledu provedbe Preporuke C;

                  2.

                  Opći odbor će procijeniti radnje i opravdanja o kojima adresati podnose izvješća i, prema potrebi, može utvrditi da se nije postupilo u skladu s ovom Preporukom i da adresat nije dao odgovarajuće obrazloženje za svoje nepostupanje.

         Sastavljeno u Frankfurtu na Majni, 2. prosinca 2021.

               Voditelj Tajništva ESRB-a,

               u ime Općeg odbora ESRB-a,

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  SL L 1, 3.1. 1994., str. 3.

         (2)  SL L 331, 15.12. 2010., str. 1.

         (3)  SL C 58, 24.2.2011., str. 4.

         (4)  Preporuka ESRB/2013/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 4. travnja 2013. o privremenim ciljevima i instrumentima makrobonitetne politike (SL C 170, 15.6.2013., str. 1.).

         (5)  Vidi Systemic cyber risk (Sistemski kiberrizik), ESRB, veljača 2020., dostupno na internetskoj stranici ESRB-a na www.esrb.europa.eu

         (6)  Vidi Internet Organised Crime Threat Assessment (Procjena prijetnje organiziranog kriminala na internetu), Europol, 2020., dostupno na mrežnim stranicama Europola na www.europol.europa.eu

         (7)  Vidi IT and cyber risk: a constant challenge (Informatički i kiberrizik: stalni izazov, ESB, 2021., dostupno na mrežnim stranicama nadzora banaka ESB-a www.bankingsupervision.europa.eu.

         (8)  Vidi Systemic cyber risk (Sistemski kiberrizik), ESRB, veljača 2020., dostupno na mrežnoj stranici ESRB-a na www.esrb.europa.eu

         (9)  Vidi Ublažavanje sistemskog kiberrizika, ESRB,2021., (predstojeći).

         (10)  COM (2020) 595 konačno.

         (11)  Direktiva (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o mjerama za visoku zajedničku razinu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava širom Unije (SL L 194, 19.7.2016., str. 1.).

         (12)  Vidjeti nacrt članka 43. prijedloga DORA-e.

         (13)  Vidi Europska komisija, Skupina za suradnju u području mrežne i informacijske sigurnosti, dostupno na mrežnim stranicama Europske komisije na www.ec.europa.eu

         (14)  Vidi Cyber Lexicon, FSB, 12. studenoga 2018., dostupno na internetskim stranicama FSB-a na www.fsb.org.

         (15)  Vidi točku 7. nacrta članka 3. prijedloga DORA-e.

         (16)  Uredba (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (SLL 331, 15.12.2010., str. 12.).

         (17)  Uredba (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje), o izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/79/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 48.).

         (18)  Uredba (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/77/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 84.).

         (19)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama, izmjeni Direktive 2002/87/EZ i stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

         (20)  Uredba Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (SL L 287, 29.10.2013., str. 63.).

         (21)  Direktiva (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o platnim uslugama na unutarnjem tržištu, o izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2009/110/EZ i 2013/36/EU te Uredbe (EU) br. 1093/2010 i o stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ (SL L 337, 23.12.2015., str. 35.).

         (22)  Direktiva 2009/110/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o osnivanju, obavljanju djelatnosti i bonitetnom nadzoru poslovanja institucija za elektronički novac te o izmjeni direktiva 2005/60/EZ i 2006/48/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2000/46/EZ (SL L 267, 10.10.2009., str. 7.).

         (23)  Direktiva (EU) 2019/2034 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o bonitetnom nadzoru nad investicijskim društvima i izmjeni direktiva 2002/87/EZ, 2009/65/EZ, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU i 2014/65/EU (SL L 314, 5.12.2019., str. 64.).

         (24)  COM (2020) 593 konačno.

         (25)  Uredba (EU) br. 909/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o poboljšanju namire vrijednosnih papira u Europskoj uniji i o središnjim depozitorijima vrijednosnih papira te izmjeni direktiva 98/26/EZ i 2014/65/EU te Uredbe (EU) br. 236/2012 (SL L 257, 28.8.2014., str. 1.).

         (26)  Uredba (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (SL L 201, 27.7.2012., str. 1.).

         (27)  Direktiva 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (SL L 173, 12.6.2014., str. 349.).

         (28)  Direktiva 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova i izmjeni direktiva 2003/41/EZ i 2009/65/EZ te uredbi (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 1095/2010 (SL L 174, 1.7.2011., str. 1.).

         (29)  Direktiva 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju zakona, uredbi i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) (SL L 302, 17.11.2009., str. 32.).

         (30)  Direktiva 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 335, 17.12.2009., str. 1.).

         (31)  Direktiva (EU) 2016/97 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. siječnja 2016. o distribuciji osiguranja (SL L 26, 2.2.2016., str. 19.).

         (32)  Direktiva (EU) 2016/2341 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o djelatnostima i nadzoru institucija za strukovno mirovinsko osiguranje (SL L 354, 23.12.2016., str. 37.).

         (33)  Uredba (EZ) br. 1060/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o agencijama za kreditni rejting (SL L 302, 17.11.2009., str. 1.).

         (34)  Direktiva 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2006. o zakonskim revizijama godišnjih financijskih izvještaja i konsolidiranih financijskih izvještaja, kojom se mijenjaju direktive Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ i stavlja izvan snage Direktiva Vijeća 84/253/EEZ (SL L 157, 9.6.2006., str. 87.).

         (35)  Uredba (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2014/17/EU i Uredbe (EU) br. 596/2014 (SL L 171, 29.6.2016., str. 1.).

         (36)  Uredba (EU) 2020/1503 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. listopada 2020. o europskim pružateljima usluga skupnog financiranja za poduzeća i izmjeni Uredbe (EU) 2017/1129 i Direktive (EU) 2019/1937 (SL L 347, 20.10.2020., str. 1.).

         (37)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.)

         (38)  Preporuka ESRB/2011/3 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. prosinca 2011. o makrobonitetnim ovlastima nacionalnih tijela ( SL C 41, 14.2.2012., str. 1.).

         PRILOG
         SPECIFIKACIJA KRITERIJA SUKLADNOSTI KOJI SE PRIMJENJUJU NA PREPORUKE

            Preporuka A – Uspostava paneuropskog okvira za sistemsku koordinaciju kiberincidenata (EU-SCICF)

         Za potpreporuku A(1), navedeni su sljedeći kriteriji usklađenosti.

                     1.

                     Pri pripremi učinkovitog koordiniranog odgovora na razini Unije koji bi trebao podrazumijevati postupan razvoj EU-SCICF-a izvršavanjem ovlasti predviđene budućom Uredbom Europskog parlamenta i Vijeća o digitalnoj operativnoj otpornosti za financijski sektor (dalje u tekstu „DORA”), europska nadzorna tijela (ESA-e), koja djeluju putem Zajedničkog odbora i zajedno s Europskom središnjom bankom (ESB), Europskim odborom za sistemske rizike (ESRB) i relevantnim nacionalnim tijelima, te uz savjetovanje s Agencijom Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost i Komisijom, prema potrebi, trebala bi razmotriti uključivanje u predviđenu pripremu za EU-SCICF barem sljedeće aspekte:

                                 a.

                                 analiza potrebnih resursa za učinkovit razvoj EU-SCICF-a;

                                 b.

                                 razvoj vježbi za upravljanje krizama i izvanrednim situacijama koje uključuju scenarije kibernapada s ciljem razvoja komunikacijskih kanala;

                                 c.

                                 razvoj zajedničkog rječnika;

                                 d.

                                 razvoj usklađene klasifikacije kiberincidenata;

                                 e.

                                 uspostava sigurnih i pouzdanih kanala za razmjenu informacija, uključujući sigurnosne sustave;

                                 f.

                                 uspostava kontaktnih točaka;

                                 g.

                                 rješavanje pitanja povjerljivosti u razmjeni informacija;

                                 h.

                                 inicijative za suradnju i razmjenu informacija s obavještajnim podacima financijskog sektora;

                                 i.

                                 razvoj učinkovitih postupaka aktivacije i eskalacije s pomoću informiranosti o stanju;

                                 j.

                                 pojašnjenje odgovornosti sudionika okvira;

                                 k.

                                 razvoj sučelja za međusektorsku koordinaciju i, prema potrebi, koordinaciju trećih zemalja;

                                 l.

                                 osiguravanje usklađene komunikacije relevantnih tijela s javnošću kako bi se očuvalo povjerenje;

                                 m.

                                 uspostava unaprijed definiranih komunikacijskih linija za pravodobnu komunikaciju;

                                 n.

                                 provođenje odgovarajućih vježbi okvirnog testiranja, uključujući međudržavno testiranje i koordinaciju trećih zemalja, te procjene koje rezultiraju stečenim iskustvima i razvojem okvira;

                                 o.

                                 osiguravanje učinkovite komunikacije i protumjera protiv dezinformiranja.

            Preporuka B – Uspostava kontaktnih točaka EU-SCICF-a

         Za preporuku B navedeni su sljedeći kriteriji sukladnosti.

                     1.

                     Europska nadzorna tijela, ESB i svaka država članica među svojim relevantnim nacionalnim tijelima trebali bi se dogovoriti o zajedničkom pristupu dijeljenju i ažuriranju popisa određenih kontaktnih točaka EU-SCICF-a.

                     2.

                     Određivanje kontaktne točke trebalo bi ocijeniti uzimajući u obzir imenovanu jedinstvenu kontaktnu točku na temelju Direktive (EU) 2016/1148 koju su države članice uspostavile u pogledu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava kako bi se osigurala prekogranična suradnja s drugim državama članicama i sa Skupinom za suradnju u području mrežnih i informacijskih sustava.

            Preporuka C – Izmjene pravnog okvira Unije

         Za preporuku C navodi se sljedeći kriterij sukladnosti.
         Komisija bi trebala razmotriti jesu li potrebne bilo kakve mjere, uključujući promjene relevantnog zakonodavstva Unije, kao rezultat analize provedene u skladu s Preporukom A kako bi se osiguralo da europska nadzorna tijela, putem Zajedničkog odbora i zajedno s ESB-om, ESRB-om i relevantnim nacionalnim tijelima, mogu razviti EU-SCICF u skladu s potpreporukom A(1) i kako bi se osiguralo da europska nadzorna tijela, ESB, ESRB i relevantna nacionalna tijela, kao i druga tijela, mogu sudjelovati u koordinacijskim aktivnostima i razmjeni informacija koje su dovoljno detaljne i dosljedne kako bi se pružila potpora djelotvornom EU-SCICF-u.


title: Preporuka Europske središnje banke od 25. ožujka 2022. o izmjeni Preporuke ESB/2017/10 a o zajedničkim specifikacijama za uporabu nekih mogućnosti i diskrecijskih prava koja su dostupna prema pravu Unije od strane nacionalnih nadležnih tijela u odnosu na manje značajne institucije (ESB/2022/13) 2022/C 142/01

text:
                  30.3.2022

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  C 142/1

         PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
         od 25. ožujka 2022.
         o izmjeni Preporuke ESB/2017/10 a o zajedničkim specifikacijama za uporabu nekih mogućnosti i diskrecijskih prava koja su dostupna prema pravu Unije od strane nacionalnih nadležnih tijela u odnosu na manje značajne institucije
         (ESB/2022/13)
         (2022/C 142/01)
         UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (1), a posebno njezin članak 4. stavak 3. te članak 6. stavak 1. i stavak 5. točku (c),
         budući da:

                     (1)

                     Europska središnja banka (ESB) donijela je 4. travnja 2017. Preporuku ESB/2017/10 Europske središnje banke (2) (dalje u tekstu „Preporuka O&D”), u kojoj je utvrdila zajedničke uvjete za uporabu određenih mogućnosti i diskrecijskih prava koja su nacionalnim nadležnim tijelima dostupna u pravu Unije u odnosu na manje značajne institucije. Zakonodavstvo doneseno nakon donošenja Preporuke O&D izmijenilo je ili izbrisalo neke od mogućnosti i diskrecijskih prava predviđenih pravom Unije koje su bile uključene u Preporuku O&D, a Vodič ESB-a o mogućnostima i diskrecijskim pravima dostupnima u pravu Europske unije iz studenoga 2016. (dalje u tekstu „Vodič ESB-a”) također je ažuriran. Stoga su potrebne određene izmjene Preporuke O&D.

                     (2)

                     U odnosu na mogućnosti i diskrecijska prava koja se odnose na konsolidirani nadzor i izuzeća od bonitetnih zahtjeva, u skladu s uvjetima sadržanim u odjeljku II. poglavlju 1. Vodiča ESB-a, nacionalna nadležna tijela trebalo bi poticati da primijene razborit pristup pri odobravanju tih izuzeća na pojedinačnoj osnovi. Pravila o identifikaciji konsolidirajućeg nadzornog tijela te metodama i opsegu konsolidacije i potkonsolidacije također bi se trebala primjenjivati na način koji je u skladu s Vodičem ESB-a.

                     (3)

                     U odnosu na izuzeća u odnosu na likvidnost na prekograničnoj razini, ESB preporučuje poseban pristup za manje značajne institucije pod uvjetom svi uvjeti za ocjenu zahtjeva navedeni u Vodiču ESB-a nisu relevantni za ove institucije.

                     (4)

                     ESB preporučuje dosljedan i razborit pristup u pogledu opcija i diskrecijskih prava povezanih s kapitalnim zahtjevima, u skladu s uvjetima iz odjeljka II. poglavlja II. Vodiča ESB-a. Kako bi se uzele u obzir posebnosti manje značajnih institucija u odnosu na zahtjev za višak kapitalne marže za smanjenje regulatornog kapitala, potrebne su određene prilagodbe tih uvjeta.

                     (5)

                     ESB predlaže dosljedan i razborit pristup u odnosu na mogućnosti i diskrecijska prava u odnosu na likvidnosne zahtjeve, koji bi trebali biti u skladu s uvjetima iz odjeljka II. poglavlja 6. Vodiča ESB-a, budući da ove mogućnosti i diskrecijska prava utječu na izračun zahtjeva za koeficijent likvidnosne pokrivenosti, primjerice, određujući tretman određenih priljeva i odljeva.

                     (6)

                     Kad je riječ o odljevima iz izvanbilančnih povezanih proizvoda s osnove financiranja trgovine, u Vodič ESB-a dodani su uvjeti kako bi se uzela u obzir nova politika ESB-a kojom se omogućuje dodatna fleksibilnost pri određivanju stopa odljeva. Stoga, kako bi se osigurala dosljednost u primjeni stopa odljeva na izvanbilančne izloženosti s osnove financiranja trgovine među značajnim i manje značajnim institucijama, nacionalna nadležna tijela trebala bi primjenjivati uvjete iz Vodiča ESB-a.

                     (7)

                     U pogledu stopa odljeva koje se primjenjuju na stabilne depozite stanovništva,određeni faktori otežali su praktičnu primjenu diskrecijskog prava iz članka 13. Uredbe (EU) 2016/445 Europske središnje banke (ESB/2016/4) (3) prema kojem nadležna tijela mogu odobriti institucijama primjenu stope odljeva od 3 % na stabilne depozite stanovništva osigurane sustavom osiguranja depozita (SOD), ovisno o prethodnom odobrenju Europske komisije u skladu s člankom 24. stavcima 4. i 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/61 (4). Potrebni su dodatni dokazi i analiza kako bi se dokazalo da bi stope odljeva za stabilne depozite stanovništva osigurane SOD-om iz članka 24. stavka 5. Delegirane uredbe (EU) 2015/61 bile ispod 3 % tijekom bilo kojeg razdoblja stresa u skladu sa scenarijima iz članka 5. Delegirane uredbe (EU) 2015/61. U nedostatku takvih dokaza i analiza, opći uvjet stope odljeva od 3 % uklonjen je iz Smjernice ESB/2017/9 Europske središnje banke (5) o uporabi mogućnosti i diskrecijskih prava dostupnih prema pravu Unije od strane nadležnih tijela u odnosu na manje značajne institucije. Stav ESB-a prema toj opciji naveden je u odjeljku III. Vodiča ESB-a. Kako bi se osigurala dosljednost u uporabi opcija i diskrecijskih prava u odnosu na značajne i manje značajne institucije, nacionalna nadležna tijela trebala bi zauzeti isto stajalište.

                     (8)

                     U pogledu mogućnosti i diskrecijskih prava povezanih s omjerom financijske poluge, ESB preporučuje dosljedan i razborit pristup, u skladu s uvjetima iz odjeljka I. poglavlja 3. Vodiča ESB-a i njegova odjeljka II. poglavlja 7.

                     (9)

                     U pogledu mogućnosti i diskrecijskih prava povezanih s posredničkim matičnim društvima i mogućnosti nadležnih tijela da dvjema institucijama u Uniji ili više njih koje su dio iste grupe iz treće zemlje dopuste da imaju dva posrednička matična društva u EU-u u skladu s člankom 21.b stavkom 2. Direktive (EU) 2013/36/EU (6) Europskog parlamenta i Vijeća te u pogledu važnosti te mogućnosti u slučaju manje značajnih institucija, ESB preporučuje da nacionalna nadležna tijela usvoje pristup koji je u skladu s pristupom iz odjeljka II. poglavlja 9. Vodiča ESB-a kako bi se osigurali jednaki uvjeti.

                     (10)

                     U pogledu mogućnosti i diskrecijskih prava povezanih s izvještajnim zahtjevima za institucije, posebno u vezi s vrednovanjem imovine i izvanbilančnih stavki te u vezi s izuzećima od izvješćivanja, ESB preporučuje nacionalnim nadležnim tijelima da primjenjuju pristup iz odjeljka II. poglavlja 8. Vodiča ESB-a kako bi se osigurala dosljedna primjena standarda politike u čitavom jedinstvenom nadzornom mehanizmu i jednaki uvjeti za sve.

                     (11)

                     Kad je riječ o mogućnostima i diskrecijskim pravima povezanima s upravljanjem, Preporuku O&D trebalo bi izmijeniti kako bi odražavala zakonodavne promjene u pogledu nadzornog tretmana (mješovitih) financijskih holdinga.

                     (12)

                     Preporuku ESB/2017/10 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELO JE OVU PREPORUKU:

            DIO PRVI

            Izmjene

         Preporuka ESB/2017/10 mijenja se kako slijedi:

                     1.

                     u odjeljku I. prvi dio stavka 2. zamjenjuje se sljedećim:

                                 „2.

                                 Definicije
                                 Za potrebe ove Preporuke, primjenjuju se definicije utvrđene u Uredbi (EU) br. 1024/2013, Uredbi (EU) br. 468/2014 (ESB/2014/17), Uredbi (EU) br. 575/2013, Direktivi 2013/36/EU, Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2015/61 (*1) i Direktivi 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća (*2).

                        (*1)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/61 od 10. listopada 2014. o dopuni Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za likvidnosnu pokrivenost kreditnih institucija (SL L 11, 17.1.2015., str. 1.)."

                        (*2)  Direktiva 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava te o izmjeni Direktive Vijeća 82/891/EEZ i direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2005/56/EZ, 2007/36/EZ, 2011/35/EU, 2012/30/EU i 2013/36/EU te uredbi (EU) br. 1093/2010 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 173, 12.6.2014., str. 190.).”;"

                     2.

                     u drugom dijelu umeće se sljedeći odjeljak II.a:
                     „II.a

                        Kapitalni zahtjevi

                                 1.

                                 Članak 78. stavak 1. točka (b) Uredbe (EU) br. 575/2013: smanjenje regulatornog kapitala - premašivanje kapitalnih zahtjeva

                                             1.1.

                                             Nacionalno nadležno tijelo treba odrediti iznos premašivanja kapitalnih zahtjeva iz članka 78. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) br. 575/2013 za potrebe smanjenja regulatornog kapitala, ako su ispunjeni uvjeti iz članka 78. stavka 1. i nakon što ocijeni sljedeća dva faktora:

                                                         (a)

                                                         hoće li kreditna institucija koja poduzima bilo koju radnju iz članka 77. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 tijekom trogodišnjeg razdoblja i dalje premašivati ukupne kapitalne zahtjeve određene u najnovijoj primjenjivoj odluci donesenoj na temelju postupka nadzorne provjere i ocjene (SREP) barem u skladu s uputama o dodatnom regulatornom kapitalu iz te odluke;

                                                         (b)

                                                         hoće li kreditna institucija koja provodi bilo koju radnju iz članka 77. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 tijekom trogodišnjeg razdoblja i dalje premašivati zahtjeve iz Direktive 2014/59/EU najmanje za iznos koji je nacionalno tijelo za sanaciju ili Jedinstveni sanacijski odbor, u dogovoru s nacionalnim nadležnim tijelom, smatrao potrebnim za ispunjenje uvjeta iz članka 78.a Uredbe (EU) br. 575/2013;

                                                         (c)

                                                         utjecaj planiranog smanjenja na relevantnu kategoriju regulatornoga kapitala.;

                                                         (d)

                                                         bi li kreditna institucija koja poduzima bilo koju od radnji iz članka 77. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 tijekom trogodišnjeg razdoblja nastavila prekoračivati zahtjev u pogledu omjera financijske poluge utvrđen u članku 92. stavku 1. točki (d) te Uredbe i dodatni kapitalni zahtjev za rješavanje rizika prekomjerne financijske poluge utvrđen u najnovijoj primjenjivoj odluci donesenoj na temelju SREP-a, barem na temelju smjernica o dodatnom regulatornom kapitalu kako bi riješila rizik prekomjerne financijske poluge iz te odluke na temelju SREP-a.

                                             1.2.

                                             Zahtjevi za smanjenje regulatornoga kapitala kreditnih institucija koje nisu usklađene s gore navedenim iznosima trebaju se odobriti na pojedinačnoj osnovi ako su za to izneseni utemeljeni bonitetni razlozi. Ako nije zadovoljen uvjet iz točke (b) stavka 1.1., nacionalno nadležno tijelo treba zatražiti mišljenje nacionalnog tijela za sanaciju ili Jedinstvenog sanacijskog odbora o tome može li smanjenje regulatornoga kapitala ugroziti ispunjavanje zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze iz Direktive 2014/59/EU.

                                             1.3.

                                             U slučajevima kada za potrebe točke (a) ili (d) stavka 1.1. kreditna institucija ne podliježe uputi o dodatnom kapitalu, iznos će se odrediti na pojedinačnoj osnovi s obzirom na specifične okolnosti kreditne institucije.

                                 2.

                                 Članak 78. stavak 1. drugi podstavak Uredbe (EU) br. 575/2013: smanjenje regulatornog kapitala - opće prethodno odobrenje
                                 Nacionalno nadležno tijelo trebalo bi izdati opće prethodno odobrenje iz članka 78. stavka 1. drugog podstavka Uredbe (EU) br. 575/2013 ako su ispunjeni uvjeti iz te Uredbe i Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 241/2014 (*3). Nacionalno nadležno tijelo trebalo bi odrediti iznos naveden u članku 78. stavku 1. drugom podstavku Uredbe (EU) br. 575/2013 nakon ocjene svih faktora utvrđenih u odjeljku II.a stavku 1. ove Preporuke.

                                 3.

                                 u drugom dijelu briše se odjeljak V.;

                                 4.

                                 Prilog se zamjenjuje Prilogom ovoj Preporuci.

            DIO DRUGI

            Adresati

         Ova je Preporuka upućena nacionalnim nadležnim tijelima država članica sudionica.
         Nacionalnim nadležnim tijelima preporučuje se primjena ove Preporuke od datuma njezina donošenja.

            Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 25. ožujka 2022.

                  Predsjednica ESB-a

               Christine LAGARDE

            (1)  SL L 287, 29.10.2013., str. 63.

            (2)  Preporuka Europske središnje banke od 4. travnja 2017. o zajedničkim specifikacijama za uporabu nekih mogućnosti i diskrecijskih prava koja su dostupna prema pravu Unije od strane nacionalnih nadležnih tijela u odnosu na manje značajne institucije (ESB/2017/10) (SL C 120, 13.4.2017., str. 2.).

            (3)  Uredba (EU) 2016/445 Europske središnje banke od 14. ožujka 2016. o uporabi mogućnosti i diskrecijskih prava koja su dostupna prema pravu Unije (ESB/2016/4) (SL L 78, 24.3.2016., str. 60.).

            (4)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/61 od 10. listopada 2014. o dopuni Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za likvidnosnu pokrivenost kreditnih institucija (SL L 11, 17.1.2015., str. 1.).

            (5)  Smjernica (EU) 2017/697 Europske središnje banke od 4. travnja 2017. o uporabi mogućnosti i diskrecijskih prava dostupnih prema pravu Unije od strane nacionalnih nadležnih tijela u odnosu na manje značajne institucije (ESB/2017/9) (SL L 101, 13.4.2017., str. 156.).

            (6)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

            PRILOG
            Prilog Preporuci ESB/2017/10 zamjenjuje se sljedećim:

                     „PRILOG

                                 Pravna osnova za mogućnosti i/ili diskrecijska prava

                                 Predloženi pristup: dosljednost politike o mogućnostima i diskrecijskim pravima za značajne institucije

                                       Konsolidirani nadzor i izuzeća od bonitetnih zahtjeva

                                 Članak 7. stavci od 1. do 3. Uredbe (EU) br. 575/2013: izuzeća u odnosu na kapital

                                 Odjeljak II. poglavlje 1. stavak 3. Vodiča ESB-a

                                 Članak 8. stavci 1. i 2. Uredbe (EU) br. 575/2013: izuzeća u odnosu na likvidnost

                                 Odjeljak II. poglavlje 1. stavak 4. Vodiča ESB-a

                                 Članak 9. Uredbe (EU) br. 575/2013: metoda pojedinačne konsolidacije

                                 Odjeljak II. poglavlje 1. stavak 5. Vodiča ESB-a

                                 Članak 10. stavci 1. i 2. Uredbe (EU) br. 575/2013: izuzeća za kreditne institucije stalno povezane sa središnjim tijelom

                                 Odjeljak II. poglavlje 1. stavak 6. Vodiča ESB-a

                                 Članak 18. stavak 3. Uredbe (EU) br. 575/2013: metode konsolidacije u slučaju povezanih društava u smislu članka 22. stavka 7. Direktive 2013/34/EU

                                 Odjeljak III. poglavlje 1. stavak 1. Vodiča ESB-a

                                 Članak 18. stavak 5. Uredbe (EU) br. 575/2013: metode konsolidacije u slučaju sudjelujućih udjela ili kapitalnih veza, osim onih navedenih u članku 18. stavku 1. i 4.

                                 Odjeljak III. poglavlje 1. stavak 2. Vodiča ESB-a

                                 Članak 18. stavak 6. Uredbe (EU) br. 575/2013: konsolidacija u slučajevima značajnog utjecaja i zajedničkog upravljanja

                                 Odjeljak III. poglavlje 1. stavak 3. Vodiča ESB-a

                                 Članak 18. stavak 7. Uredbe (EU) br. 575/2013: konsolidacija

                                 Odjeljak II. poglavlje 1. stavak 8. Vodiča ESB-a

                                 Članak 18. stavak 8. Uredbe (EU) br. 575/2013: konsolidacija

                                 Odjeljak III. poglavlje 1. stavak 4. Vodiča ESB-a

                                 Članak 19. stavak 2. Uredbe (EU) br. 575/2013: isključivanje iz konsolidacije

                                 Odjeljak II. poglavlje 1. stavak 9. Vodiča ESB-a

                                 Članak 24. stavak 2. Uredbe (EU) br. 575/2013: vrednovanje imovine i izvanbilančnih stavki - upotreba Međunarodnih standarda financijskog izvješćivanja za bonitetne svrhe

                                 Odjeljak II. poglavlje 1. stavak 10. Vodiča ESB-a

                                       Regulatorni kapital

                                 Članak 26. stavak 3. Uredbe (EU) br. 575/2013: razvrstavanje u instrumente redovnog osnovnog kapitala naknadnih izdanja

                                 Odjeljak II. poglavlje 2. stavak 3. Vodiča ESB-a

                                 Članak 49. stavak 1. Uredbe (EU) br. 575/2013: odbitak za osigurateljne holdinge

                                 Odjeljak II. poglavlje 2. stavak 5. Vodiča ESB-a

                                 Članak 49. stavak 2. Uredbe (EU) br. 575/2013: odbitak ulaganja za subjekte financijskog sektora

                                 Odjeljak II. poglavlje 2. stavak 6. Vodiča ESB-a

                                 Članak 54. stavak 1. točka (e) Uredbe (EU) br. 575/2013: izračun pokretača za instrumente dodatnog osnovnog kapitala koja su izdala društva kćeri s poslovnim nastanom u trećoj zemlji

                                 Odjeljak II. poglavlje 2. stavak 7. Vodiča ESB-a

                                 Članak 78. stavak 3. Uredbe (EU) br. 575/2013: smanjenje regulatornog kapitala - uzajamne institucije, štedne institucije i zadruge

                                 Odjeljak II. poglavlje 2. stavak 10. Vodiča ESB-a

                                 Članak 78. stavak 4. Uredbe (EU) br. 575/2013: smanjenje instrumenata dodatnog osnovnog kapitala ili dopunskog kapitala

                                 Odjeljak II. poglavlje 2. stavak 11. Vodiča ESB-a

                                 Članak 79. stavak 1. Uredbe (EU) br. 575/2013: smanjenje instrumenata dodatnog osnovnog kapitala ili dopunskog kapitala

                                 Odjeljak II. poglavlje 2. stavak 12. Vodiča ESB-a

                                 Članak 83. stavak 1. Uredbe (EU) br. 575/2013: izuzeće za instrumente dodatnog osnovnog kapitala i dopunskog kapitala koje je izdao subjekt posebne namjene

                                 Odjeljak II. poglavlje 2. stavak 13. Vodiča ESB-a

                                 Članak 84. stavak 5. Uredbe (EU) br. 575/2013: manjinski udjeli uključeni u konsolidirani redovni osnovni kapital

                                 Odjeljak II. poglavlje 2. stavak 14. Vodiča ESB-a

                                 Članak 142. stavak 1. Direktive 2013736/EU: neispunjavanje zahtjeva za kombinirani zaštitni sloj ili zahtjeva za zaštitni sloj omjera financijske poluge

                                 Odjeljak II. poglavlje 11. stavak 12. Vodiča ESB-a

                                       Kapitalni zahtjevi

                                 Članak 113. stavak 6. Uredbe (EU) br. 575/2013: izračun iznosa izloženosti ponderirane rizikom - izloženosti unutar grupe

                                 Odjeljak II. poglavlje 3. stavak 3. Vodiča ESB-a

                                 Članak 162. stavak 1. Uredbe (EU) br. 575/2013: dospijeće izloženosti

                                 Odjeljak II. poglavlje 3. stavak 5. Vodiča ESB-a

                                 Članak 225. stavak 2. Uredbe (EU) br. 575/2013: vlastite procjene korektivnih faktora

                                 Odjeljak II. poglavlje 3. stavak 6. Vodiča ESB-a

                                 Članak 244. stavak 2. i članak 245. stavak 2. drugi podstavak Uredbe (EU) br. 575/2013: prijenos značajnog rizika

                                 Odjeljak II. poglavlje 3. stavak 9. Vodiča ESB-a

                                 Članak 283. stavak 3. Uredbe (EU) br. 575/2013: primjena metode internog modela

                                 Odjeljak II. poglavlje 3. stavak 8. Vodiča ESB-a

                                 Članak 284. stavci 4. i 9. Uredbe (EU) br. 575/2013: izračun vrijednosti izloženosti za kreditni rizik druge ugovorne strane

                                 Odjeljak II. poglavlje 3. stavak 9. Vodiča ESB-a

                                 Članak 366. stavak 4. Uredbe (EU) br. 575/2013: izračun vrijednosti adherentne riziku

                                 Odjeljak II. poglavlje 3. stavak 13. Vodiča ESB-a

                                       Institucionalni sustavi zaštite

                                 Članak 8. stavak 4. Uredbe (EU) br. 575/2013: izuzeća za likvidnost za članove institucionalnih sustava zaštite

                                 Odjeljak II. poglavlje 4. stavak 3. Vodiča ESB-a

                                       Velike izloženosti

                                 Članak 396. stavak 1. Uredbe (EU) br. 575/2013: pridržavanje zahtjeva za velike izloženosti

                                 Odjeljak II. poglavlje 5. stavak 3. Vodiča ESB-a

                                 Članak 400. stavak 2. točka (c) Uredbe (EU) br. 575/2013: pridržavanje zahtjeva za velike izloženosti

                                 Odjeljak II. poglavlje 5. stavak 4. Vodiča ESB-a

                                       Likvidnost

                                 Članak 414. Uredbe (EU) br. 575/2013: ispunjavanje likvidnosnih zahtjeva

                                 Odjeljak II. poglavlje 6. stavak 3. Vodiča ESB-a

                                 Članak 422. stavak 8. Uredbe (EU) br. 575/2013 i članak 29. Delegirane uredbe (EU) 2015/61: tokovi likvidnosti unutar grupe

                                 Odjeljak II. poglavlje 6. stavak 10. Vodiča ESB-a

                                 Članak 425. stavak 4. Uredbe (EU) br. 575/2013 i članak 34. Delegirane uredbe (EU) 2015/61: tokovi likvidnosti unutar grupe

                                 Odjeljak II. poglavlje 6. stavak 14. Vodiča ESB-a

                                 Članak 8. stavak 1. Delegirane uredbe (EU) 2015/61: diversifikacija držanja likvidne imovine

                                 Odjeljak II. poglavlje 6. stavak 5. Vodiča ESB-a

                                 Članak 8. stavak 3. točka (c) Delegirane uredbe (EU) 2015/61: upravljanje likvidnom imovinom

                                 Odjeljak II. poglavlje 6. stavak 6. Vodiča ESB-a

                                 Članak 8. stavak 6. Delegirane uredbe (EU) 2015/61: valutna neusklađenost

                                 Odjeljak II. poglavlje 6. stavak 4. Vodiča ESB-a

                                 Članak 17. stavak 4. Delegirane uredbe (EU) 2015/61: izuzeće od mehanizma realizacije

                                 Odjeljak I. poglavlje 3. stavak 1. Vodiča ESB-a

                                 Članak 23. stavak 2. Delegirane uredbe (EU) 2015/61: odljevi za druge proizvode i usluge

                                 Odjeljak II. poglavlje 6. stavak 7. Vodiča ESB-a

                                 Članak 24. stavci 4. i 5. Delegirane uredbe (EU) 2015/61: odljevi iz stabilnih depozita stanovništva

                                 Odjeljak III. poglavlje 3. stavak 1. Vodiča ESB-a

                                 Članak 24. stavak 6. Delegirane uredbe (EU) 2015/61: multiplikatori za depozite stanovništva obuhvaćene sustavom osiguranja depozita

                                 Odjeljak III. poglavlje 3. stavak 3. Vodiča ESB-a

                                 Članak 25. stavak 3. Delegirane uredbe (EU) 2015/61: više stope odljeva

                                 Odjeljak II. poglavlje 6. stavak 8. Vodiča ESB-a

                                 Članak 26. Delegirane uredbe (EU) 2015/61: odljevi s međuovisnim priljevima

                                 Odjeljak II. poglavlje 6. stavak 9. Vodiča ESB-a

                                 Članak 29. Delegirane uredbe (EU) 2015/61: povlašteni tretman unutar grupe ili institucionalnog sustava zaštite

                                 Odjeljak II. poglavlje 6. stavak 10. Vodiča ESB-a

                                 Članak 30. stavak 2. Delegirane uredbe (EU) 2015/61: dodatni odljevi kolaterala na temelju okidača smanjenja rejtinga

                                 Odjeljak II. poglavlje 6. stavak 11. Vodiča ESB-a

                                 Članak 33. stavak 2. Delegirane uredbe (EU) br. 2015/61: gornja granica priljeva

                                 Odjeljak II. poglavlje 6. stavak 12. Vodiča ESB-a

                                 Članak 33. stavci od 3. do 5. Delegirane uredbe (EU) 2015/61: specijalizirane kreditne institucije

                                 Odjeljak II. poglavlje 6. stavak 13. Vodiča ESB-a

                                 Članak 34. Delegirane uredbe (EU) 2015/61: priljevi unutar grupe ili institucionalnog sustava zaštite

                                 Odjeljak II. poglavlje 6. stavak 14. Vodiča ESB-a

                                 Članak 428.b stavak 5. Uredbe (EU) br. 575/2013: zahtjev za neto stabilne izvore financiranja - ograničenje valutnih neusklađenosti

                                 Odjeljak II. poglavlje 6. stavak 15. Vodiča ESB-a

                                 Članak 428.f stavak 1. Uredbe (EU) br. 575/2013: omjer neto stabilnih izvora financiranja – međuovisna imovina i obveze

                                 Odjeljak II. poglavlje 6. stavak 16. Vodiča ESB-a

                                 Članak 428.h Uredbe (EU) br. 575/2013: omjer neto stabilnih izvora financiranja – povlašteni tretman unutar grupe ili institucionalnog sustava zaštite

                                 Odjeljak II. poglavlje 6. stavak 17. Vodiča ESB-a

                                 Članak 428.p stavak 7. Uredbe (EU) br. 575/2013: omjer neto stabilnih izvora financiranja – tretman nestandardnih operacija središnje banke

                                 Odjeljak I. poglavlje 3. stavak 1. Vodiča ESB-a

                                 Članak 428.ai Uredbe (EU) br. 575/2013: omjer neto stabilnih izvora financiranja – primjena pojednostavnjenog zahtjeva za neto stabilne izvore financiranja

                                 Odjeljak II. poglavlje 6. stavak 18. Vodiča ESB-a

                                 Članak 428.aq stavak 7. Uredbe (EU) br. 575/2013 – omjer neto stabilnih izvora financiranja – tretman nestandardnih operacija središnje banke

                                 Odjeljak I. poglavlje 3. stavak 1. Vodiča ESB-a

                                 Članak 8. Uredbe (EU) br. 575/2013: izuzeća za likvidnost

                                 Odjeljak II. poglavlje 4. stavak 3. Vodiča ESB-a

                                       Financijska poluga

                                 Članak 429.a stavak 2. Uredbe (EU) br. 575/2013: povlašteni tretman u korist javnih razvojnih banaka

                                 Odjeljak II. poglavlje 7. stavak 3. Vodiča ESB-a

                                 Članak 429.a stavak 5. Uredbe (EU) br. 575/2013: isključenje pričuva središnjih banaka iz izračuna omjera financijske poluge

                                 Odjeljak I. poglavlje 3. stavak 1. Vodiča ESB-a

                                 Članak 429.b stavak 3. Uredbe (EU) br. 575/2013: povlašteni tretman za obračunsko objedinjeno vođenje računa

                                 Odjeljak II. poglavlje 7. stavak 4. Vodiča ESB-a

                                       Izvještajni zahtjevi

                                 Članak 430. stavak 11. Uredbe (EU) br. 575/2013: izvješćivanje o bonitetnim zahtjevima i financijskim informacijama

                                 Odjeljak II. poglavlje 8. stavak 1. Vodiča ESB-a

                                       Opći zahtjevi za pristupanje djelatnosti kreditnih institucija

                                 Članak 21. stavak 1. Direktive 2013/36/EU: izuzeće za kreditne institucije stalno povezane sa središnjim tijelom

                                 Odjeljak II. poglavlje 9. stavak 1. Vodiča ESB-a

                                 Članak 21.b stavak (2) Direktive 201336/EU: posredničko matično društvo

                                 Odjeljak II. poglavlje 9. stavak 2. Vodiča ESB-a

                                       Sustav upravljanja i bonitetni nadzor

                                 Članak 88. stavak 1. točka (e) Direktive 2013/36/EU: udruživanje funkcija predsjednika i izvršnog direktora

                                 Odjeljak II. poglavlje 11. stavak 4. Vodiča ESB-a

                                 Članak 91. stavak 6. Direktive 2013/36/EU: dodatna pozicija neizvršnog direktora

                                 Odjeljak II. poglavlje 11. stavak 5. Vodiča ESB-a

                                 Članak 108. stavak 1. Direktive 2013/36/EU: postupak procjene adekvatnosti internog kapitala za kreditne institucije stalno povezane sa središnjim tijelom

                                 Odjeljak II. poglavlje 11. stavak 6. Vodiča ESB-a

                                 Članci 117. i 118. Direktive 2013/36/EU: obveze vezane uz suradnju

                                 Odjeljak II. poglavlje 11. stavak 9. Vodiča ESB-a

                                 Članak 142. Direktive 2013/36/EU: plan za očuvanje kapitala

                                 Odjeljak II. poglavlje 11. stavak 12. Vodiča ESB-a

               ”


title: Preporuka Komisije (EU) 2022/553 оd 5. travnja 2022. o praćenju prisutnosti toksinâ vrsta Alternaria u hrani

text:
               6.4.2022

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 107/90

      PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2022/553
      оd 5. travnja 2022.
      o praćenju prisutnosti toksinâ vrsta Alternaria u hrani
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
      budući da:

                  (1)

                  Odbor Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) za kontaminante u prehrambenom lancu (CONTAM) donio je 2011. znanstveno mišljenje o rizicima koje prisutnost toksinâ vrsta Alternaria u hrani predstavlja za zdravlje životinja i javno zdravlje (1).

                  (2)

                  EFSA je nedavno objavila i znanstveno izvješće o procjeni prehrambene izloženosti europskog stanovništva toksinima vrsta Alternaria (2). Zaključila je da procijenjena kronična prehrambena izloženost toksinima vrsta Alternaria – alternariolu, alternariol monometil eteru i tenuazonskoj kiselini – premašuje relevantni prag toksikološkog rizika, što upućuje na potrebu za dodatnim podacima o toksičnosti specifičnima za spoj.

                  (3)

                  EFSA je preporučila da bi trebalo prikupiti više podataka o prisutnosti toksinâ vrsta Alternaria u relevantnoj hrani (među ostalim u voću i voćnim proizvodima, rajčici i proizvodima na bazi rajčice te hrani na bazi žitarica za dojenčad i malu djecu). EFSA je preporučila i upotrebu preciznijih analitičkih metoda kako bi se smanjila nesigurnost u pogledu izloženosti različitim toksinima vrsta Alternaria zbog visokog udjela podataka koji su u trenutačno dostupnom skupu podataka navedeni kao podaci „ispod granice kvantifikacije (LOQ)” zato što korištene analitičke metode nisu uvijek bile dovoljno precizne.

                  (4)

                  Dobra poljoprivredna praksa, dobri uvjeti skladištenja i prijevoza te dobra proizvođačka praksa mogu smanjiti ili spriječiti prisutnost toksinâ vrsta Alternaria u hrani. Međutim, potrebno je prikupiti više informacija o čimbenicima koji dovode do relativno visokih razina toksinâ vrsta Alternaria u određenoj hrani kako bi se mogle utvrditi mjere koje treba poduzeti kako bi se izbjegla ili smanjila prisutnost tih toksina vrsta Alternaria u toj hrani.

                  (5)

                  Kako bi se pružile smjernice o tome kada bi bilo primjereno utvrditi čimbenike koji dovode do relativno visokih ili čak znatnih razina toksinâ vrsta Alternaria u hrani, potrebno je utvrditi indikativne vrijednosti za hranu na temelju podataka dostupnih u bazi podataka EFSA-e. Indikativne razine utvrđene su samo za hranu za koju je dostupno dovoljno podataka o prisutnosti.

                  (6)

                  Stoga je primjereno preporučiti da se prate toksini vrsta Alternaria u hrani i utvrde čimbenici koji dovode do njihovih visokih razina u određenoj hrani,

            DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

                  (1)

                  Države članice trebale bi u bliskoj suradnji sa subjektima u poslovanju s hranom pratiti toksine vrsta Alternaria – alternariol, alternariol monometil eter i tenuazonsku kiselinu – u hrani, posebno u prerađenim proizvodima od rajčice, mljevenoj paprici, sjemenkama sezama, sjemenkama suncokreta, suncokretovu ulju, orašastim plodovima, sušenim smokvama i hrani na bazi žitarica za dojenčad i malu djecu. Ako je moguće, trebalo bi analizirati i druge toksine vrsta Alternaria te o rezultatima izvijestiti Europsku agenciju za sigurnost hrane.

                  (2)

                  Kako bi se osigurala reprezentativnost uzoraka, države članice trebale bi slijediti odgovarajuće postupke uzorkovanja utvrđene u Uredbi Komisije (EZ) br. 401/2006 od 23. veljače 2006 (3). Za prerađene proizvode od rajčice postupak uzorkovanja trebalo bi provoditi u skladu s pravilima utvrđenima u dijelu H (tekući proizvodi) ili dijelu I. (kruti proizvodi) Priloga I. Uredbi Komisije (EZ) br. 401/2006. Ako postupak uzorkovanja koji primjenjuje subjekt u poslovanju s hranom odstupa od postupka iz Uredbe (EZ) br. 401/2006, to bi uzorkovanje i dalje trebalo biti reprezentativno za seriju.

                  (3)

                  Za određivanje alternariola i alternariol monometil etera LOQ ne bi trebao biti veći od 2 μg/kg u hrani na bazi žitarica za dojenčad i malu djecu i 4 μg/kg u ostaloj hrani, a za određivanje tenuazonske kiseline LOQ ne bi trebao biti veći od 20 μg/kg u svoj hrani.

                  (4)

                  Države članice, uz aktivno sudjelovanje subjekata u poslovanju s hranom, trebale bi provesti istraživanja u cilju utvrđivanja čimbenika koji dovode do tih razina koje su iznad indikativnih razina i učinaka prerade na razinu tih toksina vrsta Alternaria, kako je navedeno u Prilogu ovoj Preporuci.

                  (5)

                  Države članice i subjekti u poslovanju s hranom trebali bi do 30. lipnja svake godine EFSA-i dostaviti podatke za prethodnu godinu radi njihove kompilacije u jednu bazu podataka u skladu sa zahtjevima iz Smjernica EFSA-e za standardni opis uzorka (SSD) za hranu i hranu za životinje i dodatnim posebnim zahtjevima EFSA-e za izvješćivanje (4).

         Sastavljeno u Bruxellesu 5. travnja 2022.

               Za Komisiju

            Stella KYRIAKIDES

               Članica Komisije

         (1)  Odbor EFSA-e za kontaminante u prehrambenom lancu (CONTAM); Scientific Opinion on the risks for animal and public health related to the presence of Alternaria toxins in feed and food (Znanstveno mišljenje o rizicima za zdravlje životinja i javno zdravlje povezanima s prisutnošću toksinâ vrsta Alternaria u hrani i hrani za životinje). EFSA Journal 2011.; 9(10):2407. [97 str.] doi:10.2903/j.efsa.2011.2407. Dostupno na: www.efsa.europa.eu/efsajournal

         (2)  EFSA, Arcella D, Eskola M i Gómez Ruiz JA, 2016. Scientific Report on the Dietary exposure assessment to Alternaria toxins in the European population (Znanstveno izvješće o procjeni prehrambene izloženosti europskog stanovništva toksinima vrsta Alternaria). EFSA Journal 2016.; 14(12):4654, 32 str. doi:10.2903/j.efsa.2016.4654.

         (3)  Uredba Komisije (EZ) br. 401/2006 od 23. veljače 2006. o utvrđivanju metoda uzorkovanja i analize za službenu kontrolu razina mikotoksina u hrani (SL L 70, 9.3.2006., str. 12.).

         (4)  https://www.efsa.europa.eu/en/call/call-continuous-collection-chemical-contaminants-occurrence-data-0

         PRILOG
         Indikativna razina za alternariol, alternariol monometil eter i tenuazonsku kiselinu u određenoj hrani, na temelju dostupnih podataka u bazi podataka EFSA-e, iznad koje je potrebno provesti istraživanja, o čimbenicima koji dovode do prisutnosti toksinâ vrsta Alternaria ili o učinku prerade hrane. Indikativne razine nisu razine sigurnosti hrane.

                     Hrana

                     Alternariol (AOH)
                     (μg/kg)

                     Alternariol monometil eter (AME)
                     (μg/kg)

                     Tenuazonska kiselina (TeA)
                     (μg/kg)

                     Prerađeni proizvodi od rajčice

                     10

                     5

                     500

                     Mljevena paprika

                     -

                     -

                     10 000

                     Sjemenke sezama

                     30

                     30

                     100

                     Sjemenke suncokreta

                     30

                     30

                     1 000

                     Suncokretovo ulje

                     10

                     10

                     100

                     Orašasti plodovi

                     -

                     -

                     100

                     Suhe smokve

                     -

                     -

                     1 000

                     Hrana na bazi žitarica za dojenčad i malu djecu

                     2

                     2

                     500