               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 27.7.2016.
            COM(2016) 517 final
            Preporuka za
            PROVEDBENU ODLUKU VIJEĆAo izricanju novčane kazne Španjolskoj zbog nepoduzimanja učinkovitih mjera radi smanjenja prekomjernog deficita

               Preporuka za

               PROVEDBENU ODLUKU VIJEĆA

               o izricanju novčane kazne Španjolskoj zbog nepoduzimanja učinkovitih mjera radi smanjenja prekomjernog deficita

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1173/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o učinkovitoj provedbi proračunskog nadzora u europodručju, a posebno njezin članak 6.,

               budući da:

               (1)Vijeće je odlukom donesenom 12. srpnja 2016. utvrdilo da Španjolska nije poduzela nikakve učinkovite mjere kako bi smanjila prekomjerni deficit kao odgovor na Preporuku Vijeća od 21. lipnja 2013. na temelju članka 126. stavka 7. Ugovora.

               (2)Nakon odluke Vijeća na temelju članka 126. stavka 8. Ugovora kojom se utvrđuje da Španjolska nije poduzela učinkovite mjere radi smanjenja prekomjernog deficita, Komisija bi Vijeću trebala predložiti izricanje novčane kazne.

               (3)Novčana kazna koju bi trebalo izreći Španjolskoj u načelu bi trebala iznositi 0,2 % njezina BDP-a u prethodnoj godini, no njezin se iznos može smanjiti ili se ona može ukinuti zbog iznimnih gospodarskih okolnosti ili nakon obrazloženog zahtjeva predmetne države članice.

               (4)BDP Španjolske iznosio je 1 081,19 milijardi eura u 2015., a 0,2 % njezina BDP-a iznosilo bi 2 162,38 milijuna eura.

               (5)U skladu s člankom 2. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1173/2011 „iznimne ekonomske prilike” znači okolnosti u kojima se višak državnog deficita iznad referentne vrijednosti smatra iznimnim u smislu članka 126. stavka 2. točke (a) druge alineje UFEU-a i kako je to navedeno u Uredbi Vijeća (EZ) br. 1467/97. U skladu s potonjom uredbom višak državnog deficita izniman je ako proizlazi i. iz neuobičajenog događaja koji je izvan kontrole predmetne države članice i ima znatan učinak na financijski položaj opće države ili ii. iz snažnog gospodarskog pada, što znači negativna godišnja stopa rasta BDP-a ili kumulativni gubitak proizvodnje tijekom dugotrajnog razdoblja vrlo niskog godišnjega rasta BDP-a u odnosu na njegov potencijalni rast.

               (6)Procjenom primjene navedenih uvjeta na Španjolsku dolazi se do sljedećih zaključaka:

               Nakon deset uzastopnih tromjesečja negativnog rasta realnog BDP-a gospodarski rast pokrenuo se u trećem tromjesečju 2013. Rast realnog BDP-a dostigao je 1,4 % u 2014. te se povećao na 3,2 % u 2015. Prema ažuriranoj proljetnoj prognozi Komisije 2016. očekuje se da će rast realnog BDP-a dosegnuti 2,9 % u 2016. Riječ je o povećanju za 0,3 postotna boda u odnosu na proljetnu prognozu Komisije 2016., koje je potaknuto javnom i privatnom potrošnjom većom od očekivane u prvom tromjesečju godine. Prema tome, u razdoblju koje je obuhvaćeno Preporukom Vijeća od 21. lipnja 2013. (2013. – 2016.) nije bilo snažnog pada gospodarske aktivnosti.

               Nadalje, u razdoblju 2013. – 2016. nisu zabilježeni nikakvi neuobičajeni događaji izvan kontrole vlade koji su znatno utjecali na javne financije. Premda je španjolska inflacija zabilježila nižu razinu od očekivane, a u 2014. čak je bila negativna, njezin učinak na javne financije nije bio znatan jer je u velikoj mjeri nadoknađen rastom realnog BDP-a većim od očekivanog, a brzo otvaranje novih radnih mjesta i struktura rasta koji se temelji pretežno na poreznim prihodima doprinijeli su smanjenju deficita.

               (7)Dakle, ne postoje iznimne gospodarske okolnosti koje bi zahtijevale smanjenje iznosa novčane kazne.

               (8)Španjolska je 13. srpnja 2016. dostavila obrazloženi zahtjev u kojem se od Komisije zahtijeva da Vijeću preporuči iznos novčane kazne jednak nuli. Španjolska je u prilog svojem zahtjevu navela sljedeće razloge:

               (9)Španjolska je podsjetila na važne rezultate u provedbi dalekosežnog reformskog programa usprkos vrlo zahtjevnom gospodarskom kontekstu, koji je odlučno doprinio snažnom oporavku gospodarske aktivnosti i otvaranju radnih mjesta te smanjivanju akumuliranih neravnoteža. Naglasila je i znatan fiskalni napor koji je proveden u razdoblju nakon krize te negativni učinak niske ili čak negativne inflacije na proces fiskalne prilagodbe i gospodarstvo u cjelini. Navedeni su i metodološki problemi zato što tekućom metodologijom navodno nije moguće ocijeniti usklađenost s Paktom o stabilnosti i rastu kako bi se uzeli u obzir neočekivani učinci negativne inflacije ili precizno izmjerio potencijalni rast BDP-a. Na kraju, Španjolska nabraja poduzete mjere i preuzete obveze u cilju smanjivanja javnog deficita u 2016. te potvrđuje svoju predanost smanjenju prekomjernog deficita u 2017.

               (10)Procjenom navedenih argumenata dolazi se do zaključaka nastavku.

               (11)Španjolsko se gospodarstvo posljednjih godina znatno promijenilo, zahvaljujući i reformama provedenima u zahtjevnom gospodarskom okruženju kojima su olakšane postojeće nefleksibilnosti tržišta rada i proizvoda. Uspješnim završetkom programa financijske pomoći u cilju rekapitalizacije financijskih institucija u Španjolskoj početkom 2014. i temeljitim strukturnim reformama koje su provedene u isto vrijeme stvoreni su zdravi temelji za gospodarski oporavak. Španjolska je po završetku programa nastavila provoditi strukturne reforme, među ostalim i reformu okvira stečajnog postupka, dovršetak restrukturiranja bankarskog sektora, reformu javne uprave i stvaranje neovisnog fiskalnog vijeća. Tim je reformama, uz monetarnu politiku i ojačani okvir upravljanja europodručjem, ponovno otvoren put priljevu kapitala i boljim financijskim uvjetima. S pokretanjem rasta u drugoj polovini 2013. poboljšalo se unutarnje i vanjsko uravnoteženje, čemu je pridonio i rast konkurentnosti kao posljedica reformi. Oporavak prati intenzivno otvaranje novih radnih mjesta, čemu pridonosi nastavak ograničavanja plaća i učinak reformi tržišta rada. Bez obzira na napredak u pogledu uravnoteživanja gospodarstva, još su prisutni znatni izazovi jer i dalje visoka razina privatnog i javnog duga, koja se odražava u vrlo visokoj razini neto vanjskih obveza, izlaže zemlju rizicima koji proizlaze iz promjena raspoloženja tržišta, a vrlo visoka nezaposlenost i dalje sprječava gospodarsku prilagodbu.

               (12)Premda nije poduzela učinkovite mjere za rješavanje prekomjernog deficita u skladu s Preporukom Vijeća od 21. lipnja 2013., treba priznati da je Španjolska već uložila znatne fiskalne napore radi smanjenja svojeg prekomjernog deficita u proračunu za 2012. te u manjoj mjeri u proračunu za 2013. Nakon znatnog fiskalnog strukturnog napora slijedila je iscrpljenost zbog konsolidacije koju je Vijeće istaklo u svojoj Preporuci od 12. srpnja 2016., a pojavila se nakon teških gospodarskih uvjeta koji su ugrozili socijalnu koheziju. Doista, Španjolska, usprkos snažnom oporavku gospodarstva od trećeg tromjesečja 2013., i dalje trpi nepovoljne gospodarske uvjete tijekom razdoblja obuhvaćenog posljednjom preporukom Vijeća. Proizvodni jaz dosegao je -8.5 % potencijalnog BDP-a u 2013., ali je, bez obzira na nagli oporavak, u 2015. i dalje bio negativan i iznosio je -4.0 %. Stopa nezaposlenosti dosegla je najvišu vrijednost od 26,1 % u 2013., a socijalna isključenost i nejednakost pogoršale su se nakon krize te se ukupni udio ljudi koji su izloženi riziku od siromaštva i socijalne isključenosti popeo na 29,2 % u 2014., što je jedna od najviših stopa u EU-u.

               (13)U tom su kontekstu neke mjere poduzete posljednjih godina, čiji je izravan učinak na javne financije bio negativan, mogle doprinijeti rastu i zaposlenosti srednjoročno i dugoročno, a time i održivosti javnih financija. Stalnom deficitu proračuna opće države doprinijeli su i oslobođenja od plaćanja doprinosa za socijalnu sigurnost i rabati, ali je na taj način u određenoj mjeri zadržana socijalna kohezija usmjeravanjem na osobe s niskim primanjima, radnike slabijih kvalifikacija i nove ugovore o radu na neodređeno vrijeme. Porezne reforme donesene krajem 2014., premda nisu bile u potpunosti pokrivene sredstvima, bile su usmjerene pojednostavnjenju strukture poreza te poboljšanju poreznog upravljanja i jednakosti.

               (14)Dobrodošla je činjenica što je španjolska vlada, u statusu tehničke vlade, nakon Preporuke Komisije od 9. ožujka 2016. o mjerama koje Španjolska treba poduzeti kako bi osigurala pravodobno smanjenje prekomjernog deficita u 2016. poduzela mjere za smanjenje deficita. Konkretno je vlada, kako bi u domaćem zakonodavstvu provela odredbe o primjeni fiskalne discipline na razini regionalnih vlada, 6. travnja od 12 regionalnih vlada zatražila da odobre smanjenja odobrenih proračunskih sredstava kako bi se osiguralo poštovanje njihovih ciljeva u pogledu deficita za 2016. Premda su smanjenja rashoda za 2016. koja su te vlade dosad donijele znatno ispod očekivanog iznosa navedenog u programu stabilnosti 2016., španjolska središnja vlada odobrila je smanjenje odobrenih proračunskih sredstava za oko 0,2 % BDP-a. Španjolska tehnička vlada najavila je 13. srpnja svoju predanost provedbi budućih dobrodošlih mjera za za smanjenje deficita. S prihodovne strane predviđene su izmjene zakona o porezu na dobit poduzeća, koje će se donijeti čim se uspostavi nova vlada, kako bi se nadoknadio gubitak prihoda od oko 0,5 % BDP-a koji se očekuje u 2016. nakon izmjena uredbe o plaćanju u obrocima (pagos fraccionados) poreza na dobit poduzeća, čime bi se osigurao prihod od poreza na dobit poduzeća na razini koja se očekuje u programu stabilnosti 2016. S rashodovne strane pomicanjem datuma zaključenja fiskalne godine za središnju vladu, donesenim 14. srpnja, može se ograničiti kretanje rashoda u drugoj polovini 2016. Te su mjere i dalje podložne znatnim rizicima provedbe, posebno u pogledu pravodobnog donošenja potrebnih izmjena zakona o porezu na dobit poduzeća u parlamentu, a nije poznato hoće li se njima uspjeti nadoknaditi očekivani manjak prihoda od poreza na dobit poduzeća. Vlada se obvezala i donijeti dodatne mjere protiv poreznih prijevara.

               (15)U obrazloženom zahtjevu Komisiji Španjolska je istaknula i negativni učinak niske ili čak negativne inflacije na proces fiskalne prilagodbe i gospodarstvo u cjelini. Kako se navodi u Odluci Vijeća od 12. srpnja 2016., inflacija u Španjolskoj u razdoblju 2013. – 2015. (kako je izmjerena deflatorom BDP-a) doista je bila znatno ispod vrijednosti u osnovnom makroekonomskom scenariju na kojem se ta preporuka temelji (u 2014. je čak bila i negativna, -0,4 %). Međutim negativan učinak niske ili čak negativne inflacije na fiskalne rezultate Španjolske uglavnom je ublažen rastom realnog BDP-a koji je bio veći od očekivanog.

               (16)Španjolska navodi i metodološke probleme zato što tekućom metodologijom ocjenjivanja provedbe konkretne mjere navodno nije moguće uzeti u obzir neočekivane učinke negativne inflacije ili precizno izmjeriti potencijalni rast BDP-a. U pogledu moguće preniske procjene strukturnog napora Španjolske treba imati na umu da Komisija pri procjeni potencijalnog rasta primjenjuje zajednički dogovorenu metodologiju funkcije proizvodnje, koju je potvrdilo Vijeće. U pogledu učinka negativne inflacije Komisija u analizi potvrđuje da metodologija dogovorena za fiskalni nadzor – koja se temelji na ispravku iznosa ukupnog salda procjenama potencijalne proizvodnje – u slučaju šoka negativne inflacije može dovesti do preniske procjene strukturnog napora. Taj se pristup međutim nadopunjuje tzv. mjerenjem fiskalnog napora odozdo prema gore, kojim se ocjenjuje jesu li ostvareni ciljevi u pogledu rashoda te jesu li provedene planirane diskrecijske mjere s prihodovne strane. Za razliku od promjene strukturnog salda, navedenim će se mjerenjem odozdo prema gore fiskalni napor nakon dezinflacijskog šoka vjerojatno previsoko procijeniti. U slučaju Španjolske primjenom metodologije odozdo prema gore pokazuje se da u razdoblju 2013. – 2015. nije ostvaren nikakav kumulativni napor, u suprotnosti s preporučenim kumulativnim strukturnim naporom od 3,0 % BDP-a.

               (17)Uzimajući u obzir obrazloženi zahtjev Španjolske te prethodne argumente, a posebno duboke strukturne reforme koje je španjolska vlada provodila od 2012. i koje se i dalje provode, zahtjevno gospodarsko okruženje tijekom razdoblja obuhvaćenog Preporukom Vijeća iz lipnja 2013., predanosti smanjenju deficita koju je u obrazloženom zahtjevu navela španjolska tehnička vlada te konsolidacijske mjere koje su uvedene nakon Preporuke Komisije od 9. ožujka 2016. koje Španjolska treba poduzeti kako bi osigurala pravodobno smanjenje prekomjernog deficita, smatra se da je opravdano ukidanje novčane kazne od 0,2 % BDP-a.

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Ukida se novčana kazna Španjolskoj u iznosu od 0,2 % BDP-a zbog nepoduzimanja učinkovitih mjera kao odgovor na Preporuku Vijeća od 21. lipnja 2013.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Kraljevini Španjolskoj.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Vijeće

                  Predsjednik


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.5.2015.
            COM(2015) 244 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            kojom se utvrđuje da Ujedinjena Kraljevina nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 2. prosinca 2009.
            {SWD(2015) 112 final}

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               kojom se utvrđuje da Ujedinjena Kraljevina nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 2. prosinca 2009.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 126. stavak 8.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)U skladu s člankom 126. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) države članice moraju izbjegavati prekomjerne državne deficite.

               (2)U skladu sa stavkom 4. Protokola (br. 15) o određenim odredbama koje se odnose na Ujedinjenu Kraljevinu Velike Britanije i Sjeverne Irske, obveza izbjegavanja prekomjernog deficita opće države iz članka 126. stavka 1. UFEU-a ne primjenjuje se na Ujedinjenu Kraljevinu, osim ako uvede euro. U stavku 5. Protokola predviđa se da Ujedinjena Kraljevina treba nastojati izbjeći prekomjeran državni deficit.

               (3)Pakt o stabilnosti i rastu temelji se na cilju zdravih državnih financija kao sredstvu jačanja uvjeta za stabilnost cijena i snažan održivi rast koji dovodi do otvaranja novih radnih mjesta. Pakt o stabilnosti i rastu uključuje Uredbu Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita
                  1
               , koja je donesena kako bi se olakšalo brzo smanjenje prekomjernih deficita opće države.

               (4)Vijeće je 8. srpnja 2008. u skladu s člankom 104. stavkom 6. Ugovora o osnivanju Europske zajednice (UEZ) odlučilo da u Ujedinjenoj Kraljevini postoji prekomjeran deficit i izdalo joj je preporuke za smanjenje prekomjernog deficita najkasnije do financijske godine 2009./2010., u skladu s člankom 104. stavkom 7. UEZ-a i člankom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97. Vijeće je utvrdilo i da je rok za poduzimanje učinkovitog djelovanja 8. siječnja 2009.
                  2
               .

               (5)U skladu s odredbama članka 104. stavka 8. UEZ-a Vijeće je 27. travnja 2009. odlučilo da Ujedinjena Kraljevina nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na preporuku Vijeća od 8. srpnja 2008.

               (6)Ustanovivši da je proračunsko stanje Ujedinjene Kraljevine u financijskoj godini 2009./2010. posljedica provedbe mjera u vrijednosti od oko 1,5 % BDP-a, koje su bile primjeren odgovor na Europski plan za gospodarski oporavak, i slobodne upotrebe automatskih stabilizatora, Vijeće je u skladu s člankom 126. stavkom 7. UFEU-a izdalo revidirane preporuke za Ujedinjenu Kraljevinu, kako su donesene 2. prosinca 2009., uz preporuku da bi Ujedinjena Kraljevina trebala okončati stanje prekomjernog deficita do financijske godine 2014./2015. Konkretno, kako bi se deficit opće države smanjio na manje od 3 % BDP-a na uvjerljiv i održiv način, Ujedinjenoj Kraljevini preporučeno je da učini sljedeće: (a) provede fiskalne mjere u financijskoj godini 2009./2010. kako su planirane u proračunu za 2009., izbjegavajući daljnje mjere kojima se doprinosi pogoršanju javnih financija, te započne konsolidaciju u financijskoj godini 2010./2011. kako bi deficit do financijske godine 2014./2015. bio manji od referentne vrijednosti; (b) osigura prosječan godišnji fiskalni napor od 1,75 % BDP-a u razdoblju od financijske godine 2010./2011. do financijske godine 2014./2015., što bi također trebalo doprinijeti smanjenju udjela bruto državnog duga i njegovu približavanju referentnoj vrijednosti zadovoljavajućom brzinom na način da se ponovno uspostavi primjerena razina primarnog suficita; (c) razradi dodatne mjere koje su potrebne za smanjenje prekomjernog deficita do financijske godine 2014./2015. budu li to dopuštali ciklički uvjeti te ubrza smanjenje deficita ako gospodarski ili proračunski uvjeti budu bolji nego što se trenutačno očekuje. U svojim preporukama Vijeće je utvrdilo da je rok za poduzimanje učinkovitog djelovanja 2. lipnja 2010. u skladu s odredbama članka 3. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1467/97.

               (7)Komisija je 6. srpnja 2010. na temelju Komisijine proljetne prognoze 2010. zaključila da je Ujedinjena Kraljevina poduzela učinkovito djelovanje u skladu s preporukom Vijeća od 2. prosinca 2009. i smatrala je da u tom trenutku nisu potrebni dodatni koraci u postupku u slučaju prekomjernog deficita.

               (8)Provedena je nova ocjena djelovanja koje je poduzela Ujedinjena Kraljevina za smanjenje prekomjernog deficita do financijske godine 2014./2015. kao odgovor na preporuku Vijeća u skladu s člankom 126. stavkom 7. UFEU-a te su doneseni sljedeći zaključci:

               –Zbog svjetske gospodarske i financijske krize u financijskoj godini 2008./2009. Ujedinjena Kraljevina zabilježila je velik pad rasta realnog BDP-a, koji je utjecao i na javne financije. Deficit opće države u financijskoj godini 2009./2010. porastao je na 10,9 % BDP-a. To je uvelike uzrokovano padom prihoda i većim rashodima za socijalno osiguranje zbog smanjenja gospodarske aktivnosti i poticajnih mjera koje je vlada najavila za financijsku godinu 2009./2010. Provedenim planom konsolidacije, koji je prvenstveno obuhvaćao rezanje potrošnje, zabilježeno je smanjenje deficita.

               –U financijskoj godini 2010./2011. deficit opće države iznosio je 9,1 % BDP-a. Mjere provedene te godine temelje se na izvješću o preliminarnom proračunu iz 2009., koje je najavljeno u prosincu, proračunu iz ožujka i drugom hitnom proračunu iz lipnja, koji je donesen nakon općih izbora. U listopadu 2010. objavljena je i revizija potrošnje. Mjere su većinom provedene u kasnijoj fazi i uglavnom su se odnosile na rezanje potrošnje, a ne na povećanje poreza. U razdoblju do financijske godine 2014./2015., planovi konsolidacije nisu znatno izmijenjeni na temelju proračunâ iz ožujka, jesenskih predviđanja i revizije potrošnje. Program je proveden u razdoblju od pet godina, a prvenstveno je obuhvaćao znatne rezove potrošnje tijela državne uprave te zamrzavanja plaća i rezove potrošnje za socijalnu skrb. Glavne najavljene mjere u pogledu oporezivanja uključivale su povećanje osnovne stope PDV-a, uvođenje i povećanja poreza na banke, veće doprinose za socijalno osiguranje, smanjenja stope poreza na dobit, povećanja olakšice za porez na osobni dohodak, smanjenja stopa trošarina i mjere u pogledu izbjegavanja poreza. Od financijske godine 2012./2013. na iznos deficita povoljno djeluju i prijenosi dividendi iz britanske središnje banke Bank of England putem Instrumenta za kupnju imovine. Na temelju provedbe planova konsolidacije nominalni deficit smanjivao se svake godine na 7,7 % BDP-a u financijskoj godini 2011./2012., na 7,6 % BDP-a u 2012./2013., na 5,9 % BDP-a u 2013./2014. te na 5,2 % BDP-a u 2014./2015. Strukturni deficit iznosio je 7,0 % BDP-a u financijskoj godini 2010./2011., 5,9 % BDP-a u 2011./2012. i u 2012./2013., 4,6 % BDP-a u 2013./2014. te 4,7 % BDP-a u 2014./2015.

               –Prosječni strukturni napor iznosio je 0,7 % BDP-a u razdoblju od financijske godine 2010./2011. do financijske godine 2014./2015. Ako se uzme u obzir učinak revizija potencijalnog rasta proizvodnje između trenutačne prognoze i prognoze na kojoj se temelje preporuke Vijeća od 2. prosinca 2009. te učinak kretanja prihoda u usporedbi sa standardnim elastičnostima u odnosu na rast BDP-a, prosječni se godišnji prilagođeni strukturni napor procjenjuje na 1,1 % BDP-a, što je niže od prosječnog godišnjeg fiskalnog napora od 1,75 % koji je preporučilo Vijeće.

               –Procijenjeni kumulativni opseg diskrecijskih mjera konsolidacije provedenih od donošenja izvješća o preliminarnom proračunu iz 2009. do jesenskog predviđanja iz 2014. iznosi otprilike 3,5 % BDP-a u razdoblju od financijske godine 2010./2011. do financijske godine 2014./2015.

               –Bruto dug opće države nastavio se povećavati tijekom razdoblja provođenja postupka u slučaju prekomjernog deficita i u financijskoj godini 2014./2015. dosegao je 88,4 % BDP-a. To pogoršanje stope duga ponajviše je uzrokovao ukupni deficit, ali i intervencije u financijskom sektoru.

               (9)Zbog toga se zaključuje da, unatoč uspostavi i provedbi programa konsolidacije, Ujedinjena Kraljevina nije okončala stanje prekomjernog deficita do financijske godine 2014./2015. Osim toga, Ujedinjena Kraljevina nije ostvarila prosječni fiskalni napor od 1,75 % koji je Vijeće preporučilo 2. prosinca 2009. Odgovor Ujedinjene Kraljevine na preporuku Vijeća u skladu s člankom 126. stavkom 7. UFEU-a od 2. prosinca 2009. nije bio zadovoljavajući,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Ujedinjena Kraljevina nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na preporuku Vijeća u skladu s člankom 126. stavkom 7. UFEU-a od 2. prosinca 2009.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Ujedinjenoj Kraljevini Velike Britanije i Sjeverne Irske.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 6.

                     (2)
                  Svi dokumenti povezani s postupkom u slučaju prekomjernog deficita za Ujedinjenu Kraljevinu dostupni su na sljedećem web-mjestu:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/uk_en.htm


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 27.7.2016.
            COM(2016) 520 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o pozivanju Portugala da poduzme mjere za smanjenje deficita koje se smatraju potrebnima za ispravljanje stanja prekomjernog deficita
            {SWD(2016) 264 final}

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o pozivanju Portugala da poduzme mjere za smanjenje deficita koje se smatraju potrebnima za ispravljanje stanja prekomjernog deficita

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 126. stavak 9.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)U skladu s člankom 126. Ugovora o funkcioniranju Europske unije države članice dužne su izbjegavati prekomjerni državni deficit.

               (2)Pakt o stabilnosti i rastu temelji se na cilju zdravih državnih financija kao sredstvu jačanja uvjeta za stabilnost cijena i snažan održivi rast koji dovodi do otvaranja novih radnih mjesta. Pakt o stabilnosti i rastu uključuje Uredbu Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita
                  1
               , koja je donesena radi poticanja brzog smanjenja prekomjernih deficita opće države.

               (3)U skladu s člankom 104. stavkom 6. Ugovora o osnivanju Europske zajednice (UEZ) Vijeće je 2. prosinca 2009. utvrdilo da u Portugalu postoji prekomjerni deficit te je, u skladu s člankom 104. stavkom 7. UEZ-a i člankom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97, izdalo preporuku za smanjenje deficita najkasnije do 2013. Nakon što je portugalska vlada zatražila financijsku pomoć od Europske unije, država članica čija je valuta euro i Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), Vijeće je Portugalu odobrilo financijsku pomoć
                  2
               . Komisija i portugalska vlada potpisale su 17. svibnja 2011. memorandum o razumijevanju o posebnom uvjetovanju ekonomske politike („memorandum o razumijevanju”). Od tada je na temelju članka 126. stavka 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Vijeće Portugalu uputilo dvije nove preporuke (9. listopada 2012. i 21. lipnja 2013.), u kojima je rok za smanjenje prekomjernog deficita produžen do 2014. odnosno 2015. U objema preporukama Vijeće je utvrdilo da je Portugal poduzeo učinkovito djelovanje, ali je došlo do neočekivanih nepovoljnih gospodarskih događaja sa znatnim nepovoljnim posljedicama za državne financije
                  3
               .

               (4)U skladu s odredbama članka 126. stavka 8. Ugovora Vijeće je 12. srpnja 2016. utvrdilo da Portugal nije poduzeo učinkovito djelovanje kao odgovor na preporuku Vijeća od 21. lipnja 2013.

               (5)Ako stvarni podaci na temelju Uredbe (EZ) br. 479/2009 upućuju na to da sudjelujuća država članica nije smanjila prekomjerni deficit u rokovima utvrđenima u preporuci izdanoj na temelju članka 126. stavka 7. Ugovora, Vijeće bi bez odgode trebalo donijeti odluku na temelju članka 126. stavka 9. Ugovora.

               (6)U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2016. predviđa se umjereni oporavak portugalskog gospodarstva. Predviđa se da će se realni BDP u 2016. povećati za 1,5 %, istom brzinom kao u 2015., uglavnom potaknut domaćom potražnjom u kontekstu još uvijek visokih makroekonomskih neravnoteža. Očekuje se da će se privatna potrošnja u 2016. početi smanjivati zbog visokih neizravnih poreza i neznatnog povećanja cijena energenata. Ne očekuje se da će se u srednjoročnom razdoblju održati snažnan oporavak potrošnje trajnih dobara iz prve polovine 2015. jer se predviđa da će štednju kućanstava opterećivati još uvijek visoka nezaposlenost i visoke razine duga. Ulaganja poduzeća znatno su se usporila još u drugoj polovini 2015. te se unatoč relativno visokoj stopi iskorištenosti kapaciteta ne očekuje da će uskoro ponovno bilježiti prethodnu stopu rasta. Očekuje se određeni rast ukupnih ulaganja u 2017. zahvaljujući sredstvima iz strukturnih fondova EU-a i poboljšanju uvjeta financiranja. Predviđa se rast izvoza na temelju rasta strane potražnje, a za uvoz se i dalje očekuje da će biti veći od izvoza. Zbog toga se predviđa da će vrijednost doprinosa neto trgovine rastu BDP-a i dalje biti neznatno negativna, no ipak u znatno manjoj mjeri nego što je to bio slučaj u 2015. Očekuje se da će se inflacija mjerena UIPC-om povećati za 0,7 % u 2016., uglavnom potaknuta visokim neizravnim porezima. Iako su se od objave proljetne prognoze negativni rizici za izglede povećali, podaci o prvom tromjesečju 2016. i preliminarne informacije o drugom tromjesečju općenito potvrđuju izglede prognoze za ostatak godine.

               (7)U skladu s Komisijinom proljetnom prognozom 2016.očekuje se da će se deficit opće države u 2016. smanjiti na 2,7 % BDP-a. U proračunu za 2016., koji je stupio na snagu 31. ožujka 2016., utvrđen je ciljni deficit od 2,2 % BDP-a, što je potvrđeno u programu stabilnosti za 2016.  Razlika između vladina cilja i Komisijine prognoze proizlazi iz činjenice da Komisija svoje prognoze temelji na manje optimističnom makroekonomskom scenariju koji podrazumijeva manje porezne prihode i veće socijalne rashode te na skromnijoj procjeni doprinosa nekih mjera konsolidacije, osobito onih koje se odnose na planirane uštede u intermedijarnoj potrošnji i ostalim tekućim rashodima. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2016. predviđa se da će se deficit opće države u 2017. smanjiti na 2,3 % BDP-a. Predviđeno poboljšanje deficita uglavnom se temelji na jednokratnoj mjeri u vrijednosti od 0,25 % BDP-a koja se odnosi na očekivani povrat jamstva izdanog banci Banco Privado Português (BPP). Ako se korigira za taj jednokratni proračunski učinak, predviđeni deficit iznosio bi 2,6 % BDP-a u 2017. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2016. i na temelju Komisijine procjene doprinosa mjera navedenih u proračunu za 2016. i programu stabilnosti za 2016. očekuje se smanjenje strukturnog deficita za 0,25 % BDP-a na godišnjoj razini u 2016. i 2017.

               (8)U razdoblju 2013. – 2015. udio bruto duga opće države u BDP-u uglavnom se stabilizirao te je iznosio 129,2 % u 2013., 130,2 % u 2014. i 129,0 % u 2015. Uzimajući u obzir znatne prilagodbe stanja i tokova u 2016. kojima se smanjuje dug i kontinuirane primarne suficite, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2016. predviđa se da će se udio duga u BDP-u u 2016. smanjiti na 126 %, a u 2017. na 124,5 %. Čini se da Portugal u kratkoročnom razdoblju neće biti izložen znatnim rizicima od fiskalnog stresa, ali ipak nisu isključeni kratkoročni izazovi (koji proizlaze iz bruto i neto javnog duga, bruto potreba za financiranjem, neto stanja međunarodnih ulaganja te razine i promjene udjela loših kredita ili općih potreba za kapitalom bankarskog sustava). No rizici bi mogli biti znatno veći u srednjoročnom razdoblju zbog visoke razine duga i velike osjetljivosti udjela duga na mogući rast kamatnih stopa i šokove negativnog nominalnog rasta. Ako se trajno održe primjerene razine strukturnog primarnog salda, u dugoročnom razdoblju ne očekuju se rizici za održivost zahvaljujući mirovinskim reformama provedenima u prethodnim razdobljima
                  4
               .

               (9)Na temelju mjera fiskalne politike koje su donesene u okviru proračuna za 2016. deficit opće države u 2016. iznosio bi manje od 3 % BDP-a. Međutim, u skladu s Komisijinom proljetnom prognozom 2016. granica sigurnosti u pogledu prekoračenja referentne vrijednosti utvrđene Ugovorom nije velika. S obzirom na visoku razinu neizvjesnosti u pogledu ekonomskih i proračunskih kretanja, preporučene bi proračunske ciljeve za godinu u kojoj se mora ostvariti smanjenje trebalo utvrditi na razini znatno nižoj od referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđene Ugovorom kako bi se zajamčilo trajno smanjenje prekomjernog deficita u propisanom roku.

               (10)U skladu s člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1467/97 u odluci Vijeća kojom se određena država članica poziva da poduzme mjere za smanjenje deficita u skladu s člankom 126. stavkom 9. Ugovora, Vijeće od države članice zahtijeva ostvarenje godišnjih proračunskih ciljeva, koji su na temelju predviđanja iz poziva usklađeni s minimalnim godišnjim poboljšanjem ciklički prilagođenog salda u iznosu od najmanje 0,5 % BDP-a, što je referentna vrijednost, ako se ne uzmu u obzir jednokratne i privremene mjere Budući da se ta odluka Vijeća kojom se poziva na poduzimanje mjera donosi u drugoj polovini godine i uzimajući u obzir aktualna Komisijina predviđanja iz proljetne prognoze, opravdano je u 2016. očekivati nepromijenjeni strukturni saldo čime će se osigurati dostatna granica sigurnosti u pogledu trajnog smanjenja prekomjernog deficita.

               (11)Stoga bi za vjerodostojno i održivo kretanje deficit opće države u Portugalu morao iznositi 2,5 % BDP-a u 2016., što je u skladu s nepromijenjenim strukturnim saldom u odnosu na 2015. Tim se proračunskim ciljevima uzima u obzir potreba da se sekundarni učinci fiskalne konsolidacije na javne financije nadoknade putem njihova učinka u širem ekonomskom kontekstu.

               (12)Proračunski cilj koji podrazumijeva predloženo kretanje prilagodbe ne obuhvaća mogući izravni fiskalni učinak mogućih mjera potpore bankama u drugoj polovini 2016. Razlog tome visoka je razina neizvjesnosti u pogledu učinkovite provedbe i statističkog bilježenja tih mjera, a time i njihova mogućeg učinka na deficit i dug. Cilj svih mogućih mjera potpore bankarskom sektoru trebao bi biti ograničenje fiskalnog učinka na minimum kako bi se osigurala održivost duga.

               (13)Kako bi se postigli proračunski ciljevi koje podrazumijeva predloženo kretanje prilagodbe, u 2016. su potrebne dodatne mjere konsolidacije s predviđenim učinkom u iznosu od 0,25 % BDP-a uzimajući u obzir i strukturno pogoršanje koje je utvrđeno u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2016. Portugal mora provesti mjere navedene u proračunu za 2016. te uvesti mehanizam kontrole rashoda u javnoj nabavi robe i usluga, što je trenutačno istaknuto u programu stabilnosti za 2016. Te bi uštede trebalo dopuniti drugim mjerama strukturne naravi koje bi mogle biti usmjerene na prihodovnu stranu s ciljem povećanja prihoda od neizravnog oporezivanja proširenjem porezne osnovice i smanjenjem poreznih rashoda. To bi se moglo postići tako da se prilagodi još uvijek raširena primjena smanjenih stopa PDV-a.

               (14)Nadalje, Portugal bi trebao ojačati strukturne reforme radi poboljšanja konkurentnosti i dugoročnog održivog rasta u skladu s preporukama Vijeća upućenima Portugalu u kontekstu europskog semestra, a osobito onih koje se odnose na ispravljanje njegovih prekomjernih makroekonomskih neravnoteža. Kako bi se ojačala otpornost javnih financija u Portugalu, posebno su potrebne dodatne fiskalne i strukturne mjere. Pravovremena i stroga provedba izmijenjenog zakona o proračunskom okviru i zakona o kontroli preuzimanja obveza te dodatnih poboljšanja u ubiranju prihoda i kontroli rashoda mogu znatno pridonijeti ostvarenju i održanju dobrog fiskalnog položaja. Portugal bi trebao dostaviti jasno utvrđeni raspored i provesti mjere za plaćanje svih dugova i poboljšanje učinkovitosti zdravstvenog sustava, smanjiti oslanjanja mirovinskog sustava na proračunske transfere i osigurati fiskalne uštede pri restrukturiranju državnih poduzeća.

               (15)U skladu s člankom 126. stavkom 9. Ugovora Vijeće može, u okviru svoje odluke kojom poziva na djelovanje na temelju tog članka, od dotične države članice zatražiti podnošenje izvješća o prilagodbi u skladu s određenim rokovima. U skladu s člankom 5. stavkom 1.a Uredbe (EZ) br. 1467/97 izvješće države članice trebalo bi sadržavati ciljeve za državne rashode i prihode te se u njemu utvrđuju mjere fiskalne politike na rashodovnoj i na prihodovnoj strani i daju informacije o djelovanjima u okviru politika poduzetih kao odgovor na konkretne odluke Vijeća.  Kako bi se olakšalo praćenje poštovanje roka za provedbu preporuka sadržanih u ovom pozivu te roka za smanjenje prekomjernog deficita, od Portugala se zahtijeva da to izvješće podnese do 15. listopada 2016., istodobno sa svojim nacrtom proračunskog plana za 2017.

               (16)Portugal bi u istom roku trebao dostaviti i program ekonomskog partnerstva u skladu s člankom 9. stavkom 1. i člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. U programu ekonomskog partnerstva trebalo bi opisati mjere politika i strukturne reforme potrebne za osiguranje učinkovitog i trajnog smanjenja prekomjernog deficita, kao nastavak nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti, uzimajući u potpunosti u obzir preporuke Vijeća o provedbi integriranih smjernica za ekonomsku politiku i politiku zapošljavanja.

               (17)Osim toga, Portugal bi trebalo izvješćivati Komisiju i Gospodarski i financijski odbor kako je propisano člankom 10. Uredbe (EU) br. 473/2013 u skladu s odredbama utvrđenima Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 877/2013. Prvo bi se izvješće trebalo dostaviti do 15. siječnja 2017. te svaka tri mjeseca nakon toga.

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               1.Portugal okončava postojeće stanje prekomjernog deficita do 2016.

               2.Portugal u 2016. smanjuje deficit opće države na 2,5 % BDP-a. Taj cilj ne uključuje izravni učinak moguće potpore bankama. To poboljšanje deficita opće države u skladu je s  nepromijenjenim strukturnim saldom u odnosu na 2015., na temelju Komisijine proljetne prognoze 2016. Portugal sve neočekivane prihode iskorištava za ubrzanje smanjenja deficita i duga.

               3.Uz uštede koje su već uzete u obzir u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2016. Portugal donosi i u potpunosti provodi mjere konsolidacije u iznosu od 0,25 % BDP-a u 2016. Portugal prije svega u potpunosti provodi sve mjere konsolidacije navedene u proračunu za 2016., uključujući dodatnu kontrolu rashoda u javnoj nabavi robe i usluga koja je istaknuta u programu stabilnosti. Portugal te uštede dopunjuje dodatnim strukturnim mjerama kako bi se ostvario preporučeni strukturni napor.

               4.Portugal je spreman donijeti daljnje mjere ako se ostvare rizici za proračunske planove. Mjerama fiskalne konsolidacije osigurava se trajno poboljšanje salda opće države na način kojim se potiče rast.

               5.Kako bi se osiguralo trajno poboljšanje javnih financija, Portugal strogo provodi zakon o proračunskom okviru i zakon o kontroli preuzimanja obveza te uvodi dodatna poboljšanja u ubiranju prihoda i kontroli rashoda. Portugal dostavlja jasno utvrđeni raspored i provodi mjere za plaćanje svih dugova i poboljšanje učinkovitosti zdravstvenog sustava, smanjenje oslanjanja mirovinskog sustava na proračunske transfere i osiguranje fiskalne uštede pri restrukturiranju državnih poduzeća.

               Članak 2.

               6.Vijeće utvrđuje da do 15. listopada 2016. Portugal mora provesti učinkovito djelovanje i Vijeću i Komisiji dostaviti izvješće o poduzetom djelovanju kao odgovor na poziv Vijeća. U izvješću se navode ciljevi za državne rashode i prihode te utvrđuju diskrecijske mjere na rashodovnoj i na prihodovnoj strani, kao i informacije o djelovanjima poduzetima u skladu s člankom 1. stavkom 5.

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena Portugalskoj Republici.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 6.

                     (2)
                  Provedbena odluka Vijeća 2011/344/EU od 30. svibnja 2011. o odobrenju financijske pomoći Unije Portugalu, SL L 159, 17.6.2011., str. 88.

                     (3)
                  Svi dokumenti koji se odnose na postupak u slučaju prekomjernog deficita za Portugal dostupni su na sljedećem web-mjestu:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/portugal_en.htm

                     (4)
                  Europska komisija (2016.), „Fiscal Sustainability Report 2015” (Izvješće o fiskalnoj održivosti za 2015.), European Economy, Institutional Paper br. 018.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 29.10.2015.
            COM(2015) 547 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobrenju obnavljanja sudjelovanja Europske zajednice za atomsku energiju (Euratom) u Okvirnom sporazumu za međunarodnu suradnju u istraživanju i razvoju nuklearnoenergetskih sustava IV. generacije

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               Međunarodni forum za razvoj reaktora IV. generacije (GIF), kako je navedeno u Povelji o GIF-u, okvir je za međunarodnu suradnju u istraživanju i razvoju pokrenut na inicijativu SAD-a 2001. Njegova je svrha objediniti nastojanja da se razviju novi modeli nuklearnoenergetskih sustava kojima će se omogućiti pouzdana opskrba energijom te istovremeno na zadovoljavajući način obuhvatiti pitanja nuklearne sigurnosti, smanjenja otpada na najmanju moguću mjeru, neširenja nuklearnog oružja i zabrinutosti javnosti.

               Na temelju Odluke Komisije C(2002) 4287 od 4. studenoga 2002. Europska zajednica za atomsku energiju (dalje u tekstu: „Euratom”) pristupila je GIF-u potpisivanjem „Povelje o Međunarodnom forumu za razvoj reaktora IV. generacije” (dalje u tekstu: „Povelja”) 30. srpnja 2003. Povelju su 2001. potpisale prve zemlje potpisnice. Sudjelovanje Euratoma u Povelji produljeno je nakon Odluke Komisije C(2011) 4504 od 29. lipnja 2011. Tom je prilikom početno razdoblje od 10 godina zamijenjeno neograničenim razdobljem, koje se može prekinuti jednoglasnom odlukom. Ipak, svaki član (dakle i Euratom) može povući članstvo u GIF-u dostavom pisane obavijesti 90 dana unaprijed. Povelja ne sadržava odredbe o financijskoj razmjeni ili posebnim raspodjelama proračunskih sredstava između stranaka. Ona stoga ulazi u područje primjene članka 101. trećeg stavka Ugovora o Euratomu.

               U svrhu provedbe Povelje o GIF-u zemlje potpisnice sklopile su pravno obvezujući Okvirni sporazum za međunarodnu suradnju u istraživanju i razvoju nuklearnoenergetskih sustava IV. generacije kojim se utvrđuju uvjeti za suradnju i naknadne ugovore o sustavima i projektima.

               U skladu s člankom 101. drugim stavkom Ugovora o Euratomu i Odlukom Vijeća 14929/05 nakon koje je uslijedila Odluka Komisije C(2006) 7, Euratom je 24. siječnja 2006. pristupio Okvirnom sporazumu kad je propisno ovlašteni povjerenik potpisao ispravu o pristupanju (koja je potom položena u Organizaciji za gospodarsku suradnju i razvoj u Parizu 10. veljače 2006.). Zajednički istraživački centar potvrđen je kao koordinator sudjelovanja Zajednice u GIF-u pa stoga predstavlja Euratom kao njegovo „provedbeno tijelo”, u skladu s člankom III.2. Okvirnog sporazuma.

               Francuska i Ujedinjena Kraljevina već su bile stranke Okvirnog sporazuma. Kako bi se osigurala dosljednost, Odluci Vijeća 14929/05 priložena je sljedeća izjava Euratoma kojom se odobrava početno pristupanje Euratoma Sporazumu:

               „Kao stranka ovog Okvirnog sporazuma Euratom u potpunosti sudjeluje u svim suradnjama i vijećanjima na temelju ovog Okvirnog sporazuma i bilo kojeg ugovora o sustavu čiji je potpisnik. Euratom i države članice koje su stranke Okvirnog sporazuma – u ovom trenutku Francuska i Ujedinjena Kraljevina – uskladit će svoja stajališta prije donošenja bilo kakve važne odluke u provedbi Okvirnog sporazuma i odgovarajućih ugovora o sustavu.”

               Okvirni sporazum stupio je na snagu 28. veljače 2005. na razdoblje od deset godina, a produljen je 26. veljače 2015. kad su četiri stranke pristale da budu obvezane sporazumom o produljenju. Stoga je moguće da Euratom i ostali potpisnici koji nisu uspjeli na vrijeme završiti interne postupke odobrenja obnove sudjelovanje kasnijim potpisivanjem.

               2.AKTIVNOSTI EURATOMA NA TEMELJU OKVIRNOG SPORAZUMA

               U posljednjem je desetljeću GIF ostvario bitne pomake unutar čvrstog pravnog okvira za suradnju, na primjer, osmišljeni su i provedeni zajednički projekti koji su se temeljili na velikim ulaganjima u istraživanje i razvoj iz cijelog svijeta te su osmišljeni i/ili izrađeni demonstracijski prototipovi, npr. natrijem hlađeni brzi reaktor (SFR) u Francuskoj i Rusiji te reaktor vrlo visoke temperature u Kini (VHTR).

               Euratom je u to vrijeme bio vrlo aktivan u GIF-u i jedini je potpisnik koji sudjeluje u svih šest reaktorskih sustava (ugovori o sustavu) te u sve tri međusektorske radne skupine („sigurnost i pouzdanost”, „ekonomičnost” i „otpornost na širenje i fizička zaštita”). Predstavnici Euratoma predsjedaju trima od šest upravljačkih odbora za sustave (reaktor hlađen superkritičnom vodom, brzi reaktor hlađen olovom i brzi reaktor hlađen plinom), a u okviru svakog sustava postoje ugovori o projektima kojima je obuhvaćen tehnički dio posla. Euratom sudjeluje u većini ugovora o projektu s doprinosima koji potječu od izravnih i neizravnih mjera u okviru programa Euratoma za istraživanja i osposobljavanje.

               Potrebno je učiniti još mnogo toga prije no što sustavi IV. generacije postanu stvarnost. U idućem desetljeću aktivnost će biti usmjerena na:

               – nastavak istraživanja i razvoja sustava IV. generacije,

               – razvoj naprednih istraživačkih objekata,

               – uključivanje industrije u projektiranje sustava IV. generacije te

               – razvijanje radne snage za budućnost.

               Stoga je primjereno da Euratom nastavi sudjelovati u Okvirnom sporazumu te da pristane na njegovo produljenje putem namjenskog mehanizma produljenja iz članka XII. stavka 3.

               3.PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA

               Sporazum treba produljiti na temelju članka 101. drugog stavka Ugovora o Euratomu.

               U lipnju 2014., u ime depozitara (OECD), tehničko tajništvo GIF-a podijelilo je obavijest o produljenju Okvirnog sporazuma u kojem se potpisnicima nude tri mogućnosti produljenja:

               „1.
                     posebni postupak za produljenje – stranke se mogu dogovoriti da produlje trajanje Okvirnog sporazuma putem posebnog postupka utvrđenog u članku XII. stavku 3. Okvirnog sporazuma (1. mogućnost);

               2.
                     izmjena Sporazuma – ako se stranke ne mogu dogovoriti o 1. mogućnosti, mogu izmijeniti Okvirni sporazum postupkom utvrđenim u članku XII. stavku 4. (2. mogućnost);

               3.
                     istek i novi sporazum – najzad, ako se stranke ne mogu dogovoriti o produljenju ili izmjeni, mogu dopustiti da Okvirni sporazum istekne i sklopiti novi okvirni sporazum koji bi predstavljao novi međunarodni ugovor (3. mogućnost).”

               Provedbeno tijelo poduprlo je 1. mogućnost jer se ona činila kao najbrži način produljenja Sporazuma, a stranke su izričito predvidjele posebni postupak za produljenje koji se razlikuje od postupka za ostale izmjene. Dana 14. listopada 2014. misija SAD-a pri OECD-u (depozitar) drugim je strankama, uključujući provedbeno tijelo Euratoma (preko EEAS-a), dostavila na potpis u okviru posebnog postupka za produljenje nacrt sporazuma o produljenju Okvirnog sporazuma za međunarodnu suradnju u istraživanju i razvoju nuklearnoenergetskih sustava IV. generacije.

               Prvotna je namjera bila da skupina za politiku, u skladu s posebnim postupkom za produljenje, donese odluku o produljenju Okvirnog sporazuma za deset godina, tj. do 28. veljače 2025., na svojem sastanku 17. i 18. prosinca 2014., ili pisanim postupkom. Međutim, s obzirom na postupovne zahtjeve pojedinih stranaka (uključujući Euratom) te kako bi se zadržala razlika između sastanaka skupine za politiku GIF-a koji se održavaju pod okriljem Povelje o GIF-u s jedne strane i službenoga međuvladinog Okvirnog sporazuma s druge, skupina za politiku nije na tom sastanku raspravljala o produljenju.

               Nakon primjedbi i razgovora o postupku za produljenje i nacrtu sporazuma o produljenju, novi prijedlog sporazuma o produljenju donesen je nakon sastanka u prosincu 2014. uz potporu većine predstavnika stranaka. U rješenju je predloženo da bi produljenje trebalo stupiti na snagu nakon što najmanje tri stranke pristanu da budu njime obvezane. Četiri stranke (Francuska, Japan, Južna Koreja i Sjedinjene Američke Države) navele su da su sposobne i spremne pristati da budu obvezane do 28. veljače 2015. ili ranije, čime se omogućuje da sporazum o produljenju stupi na snagu do tog datuma.

               Druge su stranke smatrale da bi na temelju članka XII. stavka 3. postojećega Okvirnog sporazuma potpis svih stranaka do tog datuma (bez obzira na to je li podložan naknadnom prihvaćanju) značio njihov pristanak na produljenje. Provedbeno tijelo Euratoma upozorilo je da ne može pristati na taj način davanja pristanka. Druge su stranke ocijenile dovoljnim pismo provedbenog tijela Euratoma tajništvu depozitara u kojem se izražava potpora postupku za produljenje koji provode druge stranke.

               Četiri potpisnice potpisale su 26. veljače 2015. priloženi Sporazum o produljenju. On se može potpisati u ime Euratoma čim Vijeće odobri obnovu.

               Komisija smatra da je odluka o obnovi Okvirnog sporazuma važna te je stoga preko svojega provedbenog tijela uskladila stajalište sa stajalištem Francuske. (Ujedinjena Kraljevina u međuvremenu se povukla kao zasebna stranka Sporazuma, ali je i dalje njegova stranka kao dio Euratoma, što je slučaj i s ostalim državama članicama).

               Komisija smatra da je predložena obnova Okvirnog sporazuma prihvatljiva za Zajednicu te stoga dostavlja svoju preporuku za odluku Vijeća u skladu s člankom 101. drugim stavkom Ugovora o Euratomu.

               Za obnovu Sporazuma potrebna je podrška Vijeća jer će se Sporazumom i dalje utvrđivati jasni uvjeti kojima se uređuje istraživačka suradnja u GIF-u. Nadalje, razdoblje obnove obuhvaća više od dva programa Euratoma za istraživanja i osposobljavanje pa će biti potrebne najmanje dvije odluke Vijeća radi usmjeravanja sudjelovanja Euratoma u GIF-u u skladu s uredbama Vijeća o aktualnim i budućim programima Euratoma za istraživanje i osposobljavanje.

               Sudjelovanje Euratoma u GIF-u trebalo bi ostati u području primjene uredbi Vijeća o programu Euratoma za istraživanja i osposobljavanje. Kao što je navedeno u Povelji o GIF-u, svaka će članica samostalno odlučiti o prirodi svojeg sudjelovanja u aktivnostima GIF-a.

               Uredbom Vijeća (Euratom) br. 1314/2013 o programu za istraživanja i osposobljavanje Europske zajednice za atomsku energiju (2014. – 2018.) koji nadopunjuje Okvirni program za istraživanja i inovacije Obzor 2020. izričito se predviđa da provedbeno tijelo provodi svoje aktivnosti na temelju Okvirnog sporazuma GIF-a. Pod naslovom „Aktivnosti potrebne za postizanje ciljeva programa” u Prilogu I. Uredbi za „Izravna djelovanja JRC-a” navodi se sljedeće:

               „Kao provedbeno tijelo Euratoma za Međunarodni forum za razvoj reaktora IV. generacije (GIF), JRC će nastaviti koordinirati doprinos Zajednice GIF-u”.

               Pod naslovom „Međunarodna suradnja s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama” u pogledu Euratoma navodi se sljedeće:

               „Mora se nastaviti međunarodna suradnja u području nuklearnih istraživanja i inovacija, utemeljena na zajedničkim ciljevima i uzajamnom povjerenju, s ciljem postizanja jasnih i značajnih pogodnosti za Uniju i njezino okruženje. Kao doprinos ostvarivanju posebnih ciljeva navedenih u članku 3., Zajednica će nastojati učvrstiti znanstveno i tehničko stručno znanje Unije kroz sporazume o međunarodnoj suradnji te promicati pristup nuklearne industrije Unije novim tržištima u nastajanju. Aktivnosti međunarodne suradnje promicat će se kroz multilateralne okvire (kao što su IAEA, OECD, ITER, GIF) (...)”.

               Stoga se čini da se obnavljanje Okvirnog sporazuma smatra primjerenim u okviru doprinosa Euratoma Obzoru 2020.

               S obzirom na navedeno, Komisija predlaže da primjenom članka 101. drugog stavka Ugovora o Euratomu Vijeće donese priloženi nacrt preporuke za odluku Vijeća o odobrenju obnavljanja sudjelovanja Euratoma u Okvirnom sporazumu GIF-a te Komisiju ovlasti za potpisivanje priloženog Sporazuma o produljenju.

               4.PRORAČUNSKE IMPLIKACIJE [prema potrebi]

               nije primjenjivo

               5.NEOBVEZNI DIJELOVI [prema potrebi]

               nije primjenjivo

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobrenju obnavljanja sudjelovanja Europske zajednice za atomsku energiju (Euratom) u Okvirnom sporazumu za međunarodnu suradnju u istraživanju i razvoju nuklearnoenergetskih sustava IV. generacije

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 101. drugi stavak,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)Međunarodni forum za razvoj reaktora IV. generacije (GIF) okvir je za međunarodnu suradnju u istraživanju i razvoju pokrenut na inicijativu SAD-a 2001. Njegova je svrha objediniti nastojanja da se razviju novi modeli nuklearnoenergetskih sustava kojima će se omogućiti pouzdana opskrba energijom te istovremeno na zadovoljavajući način obuhvatiti pitanja nuklearne sigurnosti, smanjenja otpada na najmanju moguću mjeru, neširenja nuklearnog oružja i zabrinutosti javnosti.

               (2)Obnova sudjelovanja Euratoma u ovom Okvirnom sporazumu ne ovisi ni o kojoj odluci o opsegu sudjelovanja u raznim sustavima GIF-a i povezanim ugovorima o projektima. Euratom će samostalno odlučiti o prirodi svojega doprinosa (intelektualnog i financijskog) u aktivnostima GIF-a.

               (3)Dana 30. srpnja 2003., na temelju Odluke Komisije C(2002) 4287, Euratom se pridružio GIF-u potpisivanjem njegove Povelje, koju su prvi potpisnici potpisali 2001. Nakon Odluke Komisije C(2011) 4504 početno pristupanje Euratoma Povelji na deset godina produljeno je na neograničeno razdoblje, podložno povlačenju jednoglasnom odlukom država članica EU-a. Svaki član GIF-a (uključujući Euratom) može se povući dostavom pisane obavijesti 90 dana unaprijed. Budući da se Poveljom ne predviđaju financijske razmjene ni posebne raspodjele proračunskih sredstava između stranaka, ona ulazi u područje primjene članka 101. trećeg stavka Ugovora o Euratomu.

               (4)Kako bi se provela Povelja o GIF-u, potpisnici su sklopili pravno obvezujući Okvirni sporazum među članovima Međunarodnog foruma za razvoj reaktora IV. generacije za međunarodnu suradnju u istraživanju i razvoju nuklearnoenergetskih sustava IV. generacije kojim se utvrđuju uvjeti za suradnju i naknadne ugovore o sustavima i projektima.

               (5)Na temelju Odluke Vijeća 14929/05 od 20. prosinca 2005. nakon koje je uslijedila Odluka Komisije C(2006) 7 od 12. siječnja 2006. donesena u skladu s člankom 101. drugim stavkom Ugovora o Euratomu i Euratom je 24. siječnja 2006. pristupio Okvirnom sporazumu kad je propisno ovlašteni povjerenik potpisao ispravu o pristupanju (koja je potom položena u Organizaciji za gospodarsku suradnju i razvoj u Parizu 10. veljače 2006.). Zajednički istraživački centar potvrđen je kao koordinator sudjelovanja Euratoma u GIF-u pa stoga predstavlja Euratom kao njegovo „provedbeno tijelo” u skladu s člankom III.2. Okvirnog sporazuma.

               (6)Okvirni sporazum stupio je na snagu 28. veljače 2005. na razdoblje od deset godina te je produljen 26. veljače 2015. kad su četiri stranke pristale da budu obvezane priloženim Sporazumom o produljenju. To je u skladu s posebnim postupkom za produljenje predviđenim u samom Okvirnom sporazumu. Stoga je moguće da Euratom i ostali potpisnici koji nisu uspjeli na vrijeme završiti interne postupke odobrenja obnove sudjelovanje kasnijim potpisivanjem.

               (7)Komisiji bi stoga trebalo odobriti obnavljanje Okvirnog sporazuma u ime Euratoma potpisivanjem Sporazuma o produljenju u skladu s posebnim postupkom za produljenje.

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Jedini članak

               Komisiji se odobrava obnavljanje Okvirnog sporazuma za međunarodnu suradnju u istraživanju i razvoju nuklearnoenergetskih sustava IV. generacije u ime Europske zajednice za atomsku energiju potpisivanjem Sporazuma o produljenju. Tekst Sporazuma o produljenju priložen je ovoj Odluci.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 29.10.2015.
            COM(2015) 547 final
            PRILOG
            Sporazum o produljenju Okvirnog sporazuma za međunarodnu suradnju u istraživanju i razvoju nuklearnoenergetskih sustava IV. generacije

            Preporuci za Odluku Vijeća
            o odobrenju obnavljanja sudjelovanja Europske zajednice za atomsku energiju (Euratom) u Okvirnom sporazumu za međunarodnu suradnju u istraživanju i razvoju nuklearnoenergetskih sustava IV. generacije

               PRILOG

               Sporazum o produljenju Okvirnog sporazuma za međunarodnu suradnju u istraživanju i razvoju nuklearnoenergetskih sustava IV. generacije

               Preporuci za Odluku Vijeća

               o odobrenju obnavljanja sudjelovanja Europske zajednice za atomsku energiju (Euratom) u Okvirnom sporazumu za međunarodnu suradnju u istraživanju i razvoju nuklearnoenergetskih sustava IV. generacije

               SPORAZUM O PRODULJENJU OKVIRNOG SPORAZUMA ZA MEĐUNARODNU SURADNJU U ISTRAŽIVANJU I RAZVOJU NUKLEARNOENERGETSKIH SUSTAVA IV. GENERACIJE

               Vlada Kanade, Europska zajednica za atomsku energiju, Vlada Narodne Republike Kine, Vlada Francuske Republike, Vlada Japana, Vlada Republike Koreje, Vlada Ruske Federacije, Vlada Republike Južne Afrike, Vlada Švicarske Konfederacije i Vlada Sjedinjenih Američkih Država, svaka kao stranka Okvirnog sporazuma za međunarodnu suradnju u istraživanju i razvoju nuklearnoenergetskih sustava IV. generacije, sastavljenog u Washingtonu 28. veljače 2005. (dalje u tekstu: „Okvirni sporazum”), zajedno „stranke”,

               S OBZIROM NA svoju želju za nastavkom uspješne i uzajamno korisne suradnje koja se provodi na temelju Okvirnog sporazuma,

               UZIMAJUĆI U OBZIR ažurirani plan o tehnologiji za nuklearnoenergetske sustave IV. generacije (siječanj 2014.),

               PODSJEĆAJUĆI na članak XV. Okvirnog sporazuma u kojem se navodi da se svaka suradnja koja je započela na temelju Okvirnog sporazuma, ali nije završena do isteka ili raskida Okvirnog sporazuma, može nastaviti do svojega završetka na temelju odredaba Okvirnog sporazuma te

               POSTUPAJUĆI u skladu s člankom XII. stavkom 3. Okvirnog sporazuma,

               sporazumjele su se kako slijedi:

               Članak I.

               Produljenje Okvirnog sporazuma

               U skladu s člankom XII. stavkom 5. Okvirnog sporazuma Okvirni sporazum produljuje se na razdoblje od deset (10) godina, do 28. veljače 2025.

               Članak II.

               Potpisivanje i stupanje na snagu

               1. Za stranke koje su pristale da budu obvezane, ovaj Sporazum stupa na snagu na datum kada tri stranke izraze svoj pristanak da budu obvezane.

               2. Stranke izražavaju svoj pristanak da budu obvezane potpisom koji nije podložan prihvaćanju ili potpisom podložnim prihvaćanju nakon čega se isprava o prihvaćanju polaže kod depozitara.

               3. Za stranku koja pristaje da bude obvezana nakon datuma stupanja na snagu ovog Sporazuma ovaj Sporazum stupa na snagu na datum njezina potpisa koji nije podložan prihvaćanju ili na datum polaganja isprave o prihvaćanju kod depozitara.

               4. U skladu s člankom XV. Okvirnog sporazuma i na temelju odredaba Okvirnog sporazuma stranke namjeravaju nastaviti suradnju koja je započeta ali nije završena do 28. veljače 2015. s onim strankama Okvirnog sporazuma za koje ovaj Sporazum nije stupio na snagu do 28. veljače 2015.

               Članak III.

               Depozitar

               Original ovog Sporazuma polaže se kod glavnog tajnika Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj.

               U POTVRDU TOGA dolje potpisani, propisno za to ovlašteni potpisali su ovaj Sporazum.

               SASTAVLJEN u jednom primjerku na engleskom i francuskom jeziku pri čemu je svaki tekst jednako vjerodostojan.

               ZA VLADU KANADE:

               Datum:

               ZA EUROPSKU ZAJEDNICU ZA ATOMSKU ENERGIJU:

               Datum:

               ZA VLADU NARODNE REPUBLIKE KINE:

               Datum:

               ZA VLADU FRANCUSKE REPUBLIKE:

               Datum:

               ZA VLADU JAPANA:

               Datum:

               ZA VLADU REPUBLIKE KOREJE:

               Datum:

               ZA VLADU RUSKE FEDERACIJE:

               Datum:

               ZA VLADU REPUBLIKE JUŽNE AFRIKE:

               Datum:

               ZA VLADU ŠVICARSKE KONFEDERACIJE:

               Datum:

               ZA VLADU SJEDINJENIH AMERIČKIH DRŽAVA:

               Datum:


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.5.2016.
            COM(2016) 296 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o stavljanju izvan snage Odluke 2010/289/EU o postojanju prekomjernog deficita u Sloveniji

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o stavljanju izvan snage Odluke 2010/289/EU o postojanju prekomjernog deficita u Sloveniji

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 126. stavak 12.,

               uzimajući u obzir preporuku Komisije,

               budući da:

               (1)Vijeće je 2. prosinca 2009. na temelju preporuke Komisije, Odlukom 2010/289/EU
                  1
               u skladu s člankom 126. stavkom 6. Ugovora, odlučilo da u Sloveniji postoji prekomjerni deficit. Vijeće je utvrdilo da je deficit opće države predviđen za 2009. iznosio 5,9 % BDP-a, što je iznad referentne vrijednosti od 3 % BDP-a iz Ugovora. Očekivalo se da će bruto dug opće države u 2009. iznositi 34,2 % BDP-a, što je ispod referentne vrijednosti od 60 % BDP-a iz Ugovora.

               (2)Istoga dana, u skladu s člankom 126. stavkom 7. Ugovora i člankom 3. stavkom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97, Vijeće je na temelju preporuke Komisije uputilo preporuku Sloveniji u cilju okončanja stanja prekomjernog deficita najkasnije do 2013. Navedena preporuka Vijeća je objavljena.

               (3)Vijeće je 21. lipnja 2013. utvrdilo da je Slovenija poduzela djelotvorne mjere u skladu s preporukom Vijeća od 2. prosinca 2009. prema članku 126. stavku 7. Ugovora, ali da je nakon donošenja prvobitne preporuke došlo do neočekivanih nepovoljnih gospodarskih događaja sa znatnim nepovoljnim posljedicama za državne financije. Stoga je Vijeće na temelju preporuke Komisije smatralo da su ispunjeni uvjeti predviđeni u članku 3. stavku 5. Uredbe (EZ) br. 1467/97 te je izdalo novu preporuku Sloveniji u skladu s člankom 126. stavkom 7. Ugovora, u cilju okončanja stanja prekomjernog deficita najkasnije do 2015. Ta je nova preporuka Vijeća objavljena.

               (4)Komisija je 5. ožujka 2014., u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 473/2013, s obzirom na rizike za postizanje trajnog smanjenja prekomjernog deficita do 2015., uputila preporuku Sloveniji s ciljem poduzimanja potrebnih mjera radi osiguravanja potpune usklađenosti s preporukom Vijeća od 21. lipnja 2013., posebno poštovanjem fiskalnog nadzora što ga je preporučilo Vijeće.

               (5)U skladu s člankom 4. Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženog Ugovorima, Komisija osigurava podatke za provedbu postupka. U okviru primjene navedenog Protokola, države članice u skladu s člankom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 479/2009
                  2
                moraju dostaviti podatke o državnom deficitu i dugu te drugim povezanim varijablama dvaput godišnje, odnosno do 1. travnja i do 1. listopada.

               (6)Vijeće bi trebalo donijeti odluku o stavljanju izvan snage odluke o postojanju prekomjernog deficita na temelju dostavljenih podataka. Nadalje, odluku o postojanju prekomjernog deficita trebalo bi staviti izvan snage samo ako prognoze Komisije pokažu da tijekom razdoblja obuhvaćenog prognozom deficit neće biti veći od praga od 3 % BDP-a
                  3
               .

               (7)Na temelju podataka koje je osigurala Komisija (Eurostat) u skladu s člankom 14. Uredbe (EZ) br. 479/2009, slijedom obavijesti Slovenije iz travnja 2016. te na temelju Programa stabilnosti za 2016. i Komisijine proljetne prognoze 2016., opravdano je donijeti sljedeće zaključke:

               –Nakon što je u 2013. dosegnuo vrhunac od 15,0 % BDP-a, deficit opće države smanjen je na 5,0 % BDP-a u 2014. i iznosio je 2,9 % BDP-a u 2015. Smanjenje deficita u 2015. uglavnom je posljedica neponavljanja jednokratnih mjera koje su utjecale na deficit u 2014. (1,1 % BDP-a) te znatnog povećanja tekućih prihoda (za 1,4 % BDP-a), čime je više nego kompenzirano povećanje tekućih rashoda (za 0,2 % BDP-a) te bruto fiksnih kapitalnih rashoda (za 0,2 % BDP-a), što se objašnjava višom stopom apsorpcije fondova EU-a.

               –U programu stabilnosti za 2016. – 2019. koji je vlada Slovenije podnijela 28. travnja 2016. planira se da će deficit opće države pasti na 2,2 % BDP-a u 2016., odnosno na 1,6 % BDP-a u 2016. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2016. predviđa se deficit od 2,4 % BDP-a u 2016. i 2,1 % BDP-a u 2017. Stoga bi tijekom razdoblja obuhvaćenog prognozom deficit trebao ostati ispod referentne vrijednosti iz Ugovora od 3 % BDP-a.

               –Strukturni saldo, to jest saldo opće države prilagođen gospodarskom ciklusu i bez jednokratnih i drugih privremenih mjera, pogoršao se za 0,7 % BDP-a tijekom razdoblja 2013. – 2015.

               –Udio duga u BDP-u povećao se sa 71 % BDP-a u 2013. na 83,2 % BDP-a u 2015. i to zbog prilagodbe stanja i tokova koja utječe na povećanje duga te jednokratnih rashoda. Komisijinom proljetnom prognozom 2016. predviđa se da je bruto državni dug dosegnuo vrhunac u 2015. te da će se smanjiti na 78 % BDP-a u 2017. zbog smanjenja gotovinskih pričuva.

               (8)Od 2016., godine koja slijedi nakon smanjenja prekomjernog deficita, na Sloveniju se primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te bi trebala primjerenom brzinom napredovati prema srednjoročnom cilju, uključujući poštovanje referentnog mjerila za rashode, i ispunjavati kriterij duga u skladu s člankom 2. stavkom 1.a Uredbe (EZ) br. 1467/97. U tom kontekstu čini se da postoji rizik određenog odstupanja od potrebne prilagodbe od 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom cilju u 2016. Ne bude li promjene u politikama, čini se da postoji rizik znatnog odstupanja od potrebne prilagodbe od 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom cilju u 2017. Predviđa se da će Slovenija u 2016. ispuniti zahtjeve prijelaznog pravila o dugu, a uglavnom ih ispuniti u 2017. Stoga će u 2016. i 2017. biti potrebne daljnje mjere.

               (9)U skladu s člankom 126. stavkom 12. Ugovora Odluku Vijeća o postojanju prekomjernog deficita treba staviti izvan snage ako Vijeće smatra da je u predmetnoj državi članici prekomjerni deficit smanjen.

               (10)Vijeće smatra da je prekomjerni deficit u Sloveniji smanjen i stoga bi Odluku 2010/289/EU trebalo staviti izvan snage,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Iz sveobuhvatne procjene proizlazi da je prekomjerni deficit u Sloveniji smanjen.

               Članak 2.

               Odluka 2010/289/EU stavlja se izvan snage.

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena Republici Sloveniji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  Odluka Vijeća 2010/289/EU od 2. prosinca 2009. o postojanju prekomjernog deficita u Sloveniji (SL L 125, 21.5.2010., str. 46.).

                     (2)
                  Uredba Vijeća (EZ) br. 479/2009 od 25. svibnja 2009. o primjeni Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice (SL L 145, 10.6.2009., str. 1.).

                     (3)
                  U skladu sa Specifikacijama za provedbu Pakta o stabilnosti i rastu i smjernicama u pogledu oblika i sadržaja programa stabilnosti i konvergencije.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.9.2017.
            COM(2017) 493 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobrenju otvaranja pregovora o konvenciji kojom se uspostavlja multilateralni sud za rješavanje ulagačkih sporova
            {SWD(2017) 302 final}{SWD(2017) 303 final}

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

                  Proteklih je godina uključivanje rješavanja sporova između ulagača i države (ISDS) u trgovinske i ulagačke sporazume došlo pod povećani javni nadzor i preispitivanje. Utvrđen je niz problema koji potječu iz rješavanja sporova između ulagača i države koje se temelji na načelima arbitraže. Ti problemi obuhvaćaju nedostatnu ili ograničenu legitimnost, dosljednost i transparentnost rješavanja sporova između ulagača i države te nepostojanje mogućnosti revizije.

                  Unija je kako bi riješila ta ograničenja od 2015. pristupila institucionaliziranju sustava za rješavanje ulagačkih sporova u trgovinskim i ulagačkim sporazumima EU-a uključivanjem sustava sudova za ulaganja (ICS). Međutim zbog njegova bilateralnog karaktera sustavom sudova za ulaganja ne mogu se u potpunosti riješiti svi navedeni problemi. Osim toga, uključivanje sustava sudova za ulaganja u sporazume Unije trošak je u smislu administrativne složenosti i utjecaja na proračun.

                  Cilj inicijative kojom se osniva multilateralni sud za ulaganja uspostava je okvira za rješavanje međunarodnih ulagačkih sporova
                     1
                  , koji će biti stalan, neovisan i legitiman; predvidiv u stvaranju dosljedne sudske prakse; dopuštati žalbu na odluke; troškovno učinkovit; osigurati transparentne i učinkovite postupke koji omogućuju intervencije trećih strana (uključujući na primjer zainteresirane ekološke ili sindikalne organizacije). Neovisnost Suda trebala bi biti zajamčena strogim zahtjevima koji se odnose na etičnost i nepristranost, nemogućnost odgode ročišta, zapošljavanje sudaca na puno radno vrijeme i neovisni mehanizam imenovanja.

                  Tom će se inicijativom obuhvatiti samo proceduralna pitanja. Pitanja kao što su primjenjivo pravo ili standardi tumačenja, uključujući osiguravanje dosljednosti s drugim međunarodnim obvezama (na primjer iz konvencija Međunarodne organizacije rada i UN-a) rješavat će se u predmetnim sporazumima o ulaganjima koja će primjenjivati multilateralni sud za ulaganja.

                  Tom se inicijativom nastoji uskladiti politika Unije za rješavanje ulagačkih sporova s pristupom Unije u drugim područjima međunarodnog upravljanja i međunarodnog rješavanja sporova u korist multilateralnih rješenja. Inicijativa nije dio Programa Komisije za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT).

               •Usklađenost s postojećim odredbama politike u određenom području

                  U svibnju 2015. u Komisijinom dokumentu za raspravu „Ulaganje u TTIP-u i izvan njega – put k reformi – jačanje prava reguliranja i prelazak s trenutačne ad hoc arbitraže na sud za ulaganja”
                     2
                   utvrđen je pristup koji se sastoji od dva koraka za reformu tradicionalnog sustava rješavanja sporova između ulagača i države. Prvi korak bio je uključivanje institucionaliziranog sustava sudova za rješavanje ulagačkih sporova u budućim trgovinskim i ulagačkim sporazumima Unije (tj. sustav sudova za ulaganja). U drugom koraku Unija treba raditi na uspostavi multilateralnog sud za ulaganja. Taj multilateralni sud bi trebao zamijeniti sve bilateralne sustave sudova za ulaganja uključene u trgovinske i ulagačke sporazume Unije te omogućiti Uniji, njezinim državama članicama i partnerskim zemljama da odredbe za rješavanja sporova između ulagača u svojim postojećim sporazumima o ulaganju zamijene pristupom multilateralnom sudu za ulaganja.

               •Usklađenost s drugim politikama Unije

                  Postojeća Preporuka u skladu je s Komunikacijom Komisije „Trgovina za sve”
                     3
                   iz listopada 2015. u kojoj je utvrđeno da će Komisija paralelno sa svojim bilateralnim nastojanjima „raditi s partnerima na postizanju konsenzusa za punopravni i stalni međunarodni sud za ulaganja”.

                  Zapravo, javnom objavom 12. studenoga 2015. predloženog teksta o zaštiti ulaganja i rješavanju ulagačkih sporova EU-a za Sporazum o transatlantskom partnerstvu za trgovinu i ulaganja (TTIP), Komisija je navela da će „Komisija zajedno s ostalim zemljama započeti rad na uspostavi stalnog međunarodnog suda za ulaganja. […] Time bi se ‚stari mehanizam rješavanja sporova između ulagača i države’ u potpunosti zamijenio modernim, učinkovitim, transparentnim i nepristranim sustavom za rješavanje međunarodnih ulagačkih sporova”
                     4
                  .

                  Preporuka je u skladu i s Komisijinim Dokumentom za razmatranje o svladavanju globalizacije iz svibnja 2017.,
                     5
                   u kojem se izričito upućuje na tu inicijativu kada se navodi da „ o[međunarodnim ulagačkim] [s]porovima više ne bi trebali odlučivati arbitri na temelju takozvanog rješavanja sporova između ulagača i države. Stoga je Komisija predložila multilateralni sud za ulaganja kojim bi se stvorio pravedan i transparentan mehanizam”.

                  Osim toga, povodom donošenja odluke Vijeća o potpisivanju CETA-e, Vijeće je navelo da „Vijeće podržava Europsku komisiju u njezinim naporima da radi na tome da se uspostavi multilateralni sud za ulaganja koji će zamijeniti bilateralni sustav utvrđen Sporazumom CETA, kad on bude utvrđen, i u skladu s postupkom predviđenim CETA-om”
                     6
                  .

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Člankom 218. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je da Komisija daje preporuke Vijeću koje donosi odluku o otvaranju pregovora i imenuje pregovarača Unije. U skladu s člankom 218. stavkom 4. UFEU-a Vijeće može pregovaraču uputiti smjernice.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Člankom 5. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) predviđeno je da se načelo supsidijarnosti ne primjenjuje na područja u isključivoj nadležnosti EU-a.

                  Nadležnost Unije u pogledu zaštite ulagača djelom je isključiva, a dijelom podijeljena.

                  Člankom 3. UFEU-a propisano je da Unija ima isključivu nadležnost u pogledu zajedničke trgovinske politike. U skladu s člankom 207. UFEU-a izravna strana ulaganja, uključujući mogućnost pregovaranja i sklapanja međunarodnih sporazuma koji obuhvaćaju izravna strana ulaganja, dio su zajedničke trgovinske politike Unije.

                  U svojem Mišljenju 2/15 o Sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura (EUSFTA) Sud Europske unije potvrdio je da Unija na temelju članka 207. UFEU-a ima isključivu nadležnost nad materijalno-pravnim standardima zaštite obično uključenima u sporazume o ulaganju u mjeri u kojoj se ti standardi primjenjuju na izravna strana ulaganja
                     7
                  . U istom mišljenju Sud Europske unije pojasnio je da u slučaju neizravnih ulaganja nadležnost u pogledu tih materijalno-pravnih standarda dijele Unija i države članice.

                  Nadalje, u svojem Mišljenju 2/15 Sud je pojasnio da nadležnost u pogledu rješavanja sporova između ulagača i države (u odnosu na izravna strana ulaganja i neizravna ulaganja) dijele Unija i njezine države članice u mjeri u kojoj se od država članica zahtijeva da djeluju kao tuženici u određenim sporovima.

                  Unija je stranka, zajedno s državama članicama, u sporazumima kojima se propisuje rješavanje sporova između ulagača i države (Ugovor o energetskoj povelji – ECT) ili sustav sudova za ulaganja (Sveobuhvatni gospodarski i trgovinski sporazum EU-a i Kanade – CETA) i može se zatražiti da bude tuženik u sporovima pokrenutima na temelju tih sporazuma. Osim toga, Komisija pregovara o nekoliko drugih sporazuma o slobodnoj trgovini i pojedinačnim sporazumima o ulaganju, uključujući sustav sudova za ulaganja. Predviđeno je da Unija bude tuženik barem u nekim sporovima pokrenutima na temelju tih sporazuma.

                  Stoga je sudjelovanje Unije u predviđenoj konvenciji potrebno kako bi se u okviru njezina područja primjene pokrenuli sporovi na temelju prethodno navedenih sporazuma u kojima će Unija biti tuženik.

                  U postojećim sporazumima uključujući rješavanje sporova između ulagača i države ili sustav sudova za ulaganja u kojima je Unija stranka (ECT i CETA) predviđeno je da u nekim slučajevima tuženici budu države članice. Predviđenim sporazumima, uključujući sustav sudova za ulaganja, isto bi se tako moglo propisati da su države članice u određenim sporovima tuženici. Osim toga, Unija je na temelju Uredbe br. 1219/2012
                     8
                   ovlastila države članice za zadržavanje ili sklapanje gotovo 1400 bilateralnih ugovora o ulaganju, koji uključuju tradicionalno rješavanje sporova između ulagača i države. Iz tog razloga uz Uniju i države članice moraju potpisati multilateralnu reformu rješavanja ulagačkih sporova predviđenu ovom inicijativom.

               •Proporcionalnost

                  Postojeća Preporuka za odluku Vijeća o odobrenju otvaranja pregovora o konvenciji kojom se uspostavlja multilateralni sud za rješavanje ulagačkih sporova obuhvaća ono što je potrebno za ostvarivanje predmetnih ciljeva politike.

                  U skladu s načelom proporcionalnosti, razmotrene su sve razumne opcije politike kako bi se procijenila vjerojatna učinkovitost takve intervencije politike. One su detaljno opisane u izvješću o procjeni učinka.

               •Odabir instrumenta

                  Preporuka Komisije za odluku Vijeća o odobrenju otvaranja pregovora u skladu s člankom 218. stavkom 3. UFEU-a kojim se propisuje da Komisija podnosi preporuke Vijeću koje donosi odluku o odobrenju otvaranja pregovora.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               •Ex-post evaluacije / provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Rješavanje sporova između ulagača i države revidira se periodično u kontekstu ECT-a gdje Unija i države članice kao ugovorne strane aktivno sudjeluju. Iako je modernizacija zaštite ulaganja, uključujući rješavanje sporova, i dalje prioritet u okviru revizije ECT-a, u reformi rješavanja ulagačkih sporova preferira se multilateralna reforma obuhvaćena ovom inicijativom.

                  S obzirom na to da je uvedena tek nedavno, još nije provedena evaluacija sustava sudova za ulaganja.

               •Savjetovanja s dionicima

                  Komisija je aktivno surađivala s dionicima te je provela sveobuhvatno savjetovanje tijekom postupka procjene učinka.

                  Komisija je od 21. prosinca 2016. do 15. ožujka 2017. provela internetsko javno savjetovanje, koje je pokrenuto na internetskim stranicama Glavne uprave TRADE i objavljeno  na Komisijinom internetskom portalu za javna savjetovanja „EU survey”. Dionici su bili pozvani da odgovore na pitanja, između ostalog i o problemima i mogućim opcijama politike, tehničkim aspektima takvih opcija i mogućim učincima. Savjetovanje je pokazalo da multilateralna reforma rješavanja ulagačkih sporova kako je opisana u ovoj inicijativi ima općenito široku podršku, ali i dalje postoje pitanja posebno o njezinim tehničkim aspektima.

                  Pojedinačni odgovori u javnom savjetovanju objavljeni su na internetskim stranicama za savjetovanje. Sažeto izvješće internetskog javnog savjetovanja i svih drugih aktivnosti koje je Komisija provela kao dio savjetovanja s dionicima, priloženo je izvješću o procjeni učinka.

               •Procjena učinka

                  Provedena je procjena učinka multilateralne reforme rješavanja ulagačkih sporova, uključujući uspostavu multilateralnog suda za ulaganja. Izvješće o procjeni učinka i njegov sažetak, kao i pozitivno mišljenje Odbora za nadzor regulative, priloženi su ovoj Preporuci.

                  Budući da inicijativa za uspostavu multilateralnog suda za ulaganja obuhvaća samo proceduralna pravila (tj. rješavanje sporova), a ne i materijalno-pravna pravila (koja su uključena u predmetne sporazume o ulaganju), ne očekuje se da će imati relevantne ekološke ili socijalne učinke.

               •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje

                  Multilateralnim sudom za ulaganja smanjit će se administrativno opterećenje koje se odnosi na rješavanje ulagačkih sporova, tako što će se svi sporovi rješavati centralno u okviru jedinstvenog skupa proceduralnih pravila. Osigurat će se pristup ulagača legitimnom, neovisnom i učinkovitom sustavu za rješavanje međunarodnih ulagačkih sporova bez obzira na njihovu veličinu i/ili promet. MSP-ovi mogu dobiti dodatnu pomoć kojom bi im se uzeo u obzir niži promet. Očekuje se da će sudski postupci biti kraći, a time i jeftiniji za ulagače u usporedbi s tradicionalnim, nereformiranim sustavom. Osim toga, veća predvidljivost i dosljednost tumačenja materijalno-pravnih odredbi o ulaganjima pridonijet će smanjenju broja sporova.

               •Temeljna prava

                  U skladu s člankom 21. stavkom 1. UEU-a, Unija će se voditi načelima demokracije, vladavine prava, ljudskih prava i temeljnih sloboda koja su povezana s ovom inicijativom, uključujući osobito članak 47. Povelje o temeljnim pravima.

                  Djelovanje Unije na multilateralnoj razini ne može ugroziti razinu zaštite temeljnih prava u Uniji. Multilateralni sud za ulaganja namijenjen je stvaranju dodatnog pravnog sredstva na temelju međunarodnog prava za provedbu obveza koje države moraju ispunjavati prema međunarodnim sporazumima. Stoga se ne dovode u pitanje postojeća prava koja strani ulagači imaju na temelju nacionalnog zakonodavstva Unije i zakonodavstva država članica niti pravna sredstva za provedbu takvih prava na temelju nacionalnog zakonodavstva.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  U ovoj fazi nije moguće odrediti točan utjecaj ove inicijative na proračun jer se o ključnim elementima multilateralnog suda za ulaganja još treba pregovarati multilateralno. Smatra se da će biti jeftinija od zadržavanja sustava sudova za ulaganja u sporazumima o kojima su pregovori već završeni ili podliježu pregovorima i postojećeg sustava. Niz izračuna proveden na temelju niza pretpostavki uključen je u izvješće o procjeni učinka.

               5.OSTALI DIJELOVI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Komisija će provoditi redovito praćenje nakon što multilateralni sud započne s radom. Isto tako redovito će provoditi reviziju financijskih doprinosa Unije za podmirivanje troškova suda. Evaluacija rada multilateralnog suda za ulaganja provest će se kada bude na snazi dovoljno dugo da smisleni podaci budu dostupni. Priloženo izvješće o procjeni učinka sadržava daljnje podatke o predviđenim aktivnostima praćenja i evaluacije.

               •Postupovni aspekti

                  Komisija pozdravlja činjenicu da članovi Vijeća Europske unije sve više surađuju sa svojim nacionalnim parlamentima u ranoj fazi pregovora o ulaganjima u skladu s njihovim institucijskim praksama. Članovi Vijeća Europske unije potiču se da isto učine u pogledu ove Preporuke za odluku Vijeća uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2013/488/EU o sigurnosnim propisima za zaštitu klasificiranih podataka EU-a
                     9
                  .

               Komisija ovu Preporuku i njezin prilog objavljuje odmah nakon njihova donošenja.

               Komisija preporučuje da se pregovaračke smjernice objave odmah nakon njihova donošenja.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobrenju otvaranja pregovora o konvenciji kojom se uspostavlja multilateralni sud za rješavanje ulagačkih sporova

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavke 3. i 4.,

               uzimajući u obzir Preporuku Europske komisije,

               BUDUĆI DA bi trebalo otvoriti pregovore radi sklapanja konvencije između Europske unije i njezinih država članica i drugih zainteresiranih zemalja kojom se uspostavlja multilateralni sud za rješavanje ulagačkih sporova,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisija je ovlaštena za otvaranje pregovora, u ime Unije, o konvenciji kojom se uspostavlja multilateralni sud za rješavanje ulagačkih sporova.

               Članak 2.

               Pregovori se vode u skladu s pregovaračkim smjernicama utvrđenima u Prilogu ovoj Odluci.

               Članak 3.

               Ova Odluka i njezin Prilog objavit će se odmah nakon njihova donošenja.

               Članak 4.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  Ta se inicijativa ne primjenjuje na sporove koji proizlaze iz bilateralnih ugovora sklopljenih među državama članicama (tj. bilateralni ugovori o ulaganjima unutar EU-a) i sporove između ulagača jedne države članice i druge države članice na temelju Ugovora o energetskoj povelji. Komisija smatra da je ta vrsta ugovora u suprotnosti s pravom Unije.

                     (2)
                  Dostupno na
                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/may/tradoc_153408.PDF
                  .

                     (3)
                  Dostupno na
                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf
                  .

                     (4)
                  Vidi
                  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-6059_en.htm
                  .

                     (5)
                  Dostupno na
                  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-globalisation_en.pdf
                  .

                     (6)
                  Izjava 36. Izjava i deklaracija donesenih prilikom donošenja odluke Vijeća o potpisivanju CETA-e. Bruxelles, 27. listopada 2016.

                     (7)
                  Mišljenje Suda Europske unije od 16. svibnja 2017., C-2/15,EU:C:2017:376 na temelju članka 218. stavka 11. UFEU-a o nadležnosti Europske unije za sklapanje sporazuma o slobodnoj trgovini sa Singapurom.

                     (8)
                  Uredba (EU) br. 1219/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2012. o uspostavi prijelaznih aranžmana za bilateralne sporazume o ulaganjima između država članica i trećih zemalja (SL L 351, 20.12.2012., str. 40.).

                     (9)

                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:32013D0488

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.9.2017.
            COM(2017) 493 final
            PRILOG

            Preporuci za Odluku Vijeća
            o odobrenju otvaranja pregovora o konvenciji kojom se uspostavlja multilateralni sud za rješavanje ulagačkih sporova
            {SWD(2017) 302 final}{SWD(2017) 303 final}

               PRILOG

               Postupak pregovora:

               1.Unija će nastojati osigurati da se u postupku pregovora o konvenciji svim zainteresiranim zemljama i međunarodnim organizacijama omogući učinkovito sudjelovanje u pregovorima i postizanje konsenzusa.

               2.Uniju tijekom pregovora zastupa Komisija. U skladu s načelima iskrene suradnje i jedinstva u vanjskom predstavljanju utvrđenima u Ugovorima, Unija i države članice Unije koje sudjeluju u pregovorima tijekom tih pregovora u potpunosti se usklađuju i djeluju u skladu s tim.

               3.Pregovori se vode pod okriljem Komisije Ujedinjenih naroda za međunarodno trgovačko pravo (UNCITRAL). Kod glasovanja države članice koje su članovi Komisije Ujedinjenih naroda za međunarodno trgovačko pravo ostvaruju svoja glasačka prava u skladu s tim smjernicama i prethodno dogovorenim stajalištima EU-a.

               4.Unija će nastojati osigurati da se pregovori vode na transparentan način, uključujući, ako je moguće, uz zvučni zapis i/ili prijenos na internetu, i da predstavnici civilnog društva imaju priliku sudjelovati u raspravama kao akreditirani promatrači.

               Sadržaj pregovora:

               5.Konvencija bi Uniji trebala omogućiti da sporove koji proizlaze iz sporazuma u kojima Unija jest ili će biti stranka preda u nadležnost multilateralnog suda. Stoga bi Unija trebala imati mogućnost postati stranka u konvenciji te bi se odredbe konvencije trebale sastaviti tako da ih Europska unija može učinkovito primijeniti.

               6.Isto tako, konvencija bi državama članicama Unije i trećim zemljama trebala omogućiti da sporove koji proizlaze is sporazuma u kojima one jesu ili će biti stranke predaju u nadležnost multilateralnog suda
                  1
               .

               7.Glavni mehanizam konvencije trebao bi podrazumijevati da se nadležnost multilateralnog suda proširi na bilateralni sporazum ako su se obje stranke sporazuma složile da sporove koji proizlaze iz sporazuma predaju u nadležnost multilateralnog suda. U slučaju multilateralnih sporazuma konvencija bi trebala omogućiti da se dvije ili više stranaka u takvom sporazumu usuglase da će sporove koji proizlaze iz multilateralnog sporazuma predati u nadležnost multilateralnog suda.

               8.Multilateralni sud trebao bi se sastojati od prvostupanjskog suda i žalbenog suda. Žalbeni sud trebao bi biti nadležan za preispitivanje odluka koje je donio prvostupanjski sud zbog pogrešaka u primjeni prava ili očitih pogrešaka u uvažavanju činjenica. Žalbeni sud trebao bi imati ovlasti za slanje predmeta natrag na prvostupanjski sud radi završetka postupka u svjetlu nalaza žalbenog suda („upućivanje nižem sudu”).

               9.Potrebno je zajamčiti neovisnost suda. Članovi suda (i prvostupanjskog i žalbenog suda) trebali bi podlijegati strogim zahtjevima u pogledu stručnih kvalifikacija i nepristranosti. U konvenciji je potrebno predvidjeti etička pravila i mehanizme razrješenja. Članovi suda trebali bi primati stalnu naknadu. Trebalo bi ih imenovati na dugotrajno i određeno vrijeme bez mogućnost produljenja uz sigurnost mandata i svih potrebnih jamstava neovisnosti. Članove bi trebalo imenovati u objektivnom i transparentnom postupku.

               10.Konvencija bi trebala uključivati potrebnu fleksibilnost radi prilagodbe promjenama članstva te mogućim promjenama vrste sporazuma koji bi se mogli predati u nadležnost suda. Konvencija ne bi trebala isključiti mogućnost da sud posegne za tajničkom podrškom postojeće međunarodne organizacije niti da se integrira u strukturu bilo koje takve organizacije u kasnijoj fazi.

               11.Postupci pred multilateralnim sudom trebali bi se voditi transparentno, uključujući mogućnost intervencija trećih strana, na sličan način ili primjenjujući pravila i standarde predviđene u okviru pravila UNCITRAL-a o transparentnosti arbitraže između ulagatelja i države na temelju ugovora.

               12.Na odluke multilateralnog suda trebao bi se primjenjivati učinkovit međunarodni mehanizam provedbe.

               13.Jedan od ciljeva pregovora trebao bi biti da rad multilateralnog suda bude troškovno učinkovit kako bi pristup njemu imala mala i srednja poduzeća i fizičke osobe. Fiksne troškove suda, uključujući troškove naknade njegovim članovima te troškove administrativne i tajničke podrške, u načelu bi trebale snositi ugovorne strane konvencije kojom se uspostavlja multilateralni sud. O podjeli tih troškova među ugovornim stranama trebalo bi odlučivati na pravednoj osnovi kojom se mogu uzeti u obzir čimbenici kao što su stupanj gospodarskog razvoja stranaka, broj sporazuma po stranci, obujam međunarodnih investicijskih tokova ili dionica stranaka.

               14.Unija bi trebala nastojati osigurati dostupnost potpore kako bi se zajamčilo da zemlje u razvoju i najmanje razvijene zemlje mogu učinkovito djelovati u mehanizmu rješavanja ulagačkih sporova. Takva inicijativa može biti dio postupka uspostave multilateralnog suda za ulaganja ili se može provesti odvojeno.

               15.Svakoj zainteresiranoj zemlji i regionalnoj organizaciji za gospodarsku integraciju koja je stranka sporazuma o ulaganju trebao bi se omogućiti pristup konvenciji kojom se uspostavlja multilateralni sud i mogućnost njezinog potpisivanja. Potrebno je omogućiti rano stupanje na snagu čim bude položen minimalan broj isprava o ratifikaciji.

                     (1)
                  Ta se odluka ne primjenjuje na sporove koji proizlaze iz bilateralnih ugovora sklopljenih među državama članicama (tj. bilateralni ugovori o ulaganjima unutar EU-a) i sporove između ulagača neke države članice i države članice na temelju Ugovora o energetskoj povelji.