               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.5.2020.
            COM(2020) 505 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Njemačke za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Njemačke za 2020.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Njemačke za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Njemačke za 2020.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta i time označila početak Europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Njemačka jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

               (2)Izvješće za Njemačku
                  3
                za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Njemačke u smislu preporuka za Njemačku koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019.
                  4
               , mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Njemačke u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Njemačkoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, visoki suficit tekućeg računa rezultat je niske razine ulaganja u odnosu na štednju i ima prekogranični učinak.

               (3)Svjetska zdravstvena organizacija službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti COVID-19. Pandemija je ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača i negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta, dohotke radnika i poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski udar čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Europskoj uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju
                  5
                u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih dionika na nacionalnoj razini i na razini Unije.

               (4)Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi biti predmet demokratskog nadzora i neovisnog sudskog preispitivanja.

               (5)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu
                  6
               . Ta klauzula olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97. Komisija je u Komunikaciji Vijeću iznijela stajalište da trenutni uvjeti dopuštaju aktivaciju te klauzule zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada prouzročenog pandemijom bolesti COVID-19. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio donijeti i odluku o usvajanju revidirane fiskalne putanje. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne obustavljaju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, nego se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

               (6)Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi uvođenja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na radnom mjestu u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija, izvlačeći pouke iz krize, trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za povratak na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju.

               (7)Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju jedinstveno tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodnog kretanja robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje jedinstvenog tržišta moraju se ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvu potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije, uz poboljšane strategije nabave, diversificirane lance opskrbe i strateške rezerve osnovne medicinske opreme. Ključni su to elementi za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

               (8)Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire
                  7
                kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za ublažavanje izvanrednih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Te će izmjene osigurati dodatnu fleksibilnost, ali i znatno jednostavnije i povezanije procedure. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020.–2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Njemačka se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim građanima i sektorima.

               (9)Socioekonomske posljedice pandemije vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u njemačkim sektorima i regijama. To uključuje rizik od povećanja nejednakosti unutar Njemačke. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

               (10)Njemačka je 20. travnja 2020. dostavila Nacionalni program reformi za 2020., a 30. travnja 2020. Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, programi su ocijenjeni istodobno.

               (11)Na Njemačku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu.

               (12)Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. predviđa da će se ukupni saldo od suficita od 1,4 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 7¼% BDP-a u 2020. Nakon smanjenja na 59,8 % BDP-a u 2019., prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-u porasti na 75¼ %. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost izazvana pandemijom bolesti COVID-19.

               (13)Njemačka je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020. vrijednost tih proračunskih mjera u 2020. iznosi 7,2 % BDP-a. Mjere uključuju potporu likvidnosti poduzeća, ciljanu pomoć malim poduzećima i samozaposlenim osobama u obliku bespovratnih sredstava i kredita te lakši pristup programima skraćenog radnog vremenom kako bi se spriječila otpuštanja. Osim toga, Njemačka je najavila donošenje mjera koje će pridonijeti potpori likvidnosti poduzeća bez izravnog učinka na proračun, koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 24,9 % BDP-a. Te se mjere sastoje od kreditnih jamstava koja uglavnom pruža državna razvojna banka KfW i novi Fond za gospodarsku stabilizaciju osnovan kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19. Za razliku od Programa stabilnosti za 2020., u Komisijinim procjenama odgode plaćanja poreza i proračunske naknade zbog smanjenja poreznih prihoda uslijed gospodarskog pada ne smatraju se diskrecijskim mjerama s učinkom na proračun. Mjere koje je Njemačka poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije o koordiniranom gospodarskom odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19. Puna provedba tih mjera uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, pridonijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

               (14)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika u Njemačkoj, ukupni saldo opće države iznositi –7,0 % BDP-a u 2020. te –1,5 % u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 75,6 % u 2020. i 71,8 % u 2021.

               (15)Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Njemačka u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/1997 nije ispunjen.

               (16)Prva infekcija koronavirusom u Njemačkoj zabilježena je 27. siječnja 2020., a broj slučajeva bolesti COVID-19 počeo je eksponencijalno rasti u ožujku 2020, nakon čega su njemačka tijela uvela mjere ograničenja kretanja radi suzbijanja širenja virusa, kao što su zatvaranje svih maloprodajnih trgovina koje nisu nužne, restorana, zabavnih i kulturnih ustanova, sportskih objekata, škola i sveučilišta. Bila su zabranjena sva javna okupljanja više od dvije osobe, a građani su zamoljeni da sve društvene kontakte svedu na najmanju moguću mjeru. Sama proizvodnja nije bila podvrgnuta mjerama ograničavanja kretanja, no veće su tvornice bile nekoliko tjedana zatvorene zbog poremećaja u vanjskoj trgovini i smanjene potražnje. Gospodarski izgledi znatno su se pogoršali, pa Komisijina proljetna prognoza upućuje na pad BDP-a od 6,5 % u 2020. Iako su proširene mogućnosti rada u skraćenom radnom vremenu (Kurzarbeit) poduzećima pomaže da zadrže radnike, čini se da nije moguće izbjeći povećanje nezaposlenosti. Prema prognozi očekuje se porast nezaposlenosti na 4 % u 2020. i oporavak na 3,5 % u 2021.

               (17)Kako bi ublažila negativne gospodarske posljedice, njemačka je vlada brzo reagirala i donijela dalekosežne mjere. Malim je poduzećima, samozaposlenim osobama i slobodnim djelatnicima ponuđena izravna pomoć i do 50 milijardi EUR (izravna bespovratna sredstva). Vlada je malim poduzećima omogućila bolji i veći pristup kreditima dodijelivši putem novoosnovanog Fonda za gospodarsku stabilizaciju i javne razvojne banke KfW državna jamstva u vrijednosti od najmanje 822 milijarde EUR (24 % BDP-a), kojima se pokriva  80–90 % kreditnog rizika kreditnih banaka (u posebnim slučajevima i do 100 %). Fondom za gospodarsku stabilizaciju mogu se podupirati i velika poduzeća tako što se privremeno osigurava dodatni vlasnički kapital. Kako bi se povećala likvidnost poduzeća, uvedene su prilagodbe odgoda plaćanja poreza, predujmova poreza i kazni za neplaćanje poreza. Izmijenjena su pravila o nesolventnosti kako bi se izbjegli postupci u slučaju tehničke nesolventnosti. Pojedinačne savezne države (Länder) dopunjavaju savezne mjere vlastitim programima potpore. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 vjerojatno će dodatno opteretiti ionako nisku profitabilnost njemačkog bankarskog sektora. Stoga se čini opravdanim da njemačke banke dodatno smanjuju troškove kako bi poboljšale profitabilnost i oslobodile sredstva za ulaganja u informacijske tehnologije i stvaranje organskoga kapitala. U tom bi smislu pomogla i daljnja konsolidacija.

               (18)Nakon snažnog početka godine tržište rada pogoršalo se zbog mjera povezanih s pandemijom bolesti COVID-19. Kako bi ublažila učinke krize na zaposlenost i društvo, vlada je osigurala znatnu potporu u okviru programa skraćenog radnog vremena „Kurzarbeit”. Olakšala je uvjete pristupa takvoj potpori, retroaktivno je proširila na radnike zaposlene preko agencija za privremeno zapošljavanje i povećala njezin obujam, što pridonosi očuvanju radnih mjesta i zaštiti prihoda kućanstava. Poslodavci dobivaju financijsku olakšicu time što za izgubljeno radno vrijeme ne moraju plaćati doprinose za socijalno osiguranje. Olakšanim pristupom potpori minimalnom dohotku (na temelju knjige II. njemačkog Socijalnog zakonika „Sozialgesetzbuch/SGB”) osigurava se olakšica pri gubitku prihoda. Obiteljima s niskim primanjima pruža se potpora olakšavanjem pristupa dječjem doplatku i minimalnom dohotku. Osim toga, stanari koji su suočeni s gubitkom prihoda privremeno su zaštićeni od deložacije. Iako je Njemačka  ostvarila dobre rezultate u pregledu socijalnih pokazatelja za potporu europskom stupu socijalnih prava, nedostatna pokrivenosti, ako se ne riješi, može zbog trenutačne krize dovesti do smanjenja prihoda ranjivih skupina.

               (19)Njemačka je zahvaljujući svojem univerzalnom zdravstvenom sustavu s osiguranim pristupom visokokvalitetnoj skrbi u rješavanju zdravstvenih problema uspjela brzo povećati svoje kapacitete testiranja i intenzivne skrbi. Međutim, zbog  trenutačne krize uzrokovane bolešću COVID-19 postoji stalna potreba za jačanjem otpornosti zdravstvenog sustava. Raspoloživost sestrinskoga kadra i privlačnost tog zanimanja i dalje su problem. Unatoč relativno velikom broju medicinskih sestara po glavi stanovnika, bolnice sve češće prijavljuju nepopunjena radna mjesta za medicinske sestre. Koordinacija između pružatelja primarne i bolničke zdravstvene zaštite te između zdravstvene i socijalne skrbi također bi se mogla poboljšati, među ostalim uvođenjem digitalnih alata. Infrastruktura e-zdravstva uvodi se ubrzanim tempom, no upotreba internetskih zdravstvenih usluga i usluga skrbi, e-recepata i razmjene medicinskih podataka i dalje je znatno ispod prosjeka EU-a. Novim zakonom donesenim u ožujku 2020. pridonosi se ublažavanju gospodarskih posljedica uzrokovanih bolešću COVID-19, prvenstveno za bolnice i liječnike u privatnim ordinacijama. Međutim, kako bi se skrb zadržala u svim područjima, morat će se osigurati dugoročno financiranje zdravstvenih ustanova jer su financijski prihodi institucija u zdravstvenom sektoru smanjeni zbog odgode operacija i liječenja koji nisu nužni, raspoloživa sredstva upotrebljavaju se za kupnju prioritetnih testova i opreme. Sa svojom snažnom istraživačkom bazom, Njemačka ima kapacitet za uključivanje u posebne istraživačke i inovacijske mjere kako bi odgovorila na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, uključujući razvoj cjepiva i terapeutike te razvoj istraživačke mreže radi objedinjavanja i jačanja istraživanja u području njemačke sveučilišne medicine, te pružila potporu Koaliciji za inovacije u području pripravnosti za epidemiju.

               (20)Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja. Javna i privatna ulaganja nastavila su se snažno povećavati u 2019., ali su i dalje zaostajala za potrebama. Javna ulaganja niža su od stope zamjene na lokalnoj razini, na kojoj je zaostatak u ulaganjima još visok i iznosi 4 % BDP-a, te su i dalje otežana zbog ograničenih kapaciteta i planiranja. Već planirana ulaganja u zelene tehnologije i energiju, kao što su projekti za obnovu zgrada i obnovljivu energiju, na početku se mogu pojačano financirati. Unatoč nedavnim inicijativama ostvarivanje kratkoročnih i srednjoročnih ciljeva dekarbonizacije i klimatske neutralnosti do 2050. i dalje je izazov. To vrijedi i za ciljeve u području zaštite okoliša i energetske učinkovitosti jer cjenovni poticaji, posebno zbog niskih cijena nafte uslijed trenutačne krize uzrokovane bolešću COVID-19, odvraćaju od klimatski i ekološki prihvatljivog ponašanja. Za prelazak Njemačke na klimatski neutralno gospodarstvo tijekom duljeg će razdoblja biti potrebna znatna ulaganja u, među ostalim, obnovljivu energiju, energetsku infrastrukturu, energetsku učinkovitost i održiv promet. Isto tako, njemački Savezni ured za reviziju doveo je u pitanje isplativost mjera povezanih s prelaskom na zelenu energiju. Potrebni su dodatni napori i održiva ulaganja u energetske mreže kako bi se iskoristile prednosti potpuno integriranog sustava održive energije s dosljednim cjenovnim signalima. Čista mobilnost može se promicati odgovarajućim regulatornim mjerama uz veća i brža ulaganja u održivu prometnu infrastrukturu i rješenja za čistu mobilnost. Dodatna ulaganja u istraživanje i razvoj ključna su za poticanje oporavka u smislu postizanja održivijeg i konkurentnijeg gospodarstva. Rashodi za obrazovanje i istraživanje u 2018. iznosili su 9,1 % BDP-a, što je manje od nacionalnog cilja od 10 %. Privatna ulaganja u istraživanje i razvoj sve su više koncentrirana na velika poduzeća. Unatoč mjerama politike stambena je ponuda i dalje znatno ispod godišnjeg cilja izgradnje 375 000 novih stanova od 2017. do 2021. Politikama kojima se potiču ulaganja u stambenu izgradnju riješila bi se ta neravnoteža i poboljšala cjenovna pristupačnost stanovanja. Njemačka bi izradom programa za korištenje sredstava iz Fonda za pravednu tranziciju u razdoblju 2021.–2027. mogla lakše odgovoriti na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Njemačku. To bi Njemačkoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

               (21)Moderna digitalna infrastruktura i digitalne usluge ključni su kada je mobilnost ograničena. Ulaganjima u digitalnu infrastrukturu i javne usluge može se poduprijeti gospodarski oporavak te pridonijeti smanjenju razlika između Njemačke i drugih zemalja u pokrivenosti mrežama vrlo visokoga kapaciteta, što je i dalje od ključne važnosti. U Njemačkoj je ta pokrivenost u 2019. iznosila 32,7 %, za razliku od prosjeka EU-a od 44 %, dok je povezanost objekata s mrežom optičkih vlakana iznosila 10,5 %, što je znatno niže od prosjeka EU-a od 33,5 %. U krizi uzrokovanoj bolešću COVID-19 došla je do izražaja važnost povezanih digitalnih usluga. Nedostaci u povezivosti mogu biti glavni čimbenik koji otežava ulaganja u digitalizaciju, posebno za MSP-ove, koji i dalje sporo uvode digitalne tehnologije. Njemačka i dalje u području digitalnih javnih usluga ostvaruje slabije rezultate od ostalih država članica unatoč poboljšanju tih usluga za poduzeća. Međutim, razina komunikacije putem interneta između javnih tijela i građana vrlo je niska. Provedba Zakona o internetskom pristupu sporo napreduje te će ostvarenje cilja digitalizacije svih 575 službi do kraja 2022. biti velik izazov. Taj bi zakon trebala provesti sva uključena javna tijela – savezna, državna i lokalna kako bi se ostvarila znatnija poboljšanja digitalne javne uprave.

               (22)Regulatorno i administrativno opterećenje važno je zadržati na niskoj razini radi provedbe mjera potpore i šire. Zadržavanjem minimalnog administrativnog opterećenja za pristup mjerama potpore trebalo bi se osigurati da manja poduzeća primaju jednaku potporu od posrednika kao i veća poduzeća. Smanjenjem drugih administrativnih opterećenja u širem smislu, dakle onih koje nadilaze mjera potpore, primjerice primjenom fleksibilnosti na birokratske postupke koji nisu nužni, može se pružiti dodatna pomoć MSP-ovima.

               (23)Tehnološki napredak promijenio je tržište rada već i prije izbijanja krize uzrokovane bolešću COVID-19, zbog čega je potrebno povećano financiranje obrazovanja i osposobljavanja, uključujući prekvalifikaciju i usavršavanje te poboljšanje digitalnih vještina. Ta je potreba uslijed krize uzrokovane bolešću COVID-19 postala još veća, posebno u slučaju radnika zaposlenih u sektorima na koje bi ograničavanje socijalnih kontakata moglo dulje vrijeme utjecati ili radnika kojima prijeti opasnost od nezaposlenosti. Nagli prelazak na digitaliziranije društvo i obrazovanje od kuće može biti poseban izazov za učenike i studente iz ugroženih skupina koji kod kuće nemaju pristup digitalnim rješenjima i potpori. To uključuje studente s invaliditetom. Posebno je potrebno osigurati da svi učenici i studenti steknu ključne vještine utvrđene u kurikulumu kako poremećaji uslijed bolesti COVID-19 koji traju nekoliko mjeseci ne bi uzrokovali štetu za cijeli život. Postoji opasnost od pogoršanja postojećih nejednakosti u osnovnim vještinama, koje su povezane sa socioekonomskim i migrantskim podrijetlom. Kriza je naglasila važnost daljnjeg razvoja obrazovnog sustava kako bi se promicao pametan i uključiv oporavak te nastavio put prema zelenoj i digitalnoj tranziciji.

               (24)Iako se ove preporuke prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za Njemačku iz 2019. koje je Vijeće usvojilo 9. srpnja 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za uklanjanje srednjoročnih i dugoročnih strukturnih nedostataka. Te su preporuke i dalje relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom godišnjeg ciklusa europskog semestra sljedeće godine. Isto vrijedi i za preporuke koje se odnose na investicijske politike. O tim potonjim preporukama trebalo bi voditi računa pri izradi strateških programa financiranja kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i pri izradi mjera ublažavanja i strategija izlaska iz aktualne krize.

               (25)Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može pridonijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja. Osigura li punu provedbu preporuka navedenih u nastavku, Njemačka će pridonijeti napretku u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji zajamči konkurentna održivost.

               (26)Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka bolesti COVID-19. Njemačka bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje i s politikama drugih država članica europodručja.

               (27)Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Njemačke i objavila je u Izvješću za Njemačku za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020. i Nacionalni program reformi za 2020. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Njemačkoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Njemačkoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (28)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje
                  8
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (29)Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. U ovim se preporukama vodilo računa o tome da je potrebna pomoć u borbi protiv pandemije i olakšanju gospodarskog oporavka prvi korak u pravcu korekcije neravnoteža. Preporuke koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci 2.

               PREPORUČUJE da Njemačka u 2020. i 2021. poduzme djelovanje kojemu je cilj:

               1.U skladu s općom klauzulom o odstupanju, poduzeti sve potrebne mjere i učinkovito odgovoriti na pandemiju, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Mobilizirati odgovarajuća sredstva i ojačati otpornost zdravstvenog sustava, među ostalim uvođenjem usluga e-zdravstva.

               2.Dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u održiv promet, čiste, učinkovite i integrirane energetske sustave, digitalnu infrastrukturu i vještine, stanogradnju, obrazovanje i istraživanja te inovacije. Poboljšati digitalne javne usluge na svim razinama te poticati digitalizaciju u malim i srednjim poduzećima. Smanjiti regulatorno i administrativno opterećenje poduzeća.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 504 final.

                     (4)

                        SL C 301, 5.9.2019., str. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Uredba (EU) br. 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.) i Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

                     (8)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.5.2020.
            COM(2020) 509 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2020.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2020.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta i time označila početak Europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Španjolska jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

               (2)Izvješće za Španjolsku
                  3
                za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Španjolske u smislu preporuka za Španjolsku koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019.
                  4
               , mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Španjolske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Španjolskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Visoki vanjski i unutarnji dug, javni i privatni, i dalje je bila slaba točka u kontekstu visoke nezaposlenosti te je imao prekogranični učinak.

               (3)Svjetska zdravstvena organizacija službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti COVID-19. Pandemija je ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača i negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta, dohotke radnika i poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski udar čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Europskoj uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju
                  5
                u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih dionika na nacionalnoj razini i na razini Unije.

               (4)Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi biti predmet demokratskog nadzora i neovisnog sudskog preispitivanja.

               (5)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu
                  6
               . Ta klauzula olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97. Komisija je u Komunikaciji Vijeću iznijela stajalište da trenutni uvjeti dopuštaju aktivaciju te klauzule zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada prouzročenog pandemijom bolesti COVID-19. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio donijeti i odluku o usvajanju revidirane fiskalne putanje. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne obustavljaju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, nego se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

               (6)Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi uvođenja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na radnom mjestu u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija, izvlačeći pouke iz krize, trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za povratak na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju.

               (7)Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju jedinstveno tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodnog kretanja robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje jedinstvenog tržišta moraju se ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvu potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije, uz poboljšane strategije nabave, diversificirane lance opskrbe i strateške rezerve osnovne medicinske opreme. Ključni su to elementi za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

               (8)Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire
                  7
                kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za ublažavanje izvanrednih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Te će izmjene osigurati dodatnu fleksibilnost, ali i znatno jednostavnije i povezanije procedure. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020.–2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Španjolska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim građanima i sektorima.

               (9)Socioekonomske posljedice pandemije vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u španjolskim regijama, primjerice u regijama koje se najviše oslanjaju na turizam, kao što su sredozemna obala, Andaluzija te Kanarski otoci i Balearski otoci, na kojima je više od trećine radnih mjesta povezano s tim sektorom. To uključuje rizik od povećanja nejednakosti unutar Španjolske. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

               (10)Španjolska je 1. svibnja 2020. dostavila Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, programi su ocijenjeni istodobno.

               (11)Na Španjolsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo o dugu.

               (12)Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Španjolskoj da osigura da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (3) u 2019. ne premaši 0,6 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,65 % BDP-a. Ukupna ocjena koju je provela Komisija potvrđuje znatno odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2019. To je relevantan čimbenik u Komisijinu izvješću sastavljenom u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora, u kojem se ocjenjuje usklađenost Španjolske s kriterijem duga u 2019.

               (13)Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. predviđa da će se ukupni saldo od deficita od 2,8 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 10,3 % BDP-a u 2020. Nakon smanjenja na 95,5 % BDP-a u 2019., prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-u porasti na 115,5 %. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost izazvana pandemijom bolesti COVID-19.

               (14)Španjolska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 3,2 % BDP-a. Kvantifikacija mjera koje povećavaju deficit uglavnom se podudara s procjenama Komisije, kad se uzme u obzir različito tretiranje troškova automatskih stabilizatora. Te mjere uključuju jačanje zdravstvenih usluga i pružanje dohodovne potpore radnicima koji rade u skraćenom radnom vremenu. Osim toga, Španjolska je najavila donošenje mjera koje će pridonijeti potpori likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 9,2 % BDP-a. Te mjere posebno uključuju kreditna jamstva (8,8 % BDP-a). Mjere koje je Španjolska poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije o koordiniranom gospodarskom odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19. Puna provedba tih mjera uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, pridonijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

               (15)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika u Španjolskoj, ukupni saldo opće države iznositi –10,1 % BDP-a u 2020. te –6,7 % u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 115,6 % u 2020. i 113,7 % u 2021.

               (16)Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer Španjolska u 2019. nije poštovala pravilo o dugu te je u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza općenito upućuje na zaključak da kriteriji deficita i duga kako su definirani u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/1997 nisu ispunjeni.

               (17)Mjere poduzete kako bi se zaustavilo širenje virusa imaju znatan učinak na gospodarstvo te bi ove godine mogle dovesti do 9,4 % gubitka BDP-a. Negativan učinak na zaposlenost, iako ga je trenutačno teško izračunati, bit će također golem. Od početka krize posao je izgubilo oko milijun ljudi. Negativan učinak na zaposlenost trenutačno ublažava činjenica da je gotovo 3.5 milijuna radnika uključeno u programe skraćenog radnog vremena (ERTE), čime se dosad uspio spriječiti neposredan gubitak radnih mjesta. Posljedice pandemije u Španjolskoj pogoršava visok udio zaposlenosti u malim i srednjim poduzećima, važnost sektora koji su posebno pogođeni i koji će vjerojatno doživjeti sporiji oporavak, kao što je turizam i maloprodaja, te visoka stopa zaposlenih na određeno vrijeme (26,3 % u 2019.). Svi ti čimbenici mogli bi dovesti do velikih gubitaka radnih mjesta i pojačati šok. Prema Komisijinoj prognozi očekuje se porast nezaposlenosti (koja je u veljači 2020. iznosila 13,6 %) na 18,9 % u 2020. i pad na 17 % u 2021.

               (18)Španjolska tijela nastojala su ublažiti utjecaj pandemije i razdoblja provođenja mjera za sprečavanje širenja virusa raznim paketima mjera u ukupnom iznosu od 145 milijardi EUR. U borbi protiv bolesti nadležna tijela povećala su rashode za zdravstvene i socijalne usluge. Olakšala su i korištenje programa ERTE radi očuvanja radnih mjesta i potpore dohotku kućanstava. Korisnici programa ERTE primaju naknadu u iznosu od 70 % svoje osnovice za doprinose za socijalno osiguranje, uz donju (502 EUR) i gornju granicu (1402 EUR). Radni se odnos ne mijenja tijekom trajanja ERTE-a, koji je nedavno produljen do 30. lipnja 2020. Poduzeća koja provode ERTE bit će oslobođena obveze plaćanja velikog dijela doprinosa za socijalno osiguranje za radnike obuhvaćene programom pod uvjetom da im zadrže radna mjesta najmanje šest mjeseci od početka normalnog rada. Te mjere prate posebnu potporu MSP-ovima i samozaposlenim radnicima koji čine okosnicu španjolskog gospodarstva (odgoda plaćanja poreza, smanjenje doprinosa za socijalno osiguranje i državna jamstva) i pokušaj su pomoći poduzećima da izbjegnu stečaj i nastave s poslovanjem ubrzo nakon završetka krize. Donesene su i mjere kojima se privremeno jamči potpora dohotku radnicima s nestandardnim ugovorima koji nemaju pristup socijalnoj zaštiti.

               (19)Španjolski zdravstveni sustav ostvaruje dobre rezultate u području zdravstva unatoč relativno niskoj razini ulaganja. Međutim, pandemija bolesti COVID-19 dovela je do nezapamćenog pritiska na sustav i otkrila njegovu osjetljivost na šokove. Hitne mjere usmjerene su na jačanje kapaciteta zdravstvenih radnika, ključnih medicinskih proizvoda i infrastrukture kako bi se tijekom pandemije spasili životi i ponovno uspostavilo dobro zdravstveno stanje. Osobe s invaliditetom i starije osobe u domovima za njegu posebno su bile izložene tijekom krize. Potrebno im je osigurati stalan pristup zdravstvenoj i socijalnoj skrbi, uključujući usluge hitne i intenzivne njege. Poslije bi se napori trebali usmjeriti na poboljšanje otpornosti zdravstvenog sustava kako bi se što prije postigla njegova optimalna učinkovitost i kako bi se bolje nosio s novim šokovima. Tijekom pandemije do izražaja su došli postojeći strukturni problemi, od kojih neki proizlaze iz određenih nedostataka ulaganja u fizičku infrastrukturu te nedostatnog zapošljavanja i radnih uvjeta zdravstvenih radnika. Postoje regionalne razlike u smislu potrošnje, fizičkih resursa i osoblja, a koordinacija među različitim razinama vlasti nije uvijek učinkovita. Pružanjem zdravstvene skrbi moglo bi se srednjoročno bolje odgovoriti na izazove starenja, sve većeg broja kroničnih oboljenja i invaliditeta. Primarna zaštita i razvoj usluga e-zdravstva imat će u tome središnju ulogu. Srednjoročno će biti važno osigurati da vjerojatno smanjenje sredstava zbog gospodarske krize ne utječe na zdravstveno osiguranje ljudi i ne dovede do nejednakosti u pristupu.

               (20)Iako su se posljednjih godina otvarala brojna radna mjesta, visoke stope nezaposlenosti i segmentacija tržišta rada na španjolskom tržištu rada zabilježene su i prije izbijanja bolesti COVID-19. Preliminarni podaci pokazuju znatno povećanje razine nezaposlenosti u Španjolskoj kao posljedicu krize, što će opteretiti ionako već ograničene kapacitete socijalnih službi te službi za zapošljavanje u pružanju potpore radnicima i poslodavcima. Srednjoročno bi se u suradnji sa socijalnim partnerima radi oporavka trebale provesti mjere potpore zapošljavanju, kao što su postupno ukidanje programa skraćenog radnog vremena, revizija sustava poticaja za zapošljavanje radi boljeg promicanja održivih oblika zapošljavanja, osobito za mlade, te fleksibilnost radnih uvjeta. Povećanje udjela studenata u području znanosti i digitalnih tehnologija, povećanje privlačnosti strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te fleksibilne mogućnosti usavršavanja i prekvalifikacije mogli bi pomoći u zadovoljavanju sve veće potražnje za tehničkim vještinama potrebnima za zelenu i digitalnu tranziciju koja će pratiti oporavak. Općenito, poboljšanjem obrazovnog i profesionalnog usmjeravanja te pružanjem odgovarajuće potpore učenicima u nepovoljnom položaju i regijama koje zaostaju moglo bi se pridonijeti boljim obrazovnim rezultatima. Uspjeh mjera koje bi se mogle donijeti radi postizanja tih ciljeva uvelike će ovisiti o vremenu potrebnom za postizanje širokog i dugotrajnog društvenog i političkog konsenzusa o reformama.

               (21)Posljedice pandemije na tržište rada izazvale su hitnu potrebu za podupiranjem dohotka kućanstava pogođenih krizom. U tom je nastojanju ključno olakšati upotrebu programa skraćenog radnog vremena. Međutim, radnici zaposleni na određeno vrijeme s vrlo kratkim ugovorima, koji čine većinu od gotovo milijun novih nezaposlenih osoba od kojih su mnogi mladi radnici, često nemaju pravo na standardnu zaštitu u slučaju nezaposlenosti. Radi potpore održivom oporavku i socijalnoj koheziji potrebno je vrlo rano osigurati da svi radnici, uključujući radnike na određeno vrijeme i samozaposlene osobe, imaju pristup odgovarajućoj socijalnoj zaštiti i mjerama aktivne politike tržišta rada.

               (22)Uslijed krize će se vjerojatno povećati visoke razine siromaštva ili socijalne isključenosti u Španjolskoj, posebno među obiteljima s djecom. Španjolska je 2019. imala najniži prosjek obiteljskih naknada po djetetu od svih država članica. Obitelji s niskim do srednjim dohotkom nemaju pravo na stroge naknade za djecu, a ne pomažu im mnogi ni porezni odbitci. Rashodi za socijalnu zaštitu i dalje su znatno usmjereni na starije osobe, a razina rashoda za mirovine trebala bi se znatno povećati u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju ako najavljena odstupanja od mirovinske reforme iz 2013. budu trajna i ako se ne poduzmu odgovarajuće kompenzacijske mjere. Zbog gospodarskih i društvenih posljedica pandemije potrebna je međugeneracijska solidarnost u korist mlađih generacija. Pomoć u slučaju nezaposlenosti dugotrajno nezaposlenim osobama i radnicima koji ne ispunjavaju uvjete za dobivanje doprinosa trenutačno je rascjepkana na više programa, što dovodi do niske pokrivenosti. Postojeći regionalni programi minimalnog dohotka obuhvaćaju samo 20 % potencijalnih korisnika u zemlji zbog velikih regionalnih razlika u pokrivenosti, trajanju, uvjetima pristupa i primjerenosti. U trenutačnom kontekstu, uskoro će se uvesti stalni nacionalni program zajamčenog dohotka koji će prema procjenama obuhvatiti tri milijuna korisnika i dopuniti postojeće regionalne programe minimalnog dohotka. U ovoj se fazi ne može procijeniti njezin učinak na smanjenje siromaštva i njezina održivost u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju.

               (23)Još jedan otežavajući čimbenik u krizi uzrokovanoj pandemijom u Španjolskoj činjenica je da velik broj malih i srednjih poduzeća čini velik udio radnih mjesta. Kako bi se spriječili stečajevi koji se mogu izbjeći, hitno su donesene određene mjere za pružanje potpore likvidnosti poduzeća putem kredita i jamstava, s naglaskom na mala i srednja poduzeća te na sektore koji će najteže i dulje biti pogođeni krizom, kao što je turizam (koji je u Španjolskoj u 2019. činio 12 % BDP-a). Financijski posrednici trebali bi učinkovito i brzo provesti te mjere ako žele da proizvode učinke. Dopuštanjem odgode plaćanja poreza i socijalnih doprinosa te ubrzanjem ugovornih plaćanja javnih tijela pridonijet će se i poboljšanju novčanog toka MSP-ova. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Kako bi se osigurala učinkovitost tih mjera, važno je i dalje smanjivati administrativno opterećenje i pružati učinkovite digitalne javne usluge. Potpora poduzećima u sektorima koji su najviše pogođeni krizom i zadržavanje konkurentnosti izvoznih poduzeća ključni su za uspješan oporavak.

               (24)Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Izgledi za oporavak Španjolske ovisit će o njezinoj sposobnosti povećanja produktivnosti i poticanja inovacija, među ostalim putem digitalne i zelene tranzicije. Uspješnost Španjolske u području inovacija u svim je regijama ispod prosjeka EU-a. Španjolska ostvaruje slabe rezultate u smislu sposobnosti poduzeća da budu inovativna, ulažu u materijalnu i nematerijalnu imovinu te na najbolji način iskoriste vještine stanovništva, što bi moglo ugroziti njihovu konkurentnost u gospodarstvu utemeljenom na znanju. Kriza je na vidjelo iznijela važnost digitalizacije u održavanju pristupa državnim službama, obrazovanju i osposobljavanju te u očuvanju radnih mjesta i gospodarske aktivnosti. Prije uvođenja izolacije samo je polovina škola u Španjolskoj raspolagala odgovarajućim digitalnim platformama za učenje, i to uz znatne regionalne razlike. Iznenadan prelazak na digitalno učenje bio je i poseban izazov za učenike iz ranjivih skupina koji kod kuće nisu imali pristup digitalnim rješenjima. Španjolska bi trebala osigurati da svi učenici imaju pristup digitalnom učenju, uključujući učenike u ruralnim područjima i kućanstva u nepovoljnom položaju. Podupiranjem digitalizacije poduzeća promicala bi se i konkurentnost španjolskih poduzeća u globalnim lancima vrijednosti te povećala njihova sposobnost izvoza, što posebno vrijedi za MSP-ove i mikropoduzeća. Uvođenjem digitalnih tehnologija, uključujući napredne digitalne tehnologije, te smanjenjem digitalnog jaza između urbanih i ruralnih područja poboljšala bi se inovativnost španjolskoga gospodarstva. Osim toga, jačanje upravljanja istraživanjem i inovacijama na svim razinama, povećanje kvalitete istraživanja sustavnim evaluacijama i poticanje istraživačkih organizacija na suradnju s privatnim sektorom mogli bi dovesti do povećanja učinkovitosti politika istraživanja i inovacija te bržeg širenja inovacija kako bi se pridonijelo oporavku.

               (25)Za prelazak Španjolske na klimatski neutralno gospodarstvo tijekom duljeg će razdoblja biti potrebna znatna ulaganja u, među ostalim, obnovljivu energiju, energetsku infrastrukturu, energetsku učinkovitost i održiv promet. U skladu sa španjolskim nacionalnim energetskim i klimatskim planom trebalo bi ubrzati provedbu i financiranje ulaganja kako bi se tijekom oporavka pridonijelo zelenoj tranziciji. Promicanje integriranog energetskog sustava trebalo bi olakšati uvođenje obnovljivih izvora energije. Smanjenjem potrošnje energije u privatnim i javnim zgradama putem opsežne obnove te razvojem pametnih mreža i sustava skladištenja električne energije iz obnovljivih izvora poboljšalo bi se upravljanje potražnjom za energijom, a istodobno bi se tijekom oporavka podržalo otvaranje radnih mjesta. Daljnjim ulaganjima u energetsku infrastrukturu, među ostalim u povezanost elektroenergetskih mreža s ostatkom Unije, pridonijelo bi se poboljšanju integracije unutarnjeg energetskog tržišta EU-a, uz istodobno povećanje tržišnog natjecanja i olakšavanje uvođenja obnovljive energije. Treba uložiti dodatne napore u promicanje održivog prometa, uključujući postavljanje infrastrukture za alternativna goriva, posebno za električna vozila. Ulaganja će biti potrebna i kako bi se omogućilo bolje iskorištavanje željezničke infrastrukture za prijevoz tereta, uključujući prekogranične spojne vodove s Francuskom i Portugalom te spojne vodove s lukama i logističkim čvorištima. Osim toga, određena područja Španjolske među područjima su koja su najizloženija klimatskim promjenama u Europi. Vodni su resursi pod pritiskom, a infrastruktura za vodno gospodarstvo i gospodarenje otpadom nije jednaka u cijeloj zemlji. Zelena ulaganja mogu pomoći da se riješe negativni učinci klimatskih promjena, kao što su poplave i šumski požari, da se poboljša kvaliteta zraka, vodno gospodarstvo i gospodarenje otpadom te da se razvije potencijal kružnoga gospodarstva. Španjolska bi izradom programa za korištenje sredstava iz Fonda za pravednu tranziciju u razdoblju 2021.–2027. mogla lakše odgovoriti na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Španjolsku
                  8
               . To bi Španjolskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

               (26)Regulatorna rascjepkanost i prepreke u Španjolskoj sprečavaju poduzeća da iskoriste prednosti ekonomije razmjera i negativno utječu na produktivnost. Zakon o jedinstvu tržišta, koji već provode sudovi i tijela nadležna za tržišno natjecanje, trebalo bi tijekom oporavka aktivnije upotrebljavati za promicanje bolje regulative i tržišnog natjecanja. U tom kontekstu, čim prestane izvanredna situacija trebalo bi ukloniti stroga vlasnička i tržišna ograničenja kojima se tijekom krize nastojala osigurati opskrba strateškom robom i uslugama. Općenito, snažnijom i održivom koordinacijom različitih razina vlasti mogle bi se donijeti politike kojima bi se povećala učinkovitost oporavka. Ključno je osigurati i da upravljačka struktura već uspostavljena zakonima kojima se provode direktive o javnoj nabavi iz 2014. što prije počne u potpunosti funkcionirati kako bi se zajamčila učinkovita upotreba javnih ulaganja kojima bi se mogao poduprijeti oporavak. Trebalo bi pojačati rad na sveobuhvatnoj nacionalnoj strategiji javne nabave u bliskoj suradnji s predstavnicima svih razina vlasti (središnje, regionalne i lokalne) preko Odbora za suradnju.

               (27)Iako se ove preporuke prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za Španjolsku iz 2019. koje je Vijeće usvojilo 9. srpnja 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za uklanjanje srednjoročnih i dugoročnih strukturnih nedostataka. Te su preporuke i dalje relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom godišnjeg ciklusa europskog semestra sljedeće godine. Isto vrijedi i za preporuke koje se odnose na investicijske politike. O tim potonjim preporukama trebalo bi voditi računa pri izradi strateških programa financiranja kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i pri izradi mjera ublažavanja i strategija izlaska iz aktualne krize.

               (28)Pravodobno rješavanje postupaka u slučaju nesolventnosti također će imati ključnu ulogu u osiguravanju likvidnosti poduzeća i učinkovite preraspodjele sredstava te u promicanju poduzetništva i stabilnosti financijskog sektora. Ključno je očuvati kapacitet pravosudnog sustava radi učinkovitog rješavanja postupaka u slučaju nesolventnosti. To je posebno važno jer bi trenutačna obustava rada sudova i očekivano povećanje broja sudskih sporova zbog recesije uzrokovane pandemijom mogli dodatno pogoršati već postojeće probleme sve duljih postupaka i gomilanja neriješenih predmeta.

               (29)Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može pridonijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja. Osigura li punu provedbu preporuka navedenih u nastavku, Španjolska će pridonijeti napretku u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji zajamči konkurentna održivost.

               (30)Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka bolesti COVID-19. Španjolska bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje i s politikama drugih država članica europodručja.

               (31)Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Španjolske i objavila je u Izvješću za Španjolsku za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020. i Nacionalni program reformi za 2020. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Španjolskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Španjolskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (32)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje
                  9
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (33)Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. U ovim se preporukama vodilo računa o tome da je potrebna pomoć u borbi protiv pandemije i olakšanju oporavka prvi korak u pravcu korekcije neravnoteža. Preporuke koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 2. i 4.

               PREPORUČUJE da Španjolska u 2020. i 2021. poduzme djelovanje kojemu je cilj:

               1.U skladu s općom klauzulom o odstupanju, poduzeti sve potrebne mjere i učinkovito odgovoriti na pandemiju, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Ojačati otpornost i kapacitet zdravstvenog sustava u smislu zdravstvenih radnika, ključnih medicinskih proizvoda i infrastrukture.

               2.Poduprijeti zapošljavanje s pomoću mjera za očuvanje radnih mjesta, učinkovitih poticaja za zapošljavanje i razvoja vještina. Pojačati zaštitu u slučaju nezaposlenosti, posebno za radnike s nestandardnim ugovorima. Poboljšati opseg i primjerenost programa minimalnog dohotka i potpore obitelji te pristup digitalnom učenju.

               3.Osigurati učinkovitu provedbu mjera za osiguravanje likvidnosti malih i srednjih poduzeća i samozaposlenih osoba, među ostalim izbjegavanjem kašnjenja u plaćanju. Dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja na zelenu i digitalnu tranziciju, osobito na poticanje istraživanja i inovacija, čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, energetsku infrastrukturu, vodno gospodarstvo i gospodarenje otpadom te održiv promet.

               4.Poboljšati koordinaciju među različitim razinama vlasti i pojačati okvir javne nabave radi učinkovite potpore oporavku.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 508 final.

                     (4)

                        SL C 301, 5.9.2019., str. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Uredba (EU) br. 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.) i Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

                     (8)

                        SWD(2020) 508 final.

                     (9)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.5.2020.
            COM(2020) 508 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Grčke za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Grčke za 2020.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Grčke za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Grčke za 2020.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta i time označila početak Europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Grčka jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

               (2)Izvješće za Grčku
                  3
                za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Grčke u smislu preporuka za Grčku koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019.
                  4
               , mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Grčke u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je u svojoj analizi zaključila da u Grčkoj postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Utvrđene neravnoteže konkretno se odnose na visoku razinu javnog duga i neprihodonosnih kredita u bilancama banaka i vanjskom sektoru u kontekstu i dalje niskog potencijalnog rasta i visoke stope nezaposlenosti.

               (3)Svjetska zdravstvena organizacija službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti COVID-19. Pandemija je ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača i negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta, dohotke radnika i poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski udar čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Europskoj uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju
                  5
                u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih dionika na nacionalnoj razini i na razini Unije.

               (4)Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi biti predmet demokratskog nadzora i neovisnog sudskog preispitivanja.

               (5)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu
                  6
               . Ta klauzula olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97. Komisija je u Komunikaciji Vijeću iznijela stajalište da trenutni uvjeti dopuštaju aktivaciju te klauzule zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada prouzročenog pandemijom bolesti COVID-19. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio donijeti i odluku o usvajanju revidirane fiskalne putanje. Općom klauzulom o odstupanju ne obustavljaju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, nego se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

               (6)Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi uvođenja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na radnom mjestu u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija, izvlačeći pouke iz krize, trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za povratak na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju.

               (7)Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju jedinstveno tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodnog kretanja robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje jedinstvenog tržišta moraju se ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvu potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije, uz poboljšane strategije nabave, diversificirane lance opskrbe i strateške rezerve osnovne medicinske opreme. Ključni su to elementi za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

               (8)Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire
                  7
                kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za ublažavanje izvanrednih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Te će izmjene osigurati dodatnu fleksibilnost, ali i znatno jednostavnije i povezanije procedure. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020.–2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Grčka se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim građanima i sektorima.

               (9)Socioekonomske posljedice pandemije vjerojatno će biti neravnomjerno raspoređene u grčkim regijama zbog različitih uzoraka specijalizacije, posebno u regijama koje se znatno oslanjaju na turizam i općenito na izravno poslovanje s potrošačima. To uključuje znatan rizik od povećanja regionalnih i teritorijalnih nejednakosti u Grčkoj i nastavka već uočenog trenda povećanja nejednakosti između glavnog grada i, posebice, otočnih i planinskih regija, koji se dodatno intenzivirao tijekom financijske krize. Među ostalim zbog rizika od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, na postojeću je situaciju nužno odgovoriti ciljanim politikama.

               (10)Grčka je 30. travnja 2020. dostavila Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, programi su ocijenjeni istodobno.

               (11)Na Grčku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu.

               (12)Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 1,5 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 4,7 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 0,2 % BDP-a. Nakon smanjenja na 176,6 % BDP-a u 2019., prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-u porasti na 188,8 %. Proračunske projekcije temelje se na nekim rizicima koji su specifični za Grčku, primjerice parnični postupci koji su u tijeku te obveze pružanja javnih usluga. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost izazvana pandemijom bolesti COVID-19.

               (13)Grčka je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 5,4 % BDP-a. Mjere uključuju privremenu financijsku potporu radnicima, samozaposlenim osobama, pojedinačnim poduzećima i određenim slobodnim zanimanjima pogođenima pandemijom, isplatu povratnih predujmova poduzećima sa smanjenim prometom, plaćanje doprinosa za socijalno osiguranje za zaposlenike s privremeno prekinutim ugovorima o radu, odgodu plaćanja poreza i doprinosa za socijalno osiguranje, uključujući programe obročnog plaćanja poreza, na razdoblje od najmanje tri mjeseca za sva poduzeća, samozaposlene osobe i radnike pogođene pandemijom koronavirusa, subvencije za kamate na kredite malih i srednjih poduzeća i veće rashode za zdravstvo. Osim toga, Grčka je najavila mjere koje će pridonijeti potpori likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka. Te mjere uključuju gotovinske kolaterale Helenske razvojne banke radi potpore bankovnom kreditiranju. Međutim, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2020. sve odgode plaćanja poreza smatraju se i mjerama likvidnosti bez negativnog proračunskog učinka u 2020. Mjere koje je Grčka poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije o koordiniranom gospodarskom odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19. Puna provedba tih mjera uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, pridonijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

               (14)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2020. predviđa se da će ne bude li promjene politika u Grčkoj deficit opće države iznositi 6,4 % BDP-a u 2020. te 2,1 % u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 196,4 % u 2020. te da će se u 2021. smanjiti na 182,6 %.

               (15)Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer Grčka u 2019. nije poštovala pravilo o dugu, a u 2020. je planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza općenito upućuje na zaključak da je kriterij duga kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/1997 ispunjen, a da kriterij deficita nije ispunjen.

               (16)Kad je riječ o pandemiji bolesti COVID-19, sudeći po razmjerno malom broju dosad potvrđenih slučajeva zaraze, Grčka je pravodobno reagirala i učinkovito provela ograničenja. Međutim, očekuje se da će gospodarske posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19 biti znatne jer se u usporedbi s drugim državama članicama Grčka u velikoj mjeri oslanja na turistički i prometni sektor. U turističkom sektoru Grčka bi u odnosu na 2019. mogla izgubiti velik dio prihoda. Turizam je najvažniji dio izvoza usluga u grčkom gospodarstvu – činio je 45 % izvoza usluga. Osim toga, očekuje se da će pad potražnje zbog usporavanja globalne trgovine utjecati i na sektor pomorskog prometa, koji čini 40 % izvoza usluga. Zbog mjera ograničenja kretanja, nižih raspoloživih dohodaka i veće nezaposlenosti očekuje se znatan pad domaće potražnje.

               (17)Grčka je na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila nacionalnim planom za pandemiju te je brzo uvela niz izvanrednih mjera, uključujući strogu karantenu i ograničavanje socijalnih kontakata, posebno za osobe za koje se sumnja da su bile u kontaktu sa zaraženim osobama. Grčka tijela donijela su niz mjera za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica u 2020. u vrijednosti do 10,5 % BDP-a. Te mjere uključuju fiskalne mjere u vrijednosti od 5 % BDP-a s proračunskim učinkom u vrijednosti od 3,7 % BDP-a te privremene odgode plaćanja poreza i gotovinske kolaterale za komercijalne banke u vrijednosti od 1,9 % BDP-a, čime bi se mogli osigurati dodatni novi krediti u ukupnoj vrijednosti do 3,6 % BDP-a. Sektor javnog zdravstva dobio je jednokratnu injekciju u iznosu od 273 milijuna EUR, među ostalim za zapošljavanje 2 000 dodatnih zdravstvenih djelatnika, nabavu zdravstvene opreme i zaliha te pojačano testiranje.

               (18)Za učinkovit odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 treba poboljšati kapacitet, pristupačnost i otpornost zdravstvenog sustava. Razina izravnih plaćanja za privatne zdravstvene usluge i neformalnih plaćanja, koja su usko povezana s neučinkovitim upravljanjem bolnicama, i dalje je visoka, što dovodi do nejednakosti. Pristup zdravstvenoj zaštiti i dalje je problematičan, a broj osoba s nezadovoljenim potrebama za zdravstvenom skrbi među najvišima je u EU-u, uz velike razlike prema dohodovnoj skupini i radnom statusu. Participacija nije dovoljno utemeljena na provjeri imovinskog stanja da bi se njome zaštitile ranjive skupine. Stanje pogoršava prevelika ponuda i posljedična prevelika potrošnja često preskupih lijekova. Grčka zato provodi ambicioznu reformu primarne zaštite kako bi u kratkoročnom razdoblju osigurala pristup osnovnim kvalitetnim uslugama, a u dugoročnom razdoblju sveobuhvatan sustav utemeljen na selekcijskoj ulozi liječnika primarne zdravstvene zaštite za cijelo stanovništvo. Rane naznake upućuju na zaključak da je to ključna mjera za zaštitu građana i ograničavanje širenja virusa, kojom se jamči iskorištavanje cijelog kapaciteta sustava za liječenje pacijenata u skladu s njihovim potrebama. Još nije osmišljeno održivo rješenje za potrošnju u zdravstvu jer se fiskalna održivost uglavnom osigurava putem sustava povrata preplaćenih sredstava, koji je pod sve većim pritiskom zbog nedovoljnih strukturnih mjera. Iako su nedavno poduzete obećavajuće mjere, razina centralizirane nabave i dalje je niska. Javna potrošnja za zdravstvo bila je u 2018. ispod prosjeka EU-a, čak i ako se uračuna povrat preplaćenih sredstava u vrijednosti od 1 % BDP-a. Za poboljšanje učinkovitosti, pristupačnosti i opće otpornosti zdravstvenog sustava potrebni su veća djelotvornost i dodatna financijska sredstva.

               (19)Treba uvesti mjere za ublažavanje učinka krize uzrokovane bolešću COVID-19 na radnike i poduzeća. Prema Komisijinoj prognozi očekuje se porast nezaposlenosti na 19,9 % u 2020., a zatim smanjenje na 16,8 % u 2021. Grčka je već uvela privremeni program za smanjenje troškova rada za poduzećima koja su obustavila poslovanje ili su teško pogođena krizom, uz istodobnu zaštitu ugovora o radu i osiguranje dohodovne potpore pogođenim radnicima. Međutim, provedba sveobuhvatnog programa skraćenog radnog vremena bila bi održivije i fleksibilnije rješenje i grčka tijela poduzela su korake u tom smjeru. Takvim bi se programom poduzećima omogućila primjena moduliranog skraćenja radnog vremena u skladu sa stupnjem ograničenja aktivnosti, a pritom bi se očuvalo funkcioniranje industrije i spriječilo da privremeni otkazi postanu strukturni problem. Proširenje fleksibilnih radnih uvjeta, kao što je rad na daljinu, koji su u Grčkoj dosad bili ograničeni u usporedbi s drugim državama članicama, pridonijelo bi očuvanju gospodarske aktivnosti i radnih mjesta tijekom razdoblja ograničenja kretanja i socijalnih kontakata.

               (20)Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 mogla bi ponovno pogoršati socijalni status velikog dijela stanovništva i povećati dohodovnu nejednakost. Prije pandemije udio grčkog stanovništva izložen riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti i dalje je bio među najvišima u EU-u, pri čemu su djeca i radno sposobno stanovništvo bili izloženi većem riziku od starijih osoba. Znatan razlog za zabrinutost bili su i siromaštvo zaposlenih, pristup cjenovno pristupačnom stanovanju i energetsko siromaštvo. Za ublažavanje posljedica krize ključno je osigurati odgovarajući zamjenski dohodak svim pogođenim radnicima i samozaposlenim osobama, uključujući osobe s koje nemaju pristup socijalnoj zaštiti. Važno je i jačanjem socijalnih sigurnosnih mreža pružiti potporu najranjivijim skupinama, uključujući neaktivne i neprijavljene radnike. Budući da će se više građana oslanjati na osnovne sigurnosne mreže, bit će važno poboljšati adekvatnost potpore minimalnom dohotku. Sveobuhvatan pristup socijalnim uslugama nužan je u slučaju najugroženijih i ranjivih skupina, uključujući osobe s invaliditetom, izbjeglice i tražitelje azila. Osim toga, usluge dugotrajne skrbi nisu dovoljno razvijene. Grčka bi također trebala dodatno poboljšati pristup cjenovno pristupačnom stanovanju, posebno za kućanstva izložena riziku od siromaštva, primjerice uvođenjem programa za pomoć u otplaćivanju hipotekarnih kredita.

               (21)Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 zaustavila je pozitivna kretanja na tržištu rada zabilježena proteklih godina i ponovno se očekuje rast nezaposlenosti. Za snažan oporavak zaposlenosti u razdoblju nakon krize Grčka treba dovršiti reforme kako bi povećala učinkovitost politika za aktiviranje stanovništva, pogotovo za nastavak sudjelovanja u programima osposobljavanja. Važno je povećati kapacitet javne službe za zapošljavanje za pružanje trajne i individualne potpore tražiteljima zaposlenja. Posebnu pozornost treba posvetiti mladima i ženama, na koje više utječe nedostatak mogućnosti zapošljavanja. Mogao bi se poboljšati i socijalni dijalog, poticanjem aktivnog i značajnog sudjelovanja socijalnih partnera u oblikovanju politika, među ostalim u osmišljavanju i provedbi mjera za ublažavanje učinaka krize uzrokovane bolešću COVID-19. Vlada bi trebala usmjeriti napore u poboljšanje osnovnih vještina svih građana. Ključno je riješiti problem slabih odgojno-obrazovnih ishoda, modernizirati strukovno obrazovanje i osposobljavanje te proširiti cjeloživotno učenje. Da bi se smanjila neusklađenost vještina s potrebama tržišta rada i ubrzao njegov oporavak, ključno je poboljšati kvalitetu i relevantnost obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada.

               (22)Opravdani prioritet Vlade u odgovoru na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 otpočetka je bilo pružanje održive potpore likvidnosti poduzeća (uključujući obrtni kapital), pogotovo malim i srednjim poduzećima (MSP) te mikropoduzećima, i to najviše kreditiranjem i jamstvima. Grčka je na temelju privremenog okvira za državne potpore uvela tri programa za povećanje likvidnosti kapitala poduzeća: i. program plaćanja povratnih predujmova; ii. program gotovinskih kolaterala za osiguranje bankovnih kredita; i iii. program subvencioniranja kamata za tekuće kredite. U tom je procesu važno da bankarski sektor ispunjava, uz potporu nadležnih tijela te na temelju odgovarajuće procjene kreditnog rizika i razboritih kreditnih standarda, svoju posredničku zadaću održavanja potrebnog dotoka kredita i točno izvješćuje o svakom pogoršanju kvalitete imovine. Jačanje sposobnosti bankarskog sektora da ponudi stabilna rješenja za restrukturiranje duga održivih subjekata pogođenih krizom bit će ključno za očuvanje kvalitete imovine i istodobnu potporu oporavku gospodarstva.

               (23)Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Povećanje ulaganja za poticanje rasta u prioritetnim sektorima bit će ključno za potporu dugoročnom rastu i smanjenje regionalnih razlika. Slično kao prethodnih godina, razina javnih ulaganja bila je u 2019. za više od 1 % BDP-a niža u odnosu na planove. Grčka tijela počela su rješavati stalni problem nedovoljne provedbe utvrđivanjem „nacionalnog razvojnog plana” kako bi postrožila pravila o izradi, upravljanju, financiranju i provedbi financiranih projekata te akcijskog plana za poboljšanje predviđanja i praćenja javnih ulaganja. Budući da će javna ulaganja imati veliku ulogu u pokretanju gospodarstva nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19, ključno je ukloniti sve preostale administrativne prepreke i utvrditi plan novih projekata. Uspostavom namjenskog instrumenta za pripremu projekata mogla bi se dodatno poboljšati i ubrzati javna ulaganja. Učinkovitija provedba javnih ulaganja dodatno bi potaknula rast zbog multiplikacijskog učinka. Osim toga, učinkovitija i održivija javna nabava Grčkoj bi mogla pomoći u nastojanjima da poboljša i racionalizira javnu potrošnju te zajamči konkurentno poslovno okruženje. U tu bi svrhu trebalo odgovarajućim zakonodavnim i administrativnim mjerama ukloniti utvrđene nedostatke, kao što je stalni problem neopravdano preniskih ponuda.

               (24)Za obnovu grčkog gospodarstva bit će potrebno ukloniti neke dugoročne slabosti i iskoristiti potencijalne buduće mogućnosti. Znatne potrebe za ulaganjima postoje u sektorima kao što su promet i logistika, u kojima je potpora posebno potrebna za željezničku i cestovnu sigurnost i nadogradnju intermodalnih čvorišta, dok su za upravljanje krutim otpadom i komunalnim otpadnim vodama potrebna okolišno održiva ulaganja. Za preobrazbu Grčke u klimatski neutralno gospodarstvo bit će potrebna i znatna privatna i javna ulaganja u duljem razdoblju. Davanjem prednosti provedbi i financiranju planiranih investicijskih projekata, primjerice manjih projekata u području energetske učinkovitosti, obnove zgrada i obnovljivih izvora energije, pridonijelo bi se oporavku gospodarstva nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19. U pripremi srednjoročnih mjera oporavka mogu koristiti ulaganja predviđena u nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica, projekti s popisa projekata od zajedničkog interesa i planovi za razvoj infrastrukture. Povezana ulaganja mogla bi uključivati prekogranične veze za uvoz i izvoz električne energije između susjednih država članica kako bi se za grčke građane i poduzeća osigurala održiva opskrba električnom energijom te mjere kojima se osigurava pravedna tranzicija regija na koje najviše utječe ambiciozni plan Grčke za napuštanje proizvodnje električne energije na bazi lignita. Grčka bi izradom programa za korištenje sredstava iz Fonda za pravednu tranziciju u razdoblju 2021.–2027. mogla lakše odgovoriti na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Grčku
                  8
               . To bi Grčkoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

               (25)Iako je prethodnih godina ostvarila određeni napredak, Grčka treba ubrzati nastojanja za poboljšanje rezultata u području digitalizacije, među ostalim uvođenjem digitalnih alata i usluga u javnoj upravi, pravosudnom sustavu i poduzećima. Održavanje razine i iskorištavanje rezultata ostvarenih pokretanjem brojnih digitalnih usluga od početka krize uzrokovane bolešću COVID-19 bit će osobito važno za javnu upravu i u fazi oporavka. Strategija za ubrzanje uvođenja digitalnih tehnologija u svim gospodarskim sektorima, među ostalim u javnoj upravi, i interoperabilnost različitih informacijskih sustava, posebno baze podataka o nadzoru tržišta, pomogli bi smanjiti jaz produktivnosti u odnosu na druge zemlje europodručja i administrativno opterećenje. Prioriteti su i poboljšanje dostupnosti mreža vrlo velikog kapaciteta i uvođenje vrlo brzog interneta. Kad je riječ o digitalnim vještinama, Grčka je i dalje ispod prosjeka EU-a – u 2019. je samo 51 % osoba u dobi od 16 do 74 godine imalo barem osnovne digitalne vještine, u usporedbi s prosjekom EU-a od 58 %. Digitalno usavršavanje omogućit će jednak pristup svih grčkih građana e-uslugama, poduzećima će pomoći da učinkovito koriste rad na daljinu i e-alate te će svim učenicima, studentima ili polaznicima programa obrazovanja odraslih omogućiti da sudjeluju u učenju na daljinu. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti osobama u nepovoljnom položaju, uključujući izbjeglice i tražitelje azila, te osobama koje žive u udaljenim i ruralnim područjima.

               (26)Nakon uspješnog dovršetka programa financijske pomoći u okviru Europskog stabilizacijskog mehanizma u 2018., nad Grčkom se provodi pojačani nadzor u skladu s Uredbom (EU) br. 472/2013. Primjena pojačanog nadzora na Grčku
                  9
                potvrđuje činjenicu da Grčka u srednjoročnom razdoblju treba nastaviti donositi mjere za uklanjanje potencijalnih izvora makroekonomskih neravnoteža i provoditi strukturne reforme kojima se potiče snažan i održiv gospodarski rast. Grčka se 22. lipnja 2018. obvezala prema Euroskupini da će nastaviti provoditi sve ključne reforme donesene u okviru programa dok ih u potpunosti ne dovrši. Grčka se obvezala i da će provesti posebne mjere u području fiskalnih i fiskalno-strukturnih politika, socijalne skrbi, financijske stabilnosti, tržišta rada i proizvoda, privatizacije, funkcioniranja pravosuđa, javne uprave i borbe protiv korupcije. Te strukturne reforme sve su važnije u kontekstu ponovnog pokretanja grčkog gospodarstva. Uspješna provedba i dovršetak tih reformi trebali bi znatno pridonijeti srednjoročnom i dugoročnom rastu Grčke. Grčka je obvezna dostavljati tromjesečna izvješća o napretku u provedbi obveza u okviru pojačanog nadzora, pri čemu povoljno polugodišnje izvješće može biti temelj za pokretanje mjera za otpis duga u vrijednosti od 0,7 % BDP-a godišnje. Euroskupina je u travnju 2019. i prosincu 2019. dogovorila pokretanje prva dva skupa mjera razduživanja uvjetovanih politikama u vrijednosti od 970 milijuna EUR odnosno 767 milijuna EUR. Šesto izvješće o pojačanom nadzoru u kojem se ocjenjuje napredak Grčke u provedbi obveza objavljeno je 20. svibnja 2020.

               (27)Iako se ove preporuke prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za Grčku iz 2019. koje je Vijeće usvojilo 9. srpnja 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za uklanjanje srednjoročnih i dugoročnih strukturnih nedostataka. Te su preporuke i dalje relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom godišnjeg ciklusa europskog semestra sljedeće godine. Isto vrijedi i za preporuke koje se odnose na investicijske politike. O tim potonjim preporukama trebalo bi voditi računa pri izradi strateških programa financiranja kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i pri izradi mjera ublažavanja i strategija izlaska iz aktualne krize.

               (28)U trenutačnoj je situaciji posebno važno nastaviti prioritizirati restrukturiranje banaka kako bi se očuvala financijska stabilnost i osloboditi kapacitete u bankarskom sektoru za financiranje gospodarskog oporavka. Bankarski je sektor postao otporniji, što je dovelo do ukidanja kontrola kapitala u rujnu 2019., ali su i dalje prisutni veliki naslijeđeni rizici i izazovi. To uključuje i dalje visoku razinu neprihodonosnih kredita, poziciju kapitala koja je u skladu s kapitalnim zahtjevima, ali je obilježena većom potražnjom za kapitalom u kratkoročnom razdoblju, te nisku profitabilnost koja ovisi o rastu kreditiranja. Stoga su grčke banke posebno izložene riziku od povećanja troškova financiranja i ponovnog pogoršanja kvalitete imovine zbog pandemije bolesti COVID-19. Potpora kontinuiranom funkcioniranju sekundarnog tržišta neprihodonosnih kredita, u kombinaciji s novim kreditima i održivim restrukturiranjem dugoročnih kredita u skladu s razboritim kreditnim standardima, može imati ključnu ulogu u ispunjavanju dvostrukog cilja ublažavanja učinka pandemije na kvalitetu imovine i smanjenja naslijeđenih neprihodonosnih kredita. Bitan korak u tom smjeru može biti provedba reforme pravnog okvira kojom bi se omogućila neograničena naplata kolaterala od dužnika koji ne ispunjavaju svoje obveze.

               (29)Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može pridonijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja. Osigura li punu provedbu preporuka navedenih u nastavku, Grčka će pridonijeti napretku u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji zajamči konkurentna održivost.

               (30)Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od gospodarskih posljedica bolesti COVID-19. Grčka bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje i s politikama drugih država članica europodručja.

               (31)Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Grčke i objavila je u Izvješću za Grčku za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020. i Nacionalni program reformi za 2020. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Grčkoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Grčkoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (32)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje
                  10
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (33)Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. U ovim se preporukama vodilo računa o tome da je potrebna pomoć u borbi protiv pandemije i olakšanju gospodarskog oporavka prvi korak u pravcu korekcije neravnoteža. Preporuke koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 6. Urede (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 2., 3. i 4.

               PREPORUČUJE da Grčka u 2020. i 2021. poduzme djelovanje kojemu je cilj:

               1.U skladu s općom klauzulom o odstupanju, poduzeti sve potrebne mjere i učinkovito odgovoriti na pandemiju, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Povećati otpornost zdravstvenog sustava i osigurati odgovarajući i jednak pristup zdravstvenoj skrbi.

               2.Ublažiti učinak krize na zaposlenost i njezin socijalni učinak, među ostalim provedbom mjera kao što su programi skraćenog radnog vremena i osiguravanjem učinkovite potpore mjerama aktivacije.

               3.Brzo primijeniti mjere za osiguravanje likvidnosti i kontinuiranog dotoka kredita te drugih oblika financiranja u gospodarstvo stavljajući poseban naglasak na mala i srednja poduzeća koja su najviše pogođena krizom. Dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, posebno siguran i održiv promet i logistiku, čistu i učinkovitu proizvodnju i korištenje energije, ekološku infrastrukturu te digitalnu infrastrukturu vrlo velikog kapaciteta i digitalne vještine. Poboljšati učinkovitost i digitalizaciju javne uprave i poticati digitalnu transformaciju poduzeća.

               4.Nakon postupnog ukidanja ograničenja uvedenih zbog pandemije bolesti COVID-19 nastaviti i dovršiti reforme u skladu s obvezama nakon provedbe programa, preuzetima na sastanku Euroskupine 22. lipnja 2018. u cilju ponovnog pokretanja održivog gospodarskog oporavka.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 507 final 2.

                     (4)

                        SL C 301, 5.9.2019., str. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Uredba (EU) br. 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.) i Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

                     (8)

                        SWD(2020) 507 final 2.

                     (9)

                        Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/1192 od 11. srpnja 2018. o primjeni pojačanog nadzora na Grčku, SL L 211, 22.8.2018., str. 1. i Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/338 od 20. veljače 2019. o produljenju pojačanog nadzora za Grčku, SL L 60, 28.2.2019., str. 17.

                     (10)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.