title: Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike оd 27. lipnja 2019. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Belgiji (ESRB/2019/4)2019/C 366/01

text:
               30.10.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 366/1

      PREPORUKA EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE
      оd 27. lipnja 2019.
      o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Belgiji
      (ESRB/2019/4)
      (2019/C 366/01)
      OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike  (1)
         , a posebno njezine članke 3., 16., 17. i 18,
      budući da:

                  (1)

                  Sektor nekretnina igra važnu ulogu u gospodarstvu i njegov razvoj može značajno utjecati na financijski sustav. Prošle financijske krize pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstvo u cjelini, što može također dovesti do negativnih prekograničnih prelijevanja. Nepovoljna kretanja na tržištu nekretnina u nekim državama članicama dovela su u prošlosti do velikih kreditnih gubitaka i/ili su negativno utjecala na realno gospodarstvo. Takvi učinci odražavaju izravno međudjelovanje između sektora nekretnina, osiguravatelja financiranja i drugih gospodarskih sektora. Nadalje, snažna povratna sprega između financijskog sustava i realnog gospodarstva jača negativna kretanja.

                  (2)

                  Ove su veze važne jer znače da rizici koji proizlaze iz sektora nekretnina mogu imati sistemski utjecaj procikličke prirode. Slabosti financijskog sustava u pravilu se akumuliraju tijekom uzlazne faze ciklusa na tržištu nekretnina. Uočena niža razina rizika i jednostavniji pristup financiranju mogu doprinijeti nagloj ekspanziji kreditiranja i ulaganja, zajedno s povećanom potražnjom za nekretninama, što stvara pritisak na povećanje cijena nekretnina. Budući da posljedične više vrijednosti kolaterala pogoduju potražnji za kreditima i ponudi kredita, ova samoosnažujuća dinamika može dovesti do mogućih sistemskih posljedica. Suprotno tome, tijekom silazne faze ciklusa na tržištu nekretnina, stroži uvjeti kreditiranja, povećano izbjegavanje rizika i pritisak na smanjenje cijena nekretnina mogu negativno utjecati na otpornost korisnika kredita i davatelja kredita, slabeći time gospodarske uvjete.

                  (3)

                  Slabosti koje se odnose na stambene nekretnine mogu biti izvor sistemskog rizika i mogu izravno i neizravno utjecati na financijsku stabilnost. Izravni učinci su kreditni gubici hipotekarnih portfelja zbog nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i istovremena negativna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci mogu biti povezani s prilagođavanjem potrošnje kućanstava, što vodi do daljnjih posljedica za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost.

                  (4)

                  Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 4. Preporuke ESRB/2013/1 (2), krajnji cilj makrobonitetne politike je doprinošenje zaštiti stabilnosti financijskog sustava kao cjeline, uključujući jačanje otpornosti financijskog sustava i smanjenje stvaranja sistemskih rizika osiguravajući na taj način održiv doprinos financijskog sektora ekonomskom rastu.

                  (5)

                  Makrobonitetna tijela mogu u tu svrhu koristiti jednu ili više makrobonitetnih mjera zasnovanih na kapitalu iz Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), i/ili makrobonitetnih mjera zasnovanih na korisniku kredita, koje se temelje isključivo na nacionalnom pravu, ovisno o procjeni rizika. Dok mjere zasnovane na kapitalu imaju prvenstveni cilj povećati otpornost financijskog sustava, mjere zasnovane na korisniku kredita mogu biti posebno prikladne za sprječavanje daljnjeg jačanja sistemskih rizika.

                  (6)

                  Pored toga, Preporuka ESRB/2013/1 preporučuje da države članice uspostave pravni okvir koji dozvoljava makrobonitetnim tijelima da imaju izravnu kontrolu ili ovlasti za donošenje preporuka u odnosu na makrobonitetne instrumente utvrđene u toj Preporuci.

                  (7)

                  Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) proveo je 2016. u čitavoj Uniji procjenu slabosti u odnosu na stambene nekretnine (5). Ta procjena omogućila je ESRB-u da utvrdi niz srednjoročnih slabosti u nekoliko država kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što je dovelo do izdavanja upozorenja za osam država, od kojih je jedna Belgija (6).

                  (8)

                  Glavne slabosti utvrđene na tržištu stambenih nekretnina 2016. u Belgiji bile su ubrzani rast kako cijena stambenih objekata tako i hipotekarnih kredita, kao i već visoka i rastuća zaduženost kućanstva, s rastućim udjelom hipotekarnih dužnika potencijalno osjetljivih na nepovoljne gospodarske uvjete ili kretanja na tržištu stambenih nekretnina u Belgiji.

                  (9)

                  ESRB je nedavno okončao sustavnu procjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezane sa stambenim nekretninama u Europskom gospodarskom prostoru (EGP) (7).

                  (10)

                  U pogledu Belgije, ova nedavna procjena pokazala je da od 2016. snažan rast stambenih kredita nastavlja poticati zaduženost kućanstava. Unatoč činjenici da je porast cijena stambenih nekretnina usporio, prethodna dinamika izaziva zabrinutost zbog potencijalne precijenjenosti. Pored toga, značajan udio hipotekarnih kredita i dalje se daje kućanstvima koja su potencijalno osjetljiva na nepovoljne gospodarske ili financijske uvjete ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. U tom kontekstu, dodatni ponder rizika od 5 postotnih bodova, koji je uveden 2013. godine za izloženost hipotekarnih kredita kreditnih institucija koje koriste pristup zasnovan na internim rejtinzima (IRB), doprinio je povećanju otpornosti tih institucija.

                  (11)

                  U 2019., Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique povećala je taj dodatni ponder rizika od 5 postotnih bodova primijenjujući, u skladu s člankom 458. Uredbe (EU) br. 575/2013, proporcionalni dodatni ponder rizika koji se sastoji od 33 % prosjeka ponderiranog visinom izloženosti pondera rizika primijenjenih na izloženosti u tenutku neispunjenja obveza u portfelju stambenih hipoteka svake kreditne institucije.

                  (12)

                  Postojeći dodatni ponder rizika ima za cilj povećati otpornost kreditnih institucija koje koriste IRB pristup, te ublažiti povećanje rizika koji se odnose na nove hipotekarne kredite. Međutim, trenutno u Belgiji ne postoje mjere zasnovane na korisnicima kredita (npr. ograničenja na omjer vrijednosti kredita i založene nekretnine (LTV) ili omjer otplate duga u odnosu na dohodak (DSTI) koje bi izravno ograničile udio hipotekarnih kredita plasiranih kućanstvima koja su potencijalno osjetljiva na nepovoljne gospodarske ili financijske uvjete ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina.

                  (13)

                  Stoga je ESRB zaključio da su makrobonitetne mjere koje su na snazi ili koje su na raspolaganju u Belgiji djelomično prikladne i djelomično dostatne za rješavanje slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava, precijenjenosti stambenih objekata i standarda kreditiranja u srednjeročnom razdoblju. Posljedično, potrebne su daljnje strateške mjere radi rješavanja ovih slabosti, koje mogu biti izvor sistemskog rizika. Mjere predložene u ovoj Preporuci su namijenjene nadopunjavanju postojećih makrobonitetnih mjera u Belgiji, s ciljem jačanja otpornosti. One se ne bi trebale smatrati supstitutima za postojeće mjere zasnovane na kapitalu, koje su i dalje važne za rješavanje postojećih slabosti u portfelju nepodmirenih kredita.

                  (14)

                  Svrha ove Preporuke je preporučiti aktiviranje pravno obvezujućih mjera zasnovanih na korisniku kredita kako bi se riješio značajan udio hipotekarnih kredita plasiranih kućanstvima koja su potencijalno osjetljiva na nepovoljne gospodarske ili financijske uvjete ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina u Belgiji.

                  (15)

                  Ova Preporuka je bez utjecaja na ovlasti u području monetarne politike središnjih banaka u Uniji.

                  (16)

                  Preporuke ESRB-a objavljuju se nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće Europske unije o svojoj namjeri objavljivanja preporuka te omogući Vijeću da reagira i nakon što su adresati obaviješteni o namjeri objave,

            DONIO JE OVU PREPORUKU:
      ODJELJAK 1.

         PREPORUKA

         Preporuka A – Aktiviranje mjera zasnovanih na korisniku kredita

      Preporučuje se da belgijska nacionalna tijela kojima su povjerene ovlasti za donošenje preporuka ili za primjenu mjera zasnovanih na korisniku kredita, preporuče aktiviranje odnosno da aktiviraju pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku kredita, kako bi spriječila:

                  (a)

                  značajan ili rastući udio korisnika kredita koji uzimaju nove hipotekarne kredite, koji možda neće biti u mogućnosti otplaćivati svoj dug ili održavati potrošnju nakon nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta ili nepovoljnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina; ili

                  (b)

                  značajan ili rastući udio novih hipotekarnih kredita, osiguranih stambenim nekretninama, koji mogu dovesti do kreditnih gubitaka na te kredite u slučaju njihovih neplaćanja te nastavno smanjenje cijena stambenih objekata.

            ODJELJAK 2.

         PROVEDBA

      1.   Definicije

      Za potrebe ove Preporuke primjenjuju se sljedeće definicije:

                  (a)

                  „mjere zasnovane na korisniku kredita” znači makrobonitetne mjere usmjerene prema korisnicima kredita;

                  (b)

                  „izravna kontrola” znači stvarna i djelotvorna mogućnost nametnuti i izmijeniti, ako je to potrebno radi postizanja krajnjeg ili privremenog cilja, makrobonitetne mjere primjenjive na financijske institucije koje su u području djelovanja odgovarajućeg makrobonitetnog tijela;

                  (c)

                  „ovlast za donošenje preporuka” znači sposobnost voditi, pomoću preporuka, primjenu makrobonitetnih instrumenata, kada je to potrebno radi postizanja krajnjih ili privremenih ciljeva;

                  (d)

                  „omjer kredita i založene nekretnine” (LTV omjer) znači zbroj svih kredita ili kreditnih tranši osiguranih nekretninama od strane korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na vrijednost nekretnine u trenutku odobravanja kredita;

                  (e)

                  „omjer duga u odnosu na dohodak” (DTI omjer) znači ukupni dug korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na ukupan godišnjih raspoloživi dohodak korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita;

                  (f)

                  „omjer otplate duga u odnosu na dohodak” (DSTI omjer) znači godišnja ukupna otplata duga u odnosu na ukupni godišnji raspoloživi dohodak korisnika kredita u vrijeme odobravanja kredita;

                  (g)

                  „srednjoročno razdoblje” znači unutar razdoblja od tri godine;

                  (h)

                  „pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku kredita” znači makrobonitetne mjere usmjerene prema korisnicima kredita koje se uvode putem pravno obvezujućih akata;

                  (i)

                  „otplata duga” znači zajednička otplata kamate i glavnice na ukupan dug korisnika kredita tijekom određenog razdoblja (obično jedna godina);

                  (j)

                  „dospijeće” znači trajanje ugovora o kreditu za stambene nekretnine izraženo u godinama u trenutku odobravanja kredita;

                  (k)

                  „makrobonitetno tijelo” znači nacionalno makrobonitetno tijelo s ciljevima, mehanizmima, ovlastima, zahtjevima za odgovornost i drugim značajkama iz Preporuke ESRB/2011/3 (8).

            2.   Kriteriji za provedbu

                  1.

                  Sljedeći kriteriji primjenjuju se na provedbu ove Preporuke:

                              (a)

                              potrebno je posvetiti dužnu pažnju načelu proporcionalnosti, uzimajući u obzir ciljeve i sadržaj Preporuke A;

                              (b)

                              pri aktiviranju mjera zasnovanih na korisniku kredita na temelju Preporuke A, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebali bi uzeti u obzir položaj Belgije u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve moguće učinke u pogledu povezanih troškova i koristi;

                              (c)

                              posebni kriteriji za usklađenost s Preporukom A navedeni su u Prilogu I.

                  2.

                  Od adresata ove Preporuke zahtijeva se da izvješćuju ESRB i Vijeće o poduzetim radnjama u vezi s ovom Preporukom ili da na odgovarajući način opravdaju svako nepostupanje. Izvješća trebaju sadržavati najmanje:

                              (a)

                              informacije o sadržaju i vremenskom okviru poduzetih radnji;

                              (b)

                              procjenu slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava, precijenjenosti stambenih objekata i standarda kreditiranja za nove hipotekarne kredite, uključujući raspodjelu novih hipotekarnih kredita sukladno njihovim LTV, DTI i DSTI omjerima i dospijećima, s time da su odgovarajući omjeri izračunati u skladu s Prilogom IV. Preporuke ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike (9), zajedno s funkcioniranjem poduzetih radnji, uzimajući u obzir ciljeve ove Preporuke;

                              (c)

                              podrobno obrazloženje svakog nedjelovanja ili odstupanja od ove Preporuke, uključujući sva kašnjenja.

            3.   Vremenski raspored za praćenje

      Od adresata se zahtijeva da izvješćuju ESRB i Vijeće o poduzetim radnjama u vezi s ovom Preporukom ili da na odgovarajući način opravdaju svako nepostupanje u skladu sa sljedećim vremenskim rasporedom:
      Od adresata Preporuke A zahtijeva se da, do 31. listopada 2020. i nakon toga jednom godišnje do 31. listopada 2022., dostave ESRB-u i Vijeću izvješće o svim radnjama poduzetim u vezi provedbe mjera zasnovanih na korisniku kredita za rješavanje slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava, precijenjenosti stambenih objekata i standarda kreditiranja za nove hipotekarne kredite u Belgiji. Kada postoji više od jednog tijela koje je odgovorno za poduzimanje radnji radi rješavanja utvrđenih slabosti, potrebno je dostaviti jedno zajedničko izvješće.
      4.   Nadzor i procjena

                  1.

                  Tajništvo ESRB-a će:

                              (a)

                              pružiti pomoć adresatima, osiguravanjem usklađivanja izvješćivanja, dostavljanjem odgovarajućih obrazaca i pojašnjavanjem prema potrebi, postupka i vremenskog rasporeda daljnjeg praćenja;

                              (b)

                              provjeravati daljnje postupanje od strane adresata, pružati pomoć na njihov zahtjev te podnijeti Općem odboru tri izvješća o daljnjem postupanju u pogledu provedbe Preporuke A; prvo izvješće do 31. prosinca 2020., drugo izvješće do 31. prosinca 2021., i treće izvješće do 31. prosinca 2022.

                  2.

                  Opći odbor će procijeniti radnje i opravdanja o kojima adresati podnose izvješća i, prema potrebi, može utvrditi da se nije postupilo u skladu s ovom Preporukom i da adresat nije dao odgovarajuće obrazloženje za svoje nepostupanje.

         Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 27. lipnja 2019.

               Voditelj Tajništva ESRB-a,

               u ime Općeg odbora ESRB-a

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  SL L 331, 15.12.2010., str.

         (2)  Preporuka ESRB/2013/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 4. travnja 2013. o prijelaznim ciljevima i instrumentima makrobonitetne politike (SL C 170, 15.6.2013., str. 1).

         (3)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

         (4)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucija i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

         (5)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina EU-a”, ESRB, studeni 2016., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

         (6)  Upozorenje ESRB/2016/07 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina Belgije (SL C 31, 31.1.2017., str. 45.).

         (7)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina-a država EGP-a”, ESRB, 2019., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

         (8)  Preporuka ESRB/2011/3 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. prosinca 2011. o makrobonitetnim ovlaštenjima nacionalnih tijela (SL C 41, 14.2.2012., str. 1.).

         (9)  Preporuka ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike od 31. listopada 2016. o zatvaranju praznina u podacima o nekretninama (SL C 31, 31.12.2017., str. 1.).

         PRILOG I.

            SPECIFIKACIJA KRITERIJA USKLAĐENOSTI PRIMJENJIVIH NA PREPORUKU

            Preporuka A – Aktiviranje mjera zasnovanih na korisniku kredita

         Na Preporuku A primjenjuju se sljedeći kriteriji usklađenosti.

                     1.

                     Kako bi se spriječio:

                                 a)

                                 značajan ili rastući udio korisnika kredita koji uzimaju nove hipotekarne kredite, koji možda neće biti u mogućnosti otplaćivati svoj dug ili održavati potrošnju nakon nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta ili nepovoljnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina; ili

                                 b)

                                 značajan ili rastući udio novih hipotekarnih kredita, osiguranih stambenim nekretninama, koji mogu dovesti do kreditnih gubitaka na te kredite u slučaju njihovih neplaćanja te nastavno smanjenje cijena stambenih objekata;

                           belgijska nacionalna tijela trebaju koristiti jednu ili kombinaciju više mjera zasnovanih na korisniku kredita (npr. ograničenja na LTV omjer u kombinaciji s ograničenjima na DTI omjer ili na DSTI omjer, i ograničenja dospjeća), kako bi se osigurala učinkovitost postojećih mjera i umanjila svaka mogućnost njihovog zaobilaženja ili nenamjerne posljedice koje bi mogle umanjiti njihovu učinkovitost i eventualno stvoriti rizike u drugim područjima.

                     2.

                     Prije aktiviranja mjera zasnovanih na korisniku kredita, trebalo bi napraviti procjenu položaja Belgije u gospodarskim i financijskim ciklusima radi utvrđivanja odgovarajuće kalibracije i postupnog uvođenje takvih mjera.

                     3.

                     Nakon aktiviranja mjera zasnovanih na korisniku kredita, može biti potrebno njihovo daljnje jačanje ili aktiviranje dodatnih makrobonitetnih mjera radi rješavanja slabosti utvrđenih u Belgiji; to će ovisiti o izboru aktiviranih mjera zasnovanih na korisniku kredita, početnoj kalibraciji tih aktiviranih mjera i rezultatu procjene slabosti.


title: Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike оd 27. lipnja 2019. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Luksemburgu (ESRB/2019/6)2019/C 366/03

text:
               30.10.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 366/14

      PREPORUKA EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE
      оd 27. lipnja 2019.
      o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Luksemburgu
      (ESRB/2019/6)
      (2019/C 366/03)
      OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike  (1)
         , a posebno njezine članke 3., 16., 17. i 18.,
      budući da:

                  (1)

                  Sektor nekretnina igra važnu ulogu u gospodarstvu i njegov razvoj može značajno utjecati na financijski sustav. Prošle financijske krize pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstvo u cjelini, što može također dovesti do negativnih prekograničnih prelijevanja. Nepovoljna kretanja na tržištu nekretnina u nekim državama članicama dovela su u prošlosti do velikih kreditnih gubitaka i/ili su negativno utjecala na realno gospodarstvo. Takvi učinci odražavaju izravno međudjelovanje između sektora nekretnina, osiguravatelja financiranja i drugih gospodarskih sektora. Nadalje, snažna povratna sprega između financijskog sustava i realnog gospodarstva jača negativna kretanja.

                  (2)

                  Ove su veze važne jer znače da rizici koji proizlaze iz sektora nekretnina mogu imati sistemski utjecaj procikličke prirode. Slabosti financijskog sustava u pravilu se akumuliraju tijekom uzlazne faze ciklusa na tržištu nekretnina. Uočena niža razina rizika i jednostavniji pristup financiranju mogu doprinijeti nagloj ekspanziji kreditiranja i ulaganja, zajedno s povećanom potražnjom za nekretninama, što stvara pritisak na povećanje cijena nekretnina. Budući da posljedične više vrijednosti kolaterala pogoduju potražnji za kreditima i ponudi kredita, ova samoosnažujuća dinamika može dovesti do mogućih sistemskih posljedica. Suprotno tome, tijekom silazne faze ciklusa na tržištu nekretnina, stroži uvjeti kreditiranja, povećano izbjegavanje rizika i pritisak na smanjenje cijena nekretnina mogu negativno utjecati na otpornost korisnika kredita i davatelja kredita, slabeći time gospodarske uvjete.

                  (3)

                  Slabosti koje se odnose na stambene nekretnine mogu biti izvor sistemskog rizika i mogu izravno i neizravno utjecati na financijsku stabilnost. Izravni učinci su kreditni gubici hipotekarnih portfelja zbog nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i istovremena negativna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci mogu biti povezani s prilagođavanjem potrošnje kućanstava, što vodi do daljnjih posljedica za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost.

                  (4)

                  Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 4. Preporuke ESRB/2013/1 (2), krajnji cilj makrobonitetne politike je doprinošenje zaštiti stabilnosti financijskog sustava kao cjeline, uključujući jačanje otpornosti financijskog sustava i smanjenje stvaranja sistemskih rizika osiguravajući na taj način održiv doprinos financijskog sektora ekonomskom rastu.

                  (5)

                  Makrobonitetna tijela mogu u tu svrhu koristiti jednu ili više makrobonitetnih mjera zasnovanih na kapitalu iz Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), i/ili makrobonitetnih mjera zasnovanih na korisniku kredita, koje se temelje isključivo na nacionalnom pravu, ovisno o procjeni rizika. Dok mjere zasnovane na kapitalu imaju prvenstveni cilj povećati otpornost financijskog sustava, mjere zasnovane na korisniku kredita mogu biti posebno prikladne za sprječavanje daljnjeg jačanja sistemskih rizika.

                  (6)

                  Pored toga, Preporuka ESRB/2013/1 preporučuje da države članice uspostave pravni okvir koji dozvoljava makrobonitetnim tijelima da imaju izravnu kontrolu ili ovlasti za donošenje preporuka u odnosu na makrobonitetne instrumente utvrđene u toj Preporuci.

                  (7)

                  Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) proveo je 2016. u čitavoj Uniji procjenu slabosti u odnosu na stambene nekretnine (5). Ta procjena omogućila je ESRB-u da utvrdi niz srednjoročnih slabosti u nekoliko država kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što je dovelo do izdavanja upozorenja za osam država, od kojih je jedna Luksemburg (6).

                  (8)

                  Glavne slabosti utvrđene na tržištu stambenih nekretnina 2016. u Luksemburgu odnosile su se na brz rast cijena stambenih objekata i hipotekarnih kredita, kao i na visoku i rastuću zaduženost kućanstava. Pored toga, značajan udio hipotekarnih dužnika je imao visoke troškove duga i otplate duga u odnosu na dohodak, što ih čini osjetljivim na potencijalno povećanje kamatnih stopa.

                  (9)

                  ESRB je nedavno okončao sustavnu procjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezane sa stambenim nekretninama u Europskom gospodarskom prostoru (EGP) (7).

                  (10)

                  U pogledu Luksemburga, ova nedavna procjena pokazala je da od 2016. snažan rast hipotekarnih kredita nastavlja poticati zaduženost kućanstava. Unatoč činjenici da je rast cijena stambenih nekretnina usporio, prethodna dinamika izaziva zabrinutost zbog potencijalne precijenjenosti. Pored toga, najnoviji dokazi o standardima kreditiranja potvrđuju da je značajan udio kućanstava potencijalno osjetljiv na nepovoljne gospodarske ili financijske uvjete ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina.

                  (11)

                  Od 2016., a slijedeći preporuke koje je izdalo Comité du Risque Systémique (luksemburško makrobonitetno tijelo), u Luksemburgu je aktivirano nekoliko mjera zasnovanih na kapitalu: i. u 2016., Commission de Surveillance du Secteur Financier (CSSF, luksemburška Komisija za nadzor financijskog sektora) uvela je za izloženosti prema stanovništvu koje su osigurane stambenim nekretninama koje se nalaze u Luksemburgu, prag prosječnog pondera rizika od 15 % za kreditne institucije koje koriste interni pristup zasnovan na rejtingu, u skladu s člankom 92. Uredbe (EU) br. 575/2013; i ii. u 2018., Komisija za nadzor financijskog sektora (CSSF) je povećala stopu protucikličkog zaštitnog sloja kapitala s 0 % na 0,25 %, počev od 1. siječnja 2020.

                  (12)

                  Iako su nacionalna tijela u Luksemburgu predložila uspostavljanje pravnog okvira za pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku kredita, te mjere još nisu dostupne u Luksemburgu. Međutim, utvrđene slabosti koje su povezane s rastom cijena stambenih nekretnina i hipotekarnih kredita kao i s rastućom zaduženosti kućanstava, zahtijevale bi aktiviranje takvih mjera.

                  (13)

                  Dok ciklički faktori igraju značajnu ulogu u izazivanju slabosti utvrđenih u Luksemburgu, postoje strukturni faktori koji su pokrenuli ove slabosti, što je imalo za posljedicu višu razinu sistemskog rizika. Ovi faktori uključuju: i. nedostatak ponude stambenih nekretnina, što je stvaralo pritisak na povećanje cijena stambenih objekata i duga za kućanstva koja kupuju vlastitu nekretninu; i ii. odbitak poreza na kamate plaćene na hipotekarne kredite, što kućanstvima može djelovati kao poticaj da se prezadužuju.

                  (14)

                  Stoga je ESRB zaključio da su makrobonitetne mjere koje su na snazi ili koje su na raspolaganju u Luksemburgu djelomično prikladne i djelomično dostatne za rješavanje srednjeročnih slabosti koje su utvrđene u Luksemburgu. Posljedično, potrebne su daljnje strateške mjere radi rješavanja ovih slabosti, koje mogu biti izvor sistemskog rizika. Mjere predložene u ovoj Preporuci su namijenjene nadopunjavanju postojećih makrobonitetnih mjera u Luksemburgu, s ciljem jačanja otpornosti. One se ne bi trebale smatrati supstitutima za postojeće mjere zasnovane na kapitalu, koje su i dalje važne za rješavanje postojećih slabosti u portfelju nepodmirenih kredita. Budući da su slabosti, u određenoj mjeri, potaknute strukturnim čimbenicima koji nadilaze makrobonitetnu politiku, potrebne su druge politike za nadopunjavanje i podržavanje sadašnjih makrobonitetnih mjera, s ciljem rješavanja čimbenika koji učinkovitije i djelotvornije doprinose jačanju sistemskih rizika na tržištu stambenih nekretnina u Luksemburgu bez stvaranja previsokih troškova za luksemburško realno gospodarstvo i financijski sustav.

                  (15)

                  Svrha ove Preporuke je preporučiti uspostavljanje okvira u luskemburškom pravu za pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku kredita, kao i aktiviranje tih mjera čim one postanu dostupne prema nacionalnom pravu. Ova Preporuka također ima za cilj naglasiti potrebu za opsežnijim strateškim mjerama koje imaju za cilj ograničiti čimbenike koji olakšavaju ili potiču povećanje zaduženosti kućanstava.

                  (16)

                  Ova Preporuka je bez utjecaja na ovlasti u području monetarne politike središnjih banaka u Uniji.

                  (17)

                  Preporuke ESRB-a objavljuju se nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće Europske unije o svojoj namjeri objavljivanja preporuka te omogući Vijeću da reagira i nakon što su adresati obaviješteni o namjeri objave,

            DONIO JE OVU PREPORUKU:
      ODJELJAK 1.

         PREPORUKE

         Preporuka A – Pravni okvir za mjere zasnovane na korisniku kredita

      Preporučuje se da Luksemburg uspostavi pravni okvir za mjere zasnovane na korisniku kredita koje uključuju najmanje sljedeće pravno obvezujuće mjere koje se zasnivaju na korisniku kredita:

                  a.

                  ograničenja koja se primjenjuju na DTI omjer;

                  b.

                  ograničenja koja se primjenjuju na DSTI omjer;

                  c.

                  ograničenja koja se primjenjuju na LTV omjer; i

                  d.

                  ograničenja dospijeća.

         Preporuka B – Aktiviranje mjera zasnovanih na korisniku kredita

                  1.

                  Preporučuje se da, do utvrđivanja pravnog okvira navedenog u Preporuci A, luksemburška nacionalna tijela kojima je povjerena primjena mjera zasnovanih na korisniku kredita, primijenjuju mjere zasnovane na korisniku kredita koje nisu pravno obvezujuće kako bi se spriječio:

                              a)

                              značajan ili rastući udio korisnika kredita koji uzimaju nove hipotekarne kredite, koji možda neće biti u mogućnosti otplaćivati svoj dug ili održavati potrošnju nakon nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta ili nepovoljnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina; ili

                              b)

                              značajan ili rastući udio novih hipotekarnih kredita, osiguranih stambenim nekretninama, koji mogu dovesti do kreditnih gubitaka na te kredite u slučaju njihovih neplaćanja te nastavno smanjenje cijena stambenih objekata.

                  2.

                  Preporučuje se da, nakon uspostave pravnog okvira navedenog u Preporuci A, luksemburška nacionalna tijela kojima je povjerena primjena mjera zasnovanih na korisniku kredita aktiviraju pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku kredita za daljnje rješavanje ciljeva navedenih u potpreporuci B(1).

         Preporuka C – Strukturne promjene povezane s hipotekarnim kreditima i sektorom stambenih nekretnina

      Preporučuje sa da Luksemburg preispita svoje politike s ciljem ograničavanja strukturnih čimbenika koji su pokretali slabosti utvrđene u Luksemburgu kao izvor sistemskog rizika jer potiču kućanstva da preuzmu previsoki hipotekarni dug ili uzrokuju prekomjerni rast cijena stambenih objekata i hipotekarnog duga.
      ODJELJAK 2.

         PROVEDBA

      1.   Definicije

      Za potrebe ove Preporuke primjenjuju se sljedeće definicije:

                  (a)

                  „mjere zasnovane na korisniku kredita” znači makrobonitetne mjere usmjerene prema korisnicima kredita;

                  (b)

                  „izravna kontrola” znači stvarna i djelotvorna mogućnost nametnuti i izmijeniti, ako je to potrebno radi postizanja krajnjeg ili privremenog cilja, makrobonitetne mjere primjenjive na financijske institucije koje su u području djelovanja odgovarajućeg makrobonitetnog tijela;

                  (c)

                  „ovlast za donošenje preporuka” znači sposobnost voditi, pomoću preporuka, primjenu makrobonitetnih instrumenata, kada je to potrebno radi postizanja krajnjih ili privremenih ciljeva;

                  (d)

                  „srednjoročno razdoblje” znači unutar razdoblja od tri godine;

                  (e)

                  „makrobonitetno tijelo” znači nacionalno makrobonitetno tijelo s ciljevima, mehanizmima, ovlastima, zahtjevima za odgovornost i drugim značajkama iz Preporuke ESRB/2011/3 (8);

                  (f)

                  „pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku kredita” znači makrobonitetne mjere usmjerene prema korisnicima kredita koje se uvode putem pravno obvezujućih akata;

                  (g)

                  „omjer duga u odnosu na dohodak” (DTI omjer) znači ukupni dug korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na ukupan godišnjih raspoloživi dohodak korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita;

                  (h)

                  „omjer otplate duga u odnosu na dohodak” (DSTI omjer) znači godišnja ukupna otplata duga u odnosu na ukupni godišnji raspoloživi dohodak korisnika kredita u vrijeme odobravanja kredita;

                  (i)

                  „omjer kredita i založene nekretnine” (LTV omjer) znači zbroj svih kredita ili kreditnih tranši osiguranih nekretninama od strane korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na vrijednost nekretnine u trenutku odobravanja kredita;

                  (j)

                  „dospijeće” znači trajanje ugovora o kreditu za stambene nekretnine izraženo u godinama u trenutku odobravanja kredita;

                  (k)

                  „otplata duga” znači zajednička otplata kamate i glavnice na ukupan dug korisnika kredita tijekom određenog razdoblja (obično jedna godina).

            2.   Kriteriji za provedbu

                  1.

                  Sljedeći kriteriji primjenjuju se na provedbu ove Preporuke:

                              (a)

                              potrebno je posvetiti dužnu pažnju načelu proporcionalnosti, uzimajući u obzir ciljeve i sadržaj Preporuke A i Preporuke B;

                              (b)

                              Preporuka A se mora provesti prije potpreporuke B(2) kako bi se osigurala sukladnost s potpreporukom B(2);

                              (c)

                              pri aktiviranju mjera zasnovanih na korisniku kredita na temelju Preporuke B, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebali bi uzeti u obzir položaj Luksemburga u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve moguće učinke u pogledu povezanih troškova i koristi;

                              (d)

                              u pogledu Preporuke C, pri provođenju promjena politike, postupno uvođenje takvih mjera trebalo bi uzeti u obzir položaj Luksemburga u gospodarskim i financijskim ciklusima, tako da ove mjere ne dovode do povećanja ili ne pokreću ostvarenje akumuliranih slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Luksemburgu;

                              (e)

                              posebni kriteriji za usklađenost s Preporukom A, Preporukom B i Preporukom C navedeni su u Prilogu I.

                  2.

                  Od adresata ove Preporuke zahtijeva se da izvješćuju ESRB i Vijeće o poduzetim radnjama u vezi s ovom Preporukom ili da na odgovarajući način opravdaju svako nepostupanje. Izvješća trebaju sadržavati najmanje:

                              (a)

                              informacije o sadržaju i vremenskom okviru poduzetih radnji;

                              (b)

                              procjenu slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava, precijenjenosti stambenih objekata i standarda kreditiranja za nove hipotekarne kredite, uključujući raspodjelu novih hipotekarnih kredita sukladno njihovim LTV, DTI i DSTI omjerima i dospijećima, s time da su odgovarajući omjeri izračunati u skladu s Prilogom IV. Preporuke ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike (9), zajedno s funkcioniranjem poduzetih radnji, uzimajući u obzir ciljeve ove Preporuke;

                              (c)

                              podrobno obrazloženje svakog nedjelovanja ili odstupanja od ove Preporuke, uključujući sva kašnjenja.

            3.   Vremenski raspored za praćenje

      Od adresata ove Preporuke zahtijeva se da izvješćuju ESRB i Vijeće o poduzetim radnjama u vezi s ovom Preporukom ili da na odgovarajući način opravdaju svako nepostupanje u skladu sa sljedećim vremenskim rasporedom:
      (a)   Preporuka A

                  i.

                  Od adresata Preporuke A zahtijeva se da do 31. listopada 2020. dostave ESRB-u i Vijeću privremeno izvješće o provedbi Preporuke A uključujući najmanje izjavu koja pojašnjava je li planirano da se Preporuka A provede i koje tijelo ili tijela će biti odgovorna za odluku o aktiviranju i provedbi mjera zasnovanih na korisniku kredita navedenih u toj Preporuci. ESRB može izvijestiti adresata Preporuke A o svojim stajalištima o privremenom izvješću.

                  ii.

                  Od adresata Preporuke A zahtijeva se da do 31. ožujka 2021. dostave ESRB-u i Vijeću konačno izvješće o provedbi Preporuke A.

            (b)   Preporuka B

      Od adresata Preporuke B zahtijeva se da, do 31. listopada 2020. i nakon toga jednom godišnje do 31. listopada 2022., dostave ESRB-u i Vijeću izvješće o svim radnjama poduzetim u vezi provedbe mjera zasnovanih na korisniku kredita ili svih drugih dostupnih mjera za rješavanje slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava, precijenjenosti stambenih objekata i standarda kreditiranja za nove hipotekarne kredite u Luksemburgu. Kada postoji više od jednog tijela koje je odgovorno za poduzimanje radnji radi rješavanja utvrđenih slabosti, potrebno je dostaviti jedno zajedničko izvješće.
      (c)   Preporuka C

      Od adresata Preporuke C zahtijeva se da, do 31. listopada 2022., dostave ESRB-u i Vijeću izvješće o provedbi Preporuke C. Kada postoji više od jednog tijela koje je odgovorno za poduzimanje radnje radi rješavanja utvrđenih slabosti, potrebno je dostaviti jedno zajedničko izvješće.
      4.   Nadzor i procjena

                  1.

                  Tajništvo ESRB-a će:

                              (a)

                              pružiti pomoć adresatima, osiguravanjem usklađivanja izvješćivanja, dostavljanjem odgovarajućih obrazaca i pojašnjavanjem prema potrebi, postupka i vremenskog rasporeda daljnjeg praćenja;

                              (b)

                              provjeravati daljnje postupanje od strane adresata, pružati pomoć na njihov zahtjev te podnositi izvješća o daljnjem postupanju Općem odboru. Pokrenut će se tri procjene na način kako slijedi:

                                          i.

                                          do 31. prosinca 2020. u vezi s provedbom Preporuke B;

                                          ii.

                                          do 31. prosinca 2021. u vezi s provedbom Preporuke A i Preporuke B; i

                                          iii.

                                          do 31. prosinca 2022. u vezi s provedbom Preporuke B i Preporuke C.

                  2.

                  Opći odbor će procijeniti radnje i opravdanja o kojima adresati podnose izvješća i, prema potrebi, može utvrditi da se nije postupilo u skladu s ovom Preporukom i da adresat nije dao odgovarajuće obrazloženje za svoje nepostupanje.

         Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 27. lipnja 2019.

               Voditelj Tajništva ESRB-a,

               u ime Općeg odbora ESRB-a

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

         (2)  Preporuka ESRB/2013/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 4. travnja 2013. o prijelaznim ciljevima i instrumentima makrobonitetne politike (SL C 170, 15.6.2013., str. 1).

         (3)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

         (4)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucija i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

         (5)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina EU-a”, ESRB, studeni 2016., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

         (6)  Upozorenje ESRB/2016/07 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina Luksemburga (SL C 31, 31.1.2017., str. 51.).

         (7)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina-a država EGP-a”, ESRB, 2019., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

         (8)  Preporuka ESRB/2011/3 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. prosinca 2011. o makrobonitetnim ovlaštenjima nacionalnih tijela (SL C 41, 14.2.2012., str. 1.).

         (9)  Preporuka ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike od 31. listopada 2016. o zatvaranju praznina u podacima o nekretninama (SL C 31, 31.12.2017., str. 1.).

         PRILOG I

            SPECIFIKACIJA KRITERIJA USKLAĐENOSTI PRIMJENJIVIH NA PREPORUKE

            Preporuka A – Pravni okvir za mjere zasnovane na korisniku kredita

         Na Preporuku A primjenjuju se sljedeći kriteriji usklađenosti.

                     1.

                     Luksemburški pravni okvir za mjere zasnovane na korisniku kredita moraju osigurati da:

                                 (a)

                                 ograničenja koja se primijenjuju na omjer duga u odnosu na dohodak (DTI) i na omjer otplate duga u odnosu na dohodak (DSTI), kao i na ograničenja dospijeća, su primijenjiva na kredite izdane svim vrstama korisnika kredita i od strane svih vrsta davatelja kredita, kako bi se izbjeglo zaobilaženje ograničenja;

                                 (b)

                                 kada se izračunava omjer vrijednosti kredita i založene nekretnine (LTV), jedino se nekretnine mogu smatrati kolateralom;

                                 (c)

                                 luksemburška nacionalna tijela kojima je povjereno aktiviranje mjera zasnovanih na korisniku kredita u stanju su na učinkovit i preventivan način aktivirati pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku te im je omogućena potrebna fleksibilnost za stvaranje tih mjera u skladu s utvrđenim slabostima.

                     2.

                     Luksemburški pravni okvir za mjere zasnovane na korisniku kredita treba stupiti na snagu ne kasnije od 1. srpnja 2021.

            Preporuka B – Aktiviranje mjera zasnovanih na korisniku kredita

         Na Preporuku B primjenjuju se sljedeći kriteriji usklađenosti.

                     1.

                     Kako bi se spriječio:

                                 a)

                                 značajan ili rastući udio korisnika kredita koji uzimaju nove hipotekarne kredite, koji možda neće biti u mogućnosti otplaćivati svoj dug ili održavati potrošnju nakon nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta ili nepovoljnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina; ili

                                 b)

                                 značajan ili rastući udio novih hipotekarnih kredita, osiguranih stambenim nekretninama, koji mogu dovesti do kreditnih gubitaka na te kredite u slučaju njihovih neplaćanja te nastavno smanjenje cijena stambenih objekata;

                           Luksemburška nacionalna tijela trebaju koristiti jednu ili kombinaciju više mjera zasnovanih na korisniku kredita (npr. ograničenja na LTV omjer u kombinaciji s ograničenjima na DTI omjer ili na DSTI omjer, i ograničenja dospjeća), kako bi se osigurala učinkovitost postojećih mjera i umanjila svaka mogućnost njihovog zaobilaženja ili nenamjerne posljedice koje bi mogle umanjiti njihovu učinkovitost i eventualno stvoriti rizike u drugim područjima.

                     2.

                     Prije aktiviranja mjera zasnovanih na korisniku kredita, trebalo bi napraviti procjenu položaja Luksemburga u gospodarskim i financijskim ciklusima radi utvrđivanja odgovarajuće kalibracije i postupnog uvođenje takvih mjera.

                     3.

                     Nakon aktiviranja mjera zasnovanih na korisniku kredita, može biti potrebno njihovo daljnje jačanje ili aktiviranje dodatnih makrobonitetnih mjera radi rješavanja slabosti utvrđenih u Luksemburgu; to će ovisiti o izboru aktiviranih mjera zasnovanih na korisniku kredita, početnoj kalibraciji tih aktiviranih mjera i rezultatu procjene slabosti.

                     4.

                     Nakon što je pravni okvir naveden u Preporuci A na snazi, luksemburška nacionalna tijela kojima je povjerena primjena mjera zasnovanih na korisnicima kredita mogu odlučiti zadržati mjere zasnovane na korisnicima kredita koje nisu pravno obvezujuće, pod uvjetom da postoje dokazi da su utvrđene slabosti na odgovarajući način ublažene takvim mjerama.

            Preporuka C – Strukturne promjene povezane s hipotekarnim kreditima i sektorom stambenih nekretnina

         Na Preporuku C primjenjuju se sljedeći kriteriji usklađenosti.
         Pri oblikovanju mogućih politika i prije provedbe promjena politike, trebalo bi napraviti procjenu utjecaja predloženih mjera razmatranjem položaja Luksemburga u gospodarskim i financijskim ciklusima, radi osiguravanja da takve mjere ne dovedu do povećanja ili ne pokreću ostvarenje akumuliranih slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Luksemburgu.


title: Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike оd 27. lipnja 2019. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Nizozemskoj (ESRB/2019/7)2019/C 366/04

text:
               30.10.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 366/22

      PREPORUKA EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE
      оd 27. lipnja 2019.
      o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Nizozemskoj
      (ESRB/2019/7)
      (2019/C 366/04)
      OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike  (1)
         , a posebno njezine članke 3., 16., 17. i 18.,
      budući da:

                  (1)

                  Sektor nekretnina igra važnu ulogu u gospodarstvu i njegov razvoj može značajno utjecati na financijski sustav. Prošle financijske krize pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstvo u cjelini, što može također dovesti do negativnih prekograničnih prelijevanja. Nepovoljna kretanja na tržištu nekretnina u nekim državama članicama dovela su u prošlosti do velikih kreditnih gubitaka i/ili su negativno utjecala na realno gospodarstvo. Takvi učinci odražavaju izravno međudjelovanje između sektora nekretnina, osiguravatelja financiranja i drugih gospodarskih sektora. Nadalje, snažna povratna sprega između financijskog sustava i realnog gospodarstva jača negativna kretanja.

                  (2)

                  Ove su veze važne jer znače da rizici koji proizlaze iz sektora nekretnina mogu imati sistemski utjecaj procikličke prirode. Slabosti financijskog sustava u pravilu se akumuliraju tijekom uzlazne faze građevinskog ciklusa. Uočena niža razina rizika i jednostavniji pristup financiranju mogu doprinijeti nagloj ekspanziji kreditiranja i ulaganja, zajedno s povećanom potražnjom za nekretninama, što stvara pritisak na povećanje cijena nekretnina. Budući da posljedične više vrijednosti kolaterala pogoduju potražnji za kreditima i ponudi kredita, ova samoosnažujuća dinamika može dovesti do mogućih sistemskih posljedica. Suprotno tome, tijekom silazne faze građevinskog ciklusa, stroži uvjeti kreditiranja, povećano izbjegavanje rizika i pritisak na smanjenje cijena nekretnina mogu negativno utjecati na otpornost korisnika kredita i davatelja kredita, slabeći time gospodarske uvjete.

                  (3)

                  Slabosti koje se odnose na stambene nekretnine mogu biti izvor sistemskog rizika i mogu izravno i neizravno utjecati na financijsku stabilnost. Izravni učinci su kreditni gubici hipotekarnih portfelja zbog nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i istovremena negativna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci mogu biti povezani s prilagođavanjem potrošnje kućanstava, što vodi do daljnjih posljedica za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost.

                  (4)

                  Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 4. Preporuke ESRB/2013/1 (2), krajnji cilj makrobonitetne politike je doprinošenje zaštiti stabilnosti financijskog sustava kao cjeline, uključujući jačanje otpornosti financijskog sustava i smanjenje stvaranja sistemskih rizika osiguravajući na taj način održiv doprinos financijskog sektora ekonomskom rastu.

                  (5)

                  Makrobonitetna tijela mogu u tu svrhu koristiti jednu ili više makrobonitetnih mjera zasnovanih na kapitalu iz Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), i/ili makrobonitetnih mjera zasnovanih na korisniku kredita, koje se temelje isključivo na nacionalnom pravu, ovisno o procjeni rizika. Dok mjere zasnovane na kapitalu imaju prvenstveni cilj povećati otpornost financijskog sustava, mjere zasnovane na korisniku kredita mogu biti posebno prikladne za sprječavanje daljnjeg jačanja sistemskih rizika.

                  (6)

                  Pored toga, Preporuka ESRB/2013/1 preporučuje da države članice uspostave pravni okvir koji dozvoljava makrobonitetnim tijelima da imaju izravnu kontrolu ili ovlasti za donošenje preporuka u odnosu na makrobonitetne instrumente utvrđene u toj Preporuci.

                  (7)

                  Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) proveo je 2016. u čitavoj Uniji procjenu slabosti u odnosu na stambene nekretnine (5). Ta procjena omogućila je ESRB-u da utvrdi niz srednjoročnih slabosti u nekoliko država kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što je dovelo do izdavanja upozorenja za osam država, od kojih je jedna Nizozemska (6).

                  (8)

                  Glavna slabost utvrđena 2016. na tržištu stambenih nekretnina u Nizozemskoj odnosila se na visoku zaduženost kućanstava, sa značajnim udjelom hipotekarnih dužnika čiji je ukupni dug premašio vrijednost njihovih stambenih nekretnina. Ova je slabost između ostalog odrazila činjenicu da iako se udio novih amortizirajućih hipotekarnih kredita povećavao, značajan udio postojećih hipotekarnih kredita nisu bili amortizirani, neovisno o činjenici što tijekom 2016. nije bilo znakova procijenjenosti te su se cijene stambenih objekata u većim gradovima vraćale na razine prije krize.

                  (9)

                  ESRB je nedavno okončao sustavnu procjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezane sa stambenim nekretninama u Europskom gospodarskom prostoru (EGP) (7).

                  (10)

                  U pogledu Nizozemske, ova nedavna procjena pokazala je da se od 2016. zaduženost kućanstava blago smanjila, te se udio novih hipotekarnih kredita koji nisu bili amortizirani također nastavio smanjivati. S druge strane, cijene stambenih nekretnina nastavile su se povećavati, dovodeći do područja precijenjenosti u većim gradovima. U tom kontekstu, omjeri vrijednosti kredita i založene nekretnine (LTV) za nove hipotekarne kredite ostali su visoki, naročito zbog toga što propisano ograničenje od 100 % koje se primjenjuje na LTV omjer ne zahtijeva dodatni kolateral u slučaju smanjenja cijena stambenih objekata. Slabosti koje su ovi događaji predstavljali u odnosu na financijsku stabilnost nisu se odrazile u primjeni pondera rizika za hipotekarne kredite u Nizozemskoj, koji su među najnižima u EGP-u.

                  (11)

                  Postupno pooštravanje pravno obvezujućeg ograničenja koje se primjenjuje na LTV omjer se nastavilo te je smanjeno na 100 % tijekom 2018. (od 106 % tijekom 2012.). Tijekom 2018., nizozemska vlada je također objavila da će postupno smanjivati najvišu stopu po kojoj se mogu odbijati kamate plaćene na hipotekarne kredite, od 49.5 % u 2018. na otprilike 37 % u 2023.

                  (12)

                  Iako je makrobonitetno tijelo u Nizozemskoj (Financieel Stabiliteitscomité) predložilo daljnje pooštravanje pravno obvezujućeg ograničenja koje se primjenjuje na LTV omjer, na 90 %, nizozemska vlada, koja je ovlaštena za provedbu tih mjera, odlučila je ne slijediti tu preporuku. Nadalje, budući da postojeći pravni okvir ne određuje mehanizam „postupiti ili obrazložiti” za preporuke makrobonitetnog tijela, nizozemska vlada nije formalno obvezna obrazložiti svoje nepostupanje makrobonitetnom tijelu, već je samo obrazložila svoje stajalište nizozemskom parlamentu. Međutim, kako bi se razmotrile slabosti utvrđene u Nizozemskoj u pogledu područja precijenjenosti cijena stambenih objekata i kolateralizacije novih hipotekarnih kredita, ograničenje koje se primjenjuje na LTV omjer trebalo bi se smanjiti. Osim toga, nema makrobonitetnih mjera zasnovanih na kapitalu - na primjer, viši ponderi rizika za hipotekarne kredite, koji se trenutno primjenjuju radi rješavanja akumuliranih slabosti povezanih s kolateralizacijom postojećih hipotekarnih kredita i mogućih sekundarnih utjecaja povezanih sa zaduženošću kućanstava.

                  (13)

                  Iako omjer otplate duga u odnosu na dohodak” (DSTI) za hipotekarne kredite ima važne značajke smanjenja rizika, kao što su pretpostavke o mogućem povećanju kamatnih stopa, određeni elementi postojeće metodologije za kalibraciju ograničenja koje se primjenjuje na DSTI omjer u Nizozemskoj, smanjuju učinkovitost mjera i mogu povećati njihove procikličke učinke na financijske i gospodarske cikluse. Iako su provedene određene prilagodbe (kao što su uporaba četverogodišnjeg prosjeka za izračunate prosjeke kao ulaznog podatka za kalibraciju) radi razmatranja određenih procikličkih elemenata metodologije, neki od tih elemenata i dalje postoje.

                  (14)

                  Dok ciklički faktori igraju značajnu ulogu u izazivanju slabosti utvrđenih u Nizozemskoj, postoje i strukturni faktori koji su pokrenuli ove slabosti, što je imalo za posljedicu višu razinu sistemskog rizika. Ovi faktori uključuju: i. nedostatak ponude stambenih objekata, što stvara pritisak na cijene stambenih objekata i duga za kućanstava koja kupuju vlastite nekretnine; i ii. odbitak poreza na kamate plaćene na hipotekarne kredite, što može djelovati kao poticaj kućanstvima za prekomjerno zaduživanje.

                  (15)

                  Stoga je ESRB zaključio da su makrobonitetne mjere koje su na snazi u Nizozemskoj djelomično prikladne i djelomično dostatne za rješavanje slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstva u srednjoročnom razdoblju. Posljedično, potrebne su daljnje strateške mjere radi rješavanja ovih slabosti, koje mogu biti izvor sistemskog rizika. Mjere predložene u ovoj Preporuci imaju za cilj nadopunjavanje postojećih makrobonitetnih mjera u Nizozemskoj.

                  (16)

                  Budući da su slabosti u određenoj mjeri potaknute strukturnim čimbenicima koji nadilaze makrobonitetnu politiku, potrebne su druge politike za nadopunjavanje i podržavanje sadašnjih makrobonitetnih mjera, s ciljem rješavanja čimbenika koji učinkovitije i djelotvornije doprinose jačanju sistemskih rizika na tržištu stambenih nekretnina u Nizozemskoj bez stvaranja previsokih troškova za nizozemsko realno gospodarstvo i financijski sustav.

                  (17)

                  Svrha ove Preporuke je preporučiti: a) uspostavu mehanizma „postupiti ili obrazložiti” u nizozemskom pravu u odnosu na preporuke izdane od strane makrobonitetnog tijela o aktiviranju pravno obvezujućih mjera zasnovanih na korisniku kredita; b) pooštravanje postojećih pravno obvezujućih ograničenja koja se primjenjuju na LTV omjer; c) izmjenu metodologije za određivanje maksimalnog ograničenja koje se primjenjuje na DSTI omjer; i d) aktiviranje mjera zasnovanih na kapitalu kako bi se osigurala otpornost bankarskog sektora u odnosu na srednjoročne slabosti utvrđene u Nizozemskoj. Ova Preporuka također ima za cilj naglasiti potrebu za opsežnijim strateškim mjerama koje imaju za cilj ograničiti čimbenike koji olakšavaju ili potiču povećanje zaduženosti kućanstava.

                  (18)

                  Ova Preporuka je bez utjecaja na ovlasti u području monetarne politike središnjih banaka u Uniji.

                  (19)

                  Preporuke ESRB-a objavljuju se nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće Europske unije o svojoj namjeri objavljivanja preporuka te omogući Vijeću da reagira i nakon što su adresati obaviješteni o namjeri objave,

            DONIO JE OVU PREPORUKU:
      ODJELJAK 1.

         PREPORUKE

         Preporuka A - pravni okvir za mjere zasnovane na korisniku kredita

      Preporučuje se da Nizozemska osigura da su ovlasti makrobonitetnog tijela za davanje preporuka u odnosu na sve važeće pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku kredita upotpunjene mehanizmom „postupiti ili obrazložiti”, ili alternativno, kada to nije moguće na temelju nizozemskog prava, da se uspostavi mehanizam odgovornosti kako bi se javno obznanila stajališta tijela nadležnog za primjenu mjera zasnovanih na korisniku kredita uslijed preporuke koju je izdalo makrobonitetno tijelo u Nizozemskoj.

         Preporuka B - Pooštravanje mjera zasnovanih na korisniku kredita i pristup kalibraciji

                  1.

                  Preporučuje se da Nizozemska smanji postojeće pravno obvezujuće ograničenje koje se primjenjuje na LTV omjer, osiguravajući na taj način da kolateral za nove hipotekarne kredite bude dostatan za pokriće kreditnih gubitaka koji odgovaraju mogućem smanjenju cijena stambenih objekata u slučaju nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta.

                  2.

                  Preporučuje se da Nizozemska promijeni metodologiju za određivanje maksimalnog ograničenja koje se primjenjuje na DSTI omjer tako da mjera ne dovede do povećane procikličnosti gospodarskih i financijskih ciklusa.

         Preporuka C - Aktiviranje mjera zasnovanih na kapitalu

      Preporučuje se da makrobonitetno tijelo, imenovano tijelo ili nadležno tijelo u Nizozemskoj ovisno o slučaju, osigura, aktiviranje mjera zasnovanih na kapitalu, otpornost kreditnih institucija koje su dobile odobrenje za rad u Nizozemskoj suočavajući se s mogućim ostvarenjem sistemskog rizika povezanog sa stambenim nekretninama koji može dovesti do izravnih ili neizravnih kreditnih gubitaka koji proizlaze iz hipotekarnih kredita ili nastaju kao posljedica smanjenja potrošnje kućanstava koja imaju stambene kredite.

         Preporuka D - Strukturne promjene povezane s hipotekarnim kreditima i sektorom stambenih nekretnina

      Preporučuje sa da Nizozemska preispita svoje politike s ciljem ograničavanja strukturnih čimbenika koji su pokrenuli slabosti utvrđene u Nizozemskoj kao izvor sistemskog rizika koji potiču kućanstva da preuzmu previsoki hipotekarni dug ili uzrokuju prekomjerni rast cijena stambenih objekata i hipotekarnog duga.
      ODJELJAK 2.

         PROVEDBA

      1.   Definicije

      Za potrebe ove Preporuke primjenjuju se sljedeće definicije:

                  (a)

                  „mjere zasnovane na korisniku kredita” znači makrobonitetne mjere usmjerene prema korisnicima kredita;

                  (b)

                  „izravna kontrola” znači stvarna i djelotvorna mogućnost nametnuti i izmijeniti, ako je to potrebno radi postizanja krajnjeg ili privremenog cilja, makrobonitetne mjere primjenjive na financijske institucije koje su u području djelovanja odgovarajućeg makrobonitetnog tijela;

                  (c)

                  „ovlast za donošenje preporuka” znači sposobnost voditi, pomoću preporuka, primjenu makrobonitetnih instrumenata, kada je to potrebno radi postizanja krajnjih ili privremenih ciljeva,

                  (d)

                  „omjer vrijednosti kredita i založene nekretnine” (LTV omjer) znači zbroj svih kredita ili kreditnih tranši osiguranih nekretninama od strane korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na vrijednost nekretnine u trenutku odobravanja kredita;

                  (e)

                  „makrobonitetno tijelo” znači nacionalno makrobonitetno tijelo s ciljevima, mehanizmima, ovlastima, zahtjevima za odgovornost i drugim značajkama iz Preporuke ESRB/2011/3 (8);

                  (f)

                  „otplata duga” znači zajednička otplata kamate i glavnice na ukupan dug korisnika kredita tijekom određenog razdoblja (obično jedna godina);

                  (g)

                  „omjer otplate duga i u odnosu na dohodak” (DSTI omjer) znači godišnja ukupna otplata duga u odnosu na ukupni godišnji raspoloživi dohodak korisnika kredita u vrijeme odobravanja kredita;

                  (h)

                  „srednjoročno razdoblje” znači unutar razdoblja od tri godine;

                  (i)

                  „pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku kredita” znači mjere zasnovane na korisniku kredita koje su uvedene pravno obvezujućim aktima.

            2.   Kriteriji za provedbu

                  1.

                  Sljedeći kriteriji primjenjuju se na provedbu ove Preporuke:

                              (a)

                              potrebno je posvetiti dužnu pažnju načelu proporcionalnosti, uzimajući u obzir ciljeve i sadržaj Preporuke A, Preporuke B, Preporuke C i Preporuke D;

                              (b)

                              pri smanjenju postojećeg ograničenja koje se odnosi na LTV omjer na temelju Preporuke B, kalibracija i postupno uvođenje mjere trebale bi uzeti u obzir položaj Nizozemske u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve moguće posljedice u pogledu povezanih troškova i koristi;

                              (c)

                              pri aktiviranju mjera zasnovanih na kapitalu na temelju Preporuke C, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebali bi uzeti u obzir položaj Nizozemske u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve moguće posljedice u pogledu povezanih troškova i koristi;

                              (d)

                              u pogledu Preporuke D, pri provođenju promjena politike, postupno uvođenje takvih mjera trebalo bi uzeti u obzir položaj Nizozemske u gospodarskim i financijskim ciklusima, tako da ove mjere ne dovode do povećanja ili ne pokrenu ostvarenje akumuliranih slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Nizozemskoj;

                              (e)

                              posebni kriteriji za usklađenost s Preporukom B, Preporukom C i Preporukom D navedeni su u Prilogu I.

                  2.

                  Od adresata ove Preporuke zahtijeva se da izvješćuju ESRB i Vijeće o poduzetim radnjama u vezi s ovom Preporukom ili da na odgovarajući način opravdaju svako nepostupanje. Izvješća trebaju sadržavati najmanje:

                              (a)

                              informacije o sadržaju i vremenskom okviru poduzetih radnji;

                              (b)

                              procjenu slabosti povezanih sa područjima precijenjenosti stambenih objekata i kolateralizacije novih i postojećih hipotekarnih kredita, uključujući raspodjelu novih hipotekarnih kredita sukladno njihovim LTV omjerima, s time da su odgovarajući omjeri izračunati u skladu s Prilogom IV. Preporuke ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike (9), zajedno s funkcioniranjem poduzetih radnji, uzimajući u obzir ciljeve ove Preporuke;

                              (c)

                              podrobno obrazloženje svakog nedjelovanja ili odstupanja od ove Preporuke, uključujući sva kašnjenja.

            3.   Vremenski raspored za praćenje

      Od adresata ove Preporuke zahtijeva se da izvješćuju ESRB i Vijeće o poduzetim radnjama u vezi s ovom Preporukom ili da na odgovarajući način opravdaju svako nepostupanje u skladu sa sljedećim vremenskim rasporedom:

                  (a)

                     Preporuka A

                  Od adresata Preporuke A zahtijeva se da do 31. ožujka 2021. dostavi ESRB-u i Vijeću konačno izvješće o provedbi Preporuke A.

                  (b)

                     Preporuka B

                  Od adresata potpreporuke B(1) zahtijeva se da, do 31. listopada 2020. i nakon toga jednom godišnje do 31. listopada 2022., dostavi ESRB-u i Vijeću izvješće o svim radnjama poduzetim u odnosu na pooštravanje mjera zasnovanih na korisniku kredita. Kada postoji više od jednog tijela koje je odgovorno za poduzimanje radnji radi rješavanja utvrđenih slabosti, potrebno je dostaviti jedno zajedničko izvješće.
                  Od adresata potpreporuke B(2) zahtijeva se da do 31. ožujka 2021. dostavi ESRB-u i Vijeću izvješće o provedbi potpreporuke B(2). Kada postoji više od jednog tijela koje je odgovorno za poduzimanje radnji radi rješavanja utvrđenih slabosti, potrebno je dostaviti jedno zajedničko izvješće.

                  (c)

                     Preporuka C

                  Od adresata Preporuke C zahtijeva se da, do 31. listopada 2020. i nakon toga jednom godišnje do 31. listopada 2022., dostave ESRB-u i Vijeću izvješće o svim radnjama poduzetim u odnosu na provedbu mjera zasnovanih na kapitalu. Kada postoji više od jednog tijela koje je odgovorno za poduzimanje radnji radi rješavanja utvrđenih slabosti, potrebno je dostaviti jedno zajedničko izvješće.

                  (d)

                     Preporuka D

                  Od adresata Preporuke D zahtijeva se da, do 31. listopada 2022., dostave ESRB-u i Vijeću izvješće o provedbi Preporuke D. Kada postoji više od jednog tijela koje je odgovorno za poduzimanje radnje radi rješavanja utvrđenih slabosti, potrebno je dostaviti jedno zajedničko izvješće.

            4.   Praćenje i procjena

                  1.

                  Tajništvo ESRB-a će:

                              (a)

                              pružiti pomoć adresatima, osiguravanjem usklađivanja izvješćivanja, dostavljanjem odgovarajućih obrazaca i pojašnjavanjem prema potrebi, postupka i vremenskog rasporeda daljnjeg praćenja;

                              (b)

                              provjeravati daljnje postupanje od strane adresata, pružati pomoć na njihov zahtjev te podnositi izvješća o daljnjem postupanju Općem odboru. Pokrenut će se tri procjene na način kako slijedi:

                                          i.

                                          do 31. prosinca 2020. u vezi s provedbom potpreporuke B(1) i Preporuke C;

                                          ii.

                                          do 31. prosinca 2021. u vezi s provedbom Preporuke A, potpreporuka B(1) i B(2) i Preporuke C;

                                          iii.

                                          do 31. prosinca 2022. u vezi s provedbom potpreporuke B(1) i Preporuke C i D;

                  2.

                  Opći odbor će procijeniti radnje i opravdanja o kojima adresati podnose izvješća i, prema potrebi, može utvrditi da se nije postupilo u skladu s ovom Preporukom i da adresat nije dao odgovarajuće obrazloženje za svoje nepostupanje.

         Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 27. lipnja 2019.

               Voditelj Tajništva ESRB-a,

               u ime Općeg odbora ESRB-a

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

         (2)  Preporuka ESRB/2013/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 4. travnja 2013. o prijelaznim ciljevima i instrumentima makrobonitetne politike (OJ C 170, 15.6.2013., str. 1).

         (3)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

         (4)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucija i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

         (5)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina EU-a”, ESRB, studeni 2016., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

         (6)  Upozorenje ESRB/2016/10 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Nizozemskoj (SL C 31, 31.1.2017., str. 53.).

         (7)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina-a država EGP-a”, ESRB, 2019., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

         (8)  Preporuka ESRB/2011/3 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. prosinca 2011. o makrobonitetnim ovlaštenjima nacionalnih tijela (SL C 41, 14.2.2012., str. 1.).

         (9)  Preporuka ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike od 31. listopada 2016. o zatvaranju praznina u podacima o nekretninama (SL C 31, 31.12.2017., str. 1.).

         PRILOG I.

            SPECIFIKACIJA KRITERIJA USKLAĐENOSTI PRIMJENJIVIH NA PREPORUKE

            Preporuka B - Pooštravanje mjera zasnovanih na korisniku kredita i pristup kalibraciji

         Na potpreporuku B(1) primjenjuje se sljedeći kriterij usklađenosti.
         Prije daljnjeg smanjenja postojećih ograničenja koja se primjenjuju na LTV omjer, trebalo bi napraviti procjenu položaja NIzozemske u gospodarskim i financijskim ciklusima radi utvrđivanja prikladne kalibracije i postupnog uvođenja tih mjera.
         Na potpreporuku B(2) primjenjuje se sljedeći kriterij usklađenosti.
         Prilikom kalibracije ograničenje koje se primjenjuje na DSTI omjer, Nizozemska bi trebala procijeniti moguće procikličke učinke različitih elemenata metodologije koja se upotrijebila za kalibraciju.

            Preporuka C - Aktiviranje mjera zasnovanih na kapitalu

         Na Preporuku C primjenjuju se sljedeći kriteriji usklađenosti.

                     1.

                     Prije aktiviranja mjera zasnovanih na kapitalu, trebalo bi napraviti procjenu položaja Nizozemske u gospodarskim i financijskim ciklusima radi utvrđivanja bi li aktiviranje takvih mjera bilo prikladno.

                     2.

                     Nakon aktiviranja mjera zasnovanih na kapitalu, može biti potrebno njihovo daljnje jačanje ili aktiviranje dodatnih makrobonitetnih mjera radi rješavanja slabosti utvrđenih u Nizozemskoj; to će ovisiti o izboru aktiviranih mjera zasnovanih na kapitalu, početnoj kalibraciji tih mjera i rezultatu procjene slabosti.

            Preporuka D - Strukturne promjene povezane s hipotekarnim kreditima i sektorom stambenih nekretnina

         Na Preporuku D. primjenjuje se sljedeći kriterij usklađenosti.
         Pri oblikovanju mogućih politika i prije provedbe promjena politike, trebalo bi napraviti procjenu utjecaja predloženih mjera razmatranjem položaja Nizozemske u gospodarskim i financijskim ciklusima, radi osiguravanja da takve mjere ne dovedu do povećanja ili ne pokreću ostvarenje akumuliranih slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Nizozemskoj.


title: Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike оd 27. lipnja 2019. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Švedskoj (ESRB/2019/9)2019/C 366/06

text:
               30.10.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 366/35

      PREPORUKA EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE
      оd 27. lipnja 2019.
      o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Švedskoj
      (ESRB/2019/9)
      (2019/C 366/06)
      OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike  (1)
         , a posebno njezine članke 3., 16., 17. i 18.,
      budući da:

                  (1)

                  Sektor nekretnina igra važnu ulogu u gospodarstvu i njegov razvoj može značajno utjecati na financijski sustav. Prošle financijske krize pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstvo u cjelini, što može također dovesti do negativnih prekograničnih prelijevanja. Nepovoljna kretanja na tržištu nekretnina u nekim državama članicama dovela su u prošlosti do velikih kreditnih gubitaka i/ili su negativno utjecala na realno gospodarstvo. Takvi učinci odražavaju izravno međudjelovanje između sektora nekretnina, osiguravatelja financiranja i drugih gospodarskih sektora. Nadalje, snažna povratna sprega između financijskog sustava i realnog gospodarstva jača negativna kretanja.

                  (2)

                  Ove su veze važne jer znače da rizici koji proizlaze iz sektora nekretnina mogu imati sistemski utjecaj procikličke prirode. Slabosti financijskog sustava u pravilu se akumuliraju tijekom uzlazne faze građevinskog ciklusa. Uočena niža razina rizika i jednostavniji pristup financiranju mogu doprinijeti nagloj ekspanziji kreditiranja i ulaganja, zajedno s povećanom potražnjom za nekretninama, što stvara pritisak na povećanje cijena nekretnina. Budući da posljedične više vrijednosti kolaterala pogoduju potražnji za kreditima i ponudi kredita, ova samoosnažujuća dinamika može dovesti do mogućih sistemskih posljedica. Suprotno tome, tijekom silazne faze građevinskog ciklusa, stroži uvjeti kreditiranja, povećano izbjegavanje rizika i pritisak na smanjenje cijena nekretnina mogu negativno utjecati na otpornost korisnika kredita i davatelja kredita, slabeći time gospodarske uvjete.

                  (3)

                  Slabosti koje se odnose na stambene nekretnine mogu biti izvor sistemskog rizika i mogu izravno i neizravno utjecati na financijsku stabilnost. Izravni učinci su kreditni gubici hipotekarnih portfelja zbog nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i istovremena negativna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci mogu biti povezani s prilagođavanjem potrošnje kućanstava, što vodi do daljnjih posljedica za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost.

                  (4)

                  Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 4. Preporuke ESRB/2013/1 (2), krajnji cilj makrobonitetne politike je doprinošenje zaštiti stabilnosti financijskog sustava kao cjeline, uključujući jačanje otpornosti financijskog sustava i smanjenje stvaranja sistemskih rizika osiguravajući na taj način održiv doprinos financijskog sektora ekonomskom rastu.

                  (5)

                  Makrobonitetna tijela mogu u tu svrhu koristiti jednu ili više makrobonitetnih mjera zasnovanih na kapitalu iz Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), i/ili makrobonitetnih mjera zasnovanih na korisniku kredita, koje se temelje isključivo na nacionalnom pravu, ovisno o procjeni rizika. Dok mjere zasnovane na kapitalu imaju prvenstveni cilj povećati otpornost financijskog sustava, mjere zasnovane na korisniku kredita mogu biti posebno prikladne za sprječavanje daljnjeg jačanja sistemskih rizika.

                  (6)

                  Pored toga, Preporuka ESRB/2013/1 preporučuje da države članice uspostave pravni okvir koji dozvoljava makrobonitetnim tijelima da imaju izravnu kontrolu ili ovlasti za donošenje preporuka u odnosu na makrobonitetne instrumente utvrđene u toj Preporuci.

                  (7)

                  Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) proveo je 2016. u čitavoj Uniji procjenu slabosti u odnosu na stambene nekretnine (5). Ta procjena omogućila je ESRB-u da utvrdi niz srednjoročnih slabosti u nekoliko država kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što je dovelo do izdavanja upozorenja za osam država, od kojih je jedna Švedska (6).

                  (8)

                  Glavna slabost utvrđena na tržištu stambenih nekretnina 2016. u Švedskoj odnosila se na značajni i dugotrajni rast cijena nekretnina i hipotekarnih kredita, što je dovelo do precijenjenosti cijena nekretnina te do visoke i povećane zaduženosti kućanstava.

                  (9)

                  ESRB je nedavno okončao sustavnu procjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezane sa stambenim nekretninama u Europskom gospodarskom prostoru (EGP) (7).

                  (10)

                  U pogledu Švedske, ova nedavna procjena pokazala je da je rast cijena nekretnina pao od 2016., te da su cijene trenutno na istoj razini kao i tijekom 2016. Međutim, cijene nekretnina su i dalje precijenjene a zaduženost kućanstava je značajno porasla.

                  (11)

                  Počevši od 2016., švedska nacionalna tijela su postrožila ili uvela nekoliko mjera zasnovanih na korisniku kredita ili zasnovanih na kapitalu. Tijekom 2016., uvedeni su zahtjevi za amortizaciju novih hipotekarnih kredita. Ovi su zahtjevi bili povezani s omjerom vrijednosti kredita i imovine za nove kredite, te su zahtijevali amortizaciju od najmanje 2 % godišnje za kredite s omjerom vrijednosti kredita i imovine iznad 70 % i do 1 % godišnje za kredite s omjerom vrijednosti kredita i imovine od 50 % do 70 %. Ovi su zahtjevi postroženi tijekom 2017. u odnosu na omjer kredita i dohotka za nove kredite, povećavajući ove zahtjeve za 1 % godišnje za nove hipotekarne kredite s omjerom kredita i dohotka iznad 4,5. Tijekom 2018., Finansinspektionen (Švedsko nadzorno tijelo za financije), odredilo je svim domaćim kreditnim institucijama koje upotrebljavaju pristup zasnovan na internim rejting sustavima u skladu s člankom 48. Uredbe (EU) br. 575/2013, posebnu najnižu razinu (donji prag) specifičnu za određenu kreditnu instituciju za ponderirani prosjek pondera rizika koji se primjenjuje na portfelj izloženosti prema stanovništvu u odnosu na dužnike sa sjedištem u Švedskoj, osigurane nekretninama. Konačno, Finansinspektionen je 2018. povećao stope protucikličkog zaštitnog sloja od 2 % na 2,5 %, koji se primjenjuje od rujna 2019.

                  (12)

                  Dok ciklički faktori igraju značajnu ulogu u izazivanju slabosti koje su utvrđene u Švedskoj, postoje također važni strukturni faktori koji su pokrenuli ove slabosti, što je imalo za posljedicu višu razinu sistemskog rizika. Ovi faktori uključuju: i. nedostatak ponude stambenih objekata, što stvara pritisak na cijene nekretnina i duga za kućanstava koja kupuju vlastite nekretnine; i ii. povoljni porezni tretman u odnosu na kupnju nekretnina, kao što je odbitak poreza na kamate plaćene na hipotekarne kredite, što može olakšati povećanje cijena nekretnina i djelovati kao poticaj kućanstvima za prekomjerno zaduživanje.

                  (13)

                  Stoga, neovisno o činjenici što priznaje širok raspon makrobonitetnih mjera koje su uspostavljene u Švedskoj, ESRB zaključuje da iako su te makrobonitetne mjere prikladne, one su samo djelomično dostatne za rješavanje slabosti povezanih sa stambenim nekretninama, posebno sa zaduženošću kućanstava i precijenjenošću cijena nekretnina u srednjoročnom razdoblju. Budući da su te slabosti, u određenoj mjeri potaknute strukturnim čimbenicima koji nadilaze makrobonitetnu politiku, potrebne su druge politike za nadopunjavanje i podržavanje sadašnjih makrobonitetnih mjera, s ciljem razmatranja čimbenika koji učinkovitije i djelotvornije doprinose jačanju sistemskih rizika na tržištu stambenih nekretnina u Švedskoj bez stvaranja previsokih troškova za švedsko realno gospodarstvo i financijski sustav. Mjere predložene u ovoj Preporuci imaju za cilj nadopunjavanje postojećih makrobonitetnih mjera u Švedskoj.

                  (14)

                  Cilj ove Preporuke jest preporučiti: a) opsežnije mjere politike koje imaju za cilj ograničiti čimbenike koji olakšavaju ili potiču povećanje zaduženosti kućanstava; b) pooštravanje postojećih ili aktiviranje drugih makrobonitetnih mjera ako se slabosti povezane sa zaduženošću kućanstava i precijenjenošću cijena stambenih objekata i dalje budu povećavale zbog cikličkih gospodarskih i financijskih razloga.

                  (15)

                  Ova Preporuka je bez utjecaja na ovlasti u području monetarne politike središnjih banaka u Uniji.

                  (16)

                  Preporuke ESRB-a objavljuju se nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće Europske unije o svojoj namjeri objavljivanja preporuka te omogući Vijeću da reagira i nakon što su adresati obaviješteni o namjeri objave,

            DONIO JE OVU PREPORUKU:
      ODJELJAK 1.

         PREPORUKE

         Preporuka A - Strukturne promjene povezane s hipotekarnim kreditima i sektorom stambenih nekretnina

      Preporučuje sa da Švedska preispita svoje politike s ciljem ograničavanja strukturnih čimbenika koji su pokrenuli slabosti utvrđene u Švedskoj kao izvor sistemskog rizika jer potiču kućanstva da preuzmu previsoki hipotekarni dug ili uzrokuju prekomjerni rast cijena stambenih objekata i hipotekarnog duga.

         Preporuka B - Praćenje slabosti i aktiviranje ili pooštravanje makrobonitetnih mjera

                  1.

                  Preporučuje se da švedska nacionalna tijela kojima je povjereno praćenje sistemskih rizika pomno prate slabosti povezane sa zaduženošću kućanstva i precijenjenošću cijena stambenih objekata u srednjoročnom razdoblju uključujući, između ostalog:

                              (a)

                              procjenom - upotrebom podataka na razini pojedinačnog kredita za nove hipotekarne kredite - sposobnosti korisnika kredita koji uzimaju nove stambene kredite da se odupru nepovoljnim gospodarskim ili financijskim uvjetima ili nepovoljnim kretanjima na tržištu stambenih nekretnina; i

                              (b)

                              procjenom mogućih kreditnih gubitaka hipotekarnih portfelja kao i mogućih sekundarnih učinaka na financijsku stabilnost u slučaju nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta.

                  2.

                  Preporučuje se da, radi sprječavanja akumuliranja kreditnog rizika, švedsko makrobonitetni tijelo kojem je povjereno aktiviranje mjera zasnovanih na korisniku kredita pooštri postojeće ili aktivira druge mjere zasnovane na korisniku kredita, ako rezultati praćenja provedenog u skladu s točkom (a) potpreporuke B(1) dokažu da značajan ili rastući udio korisnika kredita koji uzimaju nove stambene kredite možda nije u mogućnosti servisirati svoj dug uslijed nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta.

                  3.

                  Preporučuje se da makrobonitetni tijelo, imenovano tijelo ili drugo nadležno tijelo u Švedskoj, ovisno o slučaju, pooštri postojeće ili uvede druge mjere zasnovane na kapitalu kako bi se osiguralo dovoljno kapitala za hipotekarne kredite koje odobravaju kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Švedskoj, ako rezultati praćenja provedenog u skladu s točkom (b) potpreporuke B(1) dokažu da su se mogući kreditni gubici hipotekarnih kredita u slučaju nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta ili nepovoljnih uvjeta na tržištu stambenih nekretnina, kao i kreditni gubici drugih kredita koji su posljedica smanjenja potrošnje kućanstava sa stambenim kreditima, povećali zbog cikličkih gospodarskih ili financijskih čimbenika.

            ODJELJAK 2.

         PROVEDBA

      1.   Definicije

      Za potrebe ove Preporuke primjenjuju se sljedeće definicije:

                  (a)

                  „mjere zasnovane na korisniku kredita” znači makrobonitetne mjere usmjerene prema korisnicima kredita;

                  (b)

                  „izravna kontrola” znači stvarna i djelotvorna mogućnost nametnuti i izmijeniti, ako je to potrebno radi postizanja krajnjeg ili privremenog cilja, makrobonitetne mjere primjenjive na financijske institucije koje su u području djelovanja odgovarajućeg makrobonitetnog tijela;

                  (c)

                  „ovlast za donošenje preporuka” znači sposobnost voditi, pomoću preporuka, primjenu makrobonitetnih instrumenata, kada je to potrebno radi postizanja krajnjih ili privremenih ciljeva,

                  (d)

                  „omjer vrijednosti kredita i založene nekretnine” (LTV omjer) znači zbroj svih kredita ili kreditnih tranši osiguranih nekretninama od strane korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na vrijednost nekretnine u trenutku odobravanja kredita;

                  (e)

                  „omjer kredita i dohotka” (LTI omjer) znači zbroj svih kredita ili kreditnih tranši osiguranih nekretninama od strane korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na ukupni godišnji raspoloživi dohodak u trenutku odobravanja kredita;

                  (f)

                  „srednjoročno razdoblje” znači unutar razdoblja od tri godine;

                  (g)

                  „otplata duga” znači zajednička otplata kamate i glavnice na ukupan dug korisnika kredita tijekom određenog razdoblja (obično jedna godina);

                  (h)

                  „makrobonitetno tijelo” znači nacionalno makrobonitetno tijelo s ciljevima, mehanizmima, ovlastima, zahtjevima za odgovornost i drugim značajkama iz Preporuke ESRB/2011/3 (8);

                  (i)

                  „omjer duga u odnosu na dohodak” (DTI omjer) znači ukupni dug korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na ukupan godišnjih raspoloživi dohodak korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita;

                  (j)

                  „omjer otplate duga u odnosu na dohodak” (DSTI omjer) znači godišnja ukupna otplata duga u odnosu na ukupni godišnji raspoloživi dohodak korisnika kredita u vrijeme odobravanja kredita;

                  (k)

                  „dospijeće” znači trajanje ugovora o kreditu za stambene nekretnine izraženo u godinama u trenutku odobravanja kredita.

            2.   Kriteriji za provedbu

                  1.

                  Sljedeći kriteriji primjenjuju se na provedbu ove Preporuke:

                              (a)

                              potrebno je posvetiti dužnu pažnju načelu proporcionalnosti, uzimajući u obzir ciljeve i sadržaj Preporuke A i Preporuke B;

                              (b)

                              u pogledu Preporuke A, pri provođenju promjena politike, postupno uvođenje takvih mjera trebalo bi uzeti u obzir položaj Švedske u gospodarskim i financijskim ciklusima, tako da ove mjere ne dovode do povećanja ili ne pokreću ostvarenje akumuliranih slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Švedskoj;

                              (c)

                              pri aktiviranju ili pooštravanju mjera zasnovanih na korisniku kredita ili na kapitalu na temelju Preporuke B, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebali bi uzeti u obzir položaj Švedske u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve moguće učinke u pogledu povezanih troškova i koristi;

                              (d)

                              posebni kriteriji za usklađenost s Preporukom A i Preporukom B navedeni su u Prilogu I.

                  2.

                  Od adresata ove Preporuke zahtijeva se da izvješćuju ESRB i Vijeće o poduzetim radnjama u vezi s ovom Preporukom ili da na odgovarajući način opravdaju svako nepostupanje. Izvješća trebaju sadržavati najmanje:

                              (a)

                              informacije o sadržaju i vremenskom okviru poduzetih radnji;

                              (b)

                              procjenu slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava, i precijenjenosti cijena stambenih objekata, uključujući raspodjelu novih hipotekarnih kredita sukladno njihovim LTV, DTI i DSTI omjerima i dospijećima, s time da su odgovarajući omjeri izračunati u skladu s Prilogom IV. Preporuke ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike (9), zajedno s funkcioniranjem poduzetih radnji, uzimajući u obzir ciljeve ove Preporuke;

                              (c)

                              podrobno obrazloženje svakog nedjelovanja ili odstupanja od ove Preporuke, uključujući sva kašnjenja.

            3.   Vremenski raspored za praćenje

      Od adresata ove Preporuke zahtijeva se da izvješćuju ESRB i Vijeće o poduzetim radnjama u vezi s ovom Preporukom ili da na odgovarajući način opravdaju svako nepostupanje u skladu sa sljedećim vremenskim rasporedom:

                  (a)

                     Preporuka A

                  Od adresata Preporuke A zahtijeva se da do 31. listopada 2022. dostavi ESRB-u i Vijeću izvješće o provedbi Preporuke A.

                  (b)

                     Preporuka B

                  Od adresata Preporuke B zahtijeva se da, do 31. listopada 2020. i nakon toga jednom godišnje do 31. listopada 2022., dostave ESRB-u i Vijeću izvješće o praćenju slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava i radnjama poduzetim radi rješavanja takvih slabosti. Kada postoji više od jednog tijela koje je odgovorno za poduzimanje radnji radi rješavanja utvrđenih slabosti, potrebno je dostaviti jedno zajedničko izvješće.

            4.   Praćenje i procjena

                  1.

                  Tajništvo ESRB-a će:

                              (a)

                              pružiti pomoć adresatima, osiguravanjem usklađivanja izvješćivanja, dostavljanjem odgovarajućih obrazaca i pojašnjavanjem prema potrebi, postupka i vremenskog rasporeda daljnjeg praćenja;

                              (b)

                              provjeravati daljnje postupanje od strane adresata, pružati pomoć na njihov zahtjev te podnositi izvješća o daljnjem postupanju Općem odboru. Pokrenut će se tri procjene na način kako slijedi:

                                          i.

                                          do 31. prosinca 2020. u vezi s provedbom Preporuke B;

                                          ii.

                                          do 31. prosinca 2021. u vezi s provedbom Preporuke B;

                                          iii.

                                          do 31. prosinca 2022. u vezi s provedbom Preporuke A i B;

                  2.

                  Opći odbor će procijeniti radnje i opravdanja o kojima adresati podnose izvješća i, prema potrebi, može utvrditi da se nije postupilo u skladu s ovom Preporukom i da adresat nije dao odgovarajuće obrazloženje za svoje nepostupanje.

         Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 27. lipnja 2019.

               Voditelj Tajništva ESRB-a,

               u ime Općeg odbora ESRB-a

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

         (2)  Preporuka ESRB/2013/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 4. travnja 2013. o prijelaznim ciljevima i instrumentima makrobonitetne politike (SL C 170, 15.6.2013., str. 1).

         (3)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ i stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

         (4)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

         (5)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina EU-a”, ESRB, studeni 2016., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

         (6)  Upozorenje ESRB/2016/11 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Švedskoj (SL C 31, 31.1.2017., str. 55.).

         (7)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina-a država EGP-a”, ESRB, 2019., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

         (8)  Preporuka ESRB/2011/3 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. prosinca 2011. o makrobonitetnim ovlaštenjima nacionalnih tijela (SL C 41, 14.2.2012., str. 1.).

         (9)  Preporuka ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike od 31. listopada 2016. o zatvaranju praznina u podacima o nekretninama (SL C 31, 31.1.2017., str. 1.).

         PRILOG I.

            SPECIFIKACIJA KRITERIJA USKLAĐENOSTI PRIMJENJIVIH NA PREPORUKE

            Preporuka A - Strukturne promjene povezane s hipotekarnim kreditima i sektorom stambenih nekretnina

         Na Preporuku A. primjenjuje se sljedeći kriterij usklađenosti.
         Pri oblikovanju mogućih politika i prije provedbe promjena politike, trebalo bi napraviti procjenu utjecaja predloženih mjera razmatranjem položaja Švedske u gospodarskim i financijskim ciklusima, radi osiguravanja da takve mjere ne dovedu do povećanja ili ne pokreću ostvarenje akumuliranih slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Švedskoj.

            Preporuka B - Praćenje slabosti i aktiviranje ili pooštravanje makrobonitetnih mjera

         Na Preporuku B. primjenjuje se sljedeći kriterij usklađenosti.
         Prije aktiviranja dodatnih ili pooštravanja postojećih makrobonitetnih mjera, trebalo bi napraviti procjenu položaja Švedske u gospodarskim i financijskim ciklusima radi utvrđivanja bi li takvo aktiviranje ili pooštravanje bilo prikladno.