title: Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2016. o Nacionalnom programu reformi Malte za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2016.

text:
               18.8.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 299/105

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 12. srpnja 2016.
   o Nacionalnom programu reformi Malte za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2016.
   (2016/C 299/25)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2016. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Malta nije utvrđena kao država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. Tu je preporuku Europsko vijeće potvrdilo 18. i 19. veljače 2016., a Vijeće donijelo 8. ožujka 2016. (3) Kao zemlja čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost gospodarstava u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Malta bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu te preporuke.

               (2)

               Izvješće za Maltu za 2016. objavljeno je 26. veljače 2016. U njemu je ocijenjen napredak Malte u izvršavanju preporuka za Maltu koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak te zemlje u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

               (3)

               Malta je 15. travnja 2016. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2016. i svoj Program konvergencije za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Malta je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu. Prema svojem Programu stabilnosti za 2016. vlada namjerava ostvariti suficit ukupnog salda od 0,1 % BDP-a do 2019. Strukturni saldo postupno će se poboljšati kako bi se srednjoročni proračunski cilj Malte, odnosno uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu, ostvario do 2019. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 62,6 % u 2016. te na 55,5 % u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze uvjerljiv je za 2016., a oprezan za razdoblje 2017. – 2019. Međutim, nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za ostvarenje planiranih ciljeva u pogledu deficita od 2017. nadalje. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2016. postoji velik rizik od znatnog odstupanja od preporučene prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja u razdoblju 2015. – 2016., što je uglavnom posljedica odstupanja u 2015. koje treba ispraviti u 2016., a ne promijene li se politike, i u 2017. Odstupanje u 2015. dijelom se objašnjava naglim rastom ulaganja, što se djelomično objašnjava izuzetno visokom stopom apsorpcije sredstava iz fondova EU-a neposredno prije završetka programskog razdoblja 2007. – 2013. Kako bi se u dvogodišnjem razdoblju 2015 – 2016. to odstupanje smanjilo, Program stabilnosti za 2016. uključuje dodatne mjere za 2016. koje nisu mogle biti uključene već u proljetnu prognozu Komisije za 2016. Tim je mjerama cilj smanjivanje primarnih rashoda (za 0,16 % BDP-a), osobito u područjima plaća zaposlenika, intermedijarne potrošnje i kapitalnih prijenosa. Usto, revidirane su procjene nekih mjera na strani prihoda za razdoblje 2016. – 2019. kako bi se uzeli u obzir ažurirani podaci i stvarni učinak mjera u 2015. Ukupno gledajući, neto učinak tih mjera na smanjenje deficita iznosi 0,2 % BDP-a. U usporedbi s prognozom Komisije, uključivanjem tih mjera poboljšao bi se strukturni napor, dok bi strukturni saldo upućivao na određeno prosječno odstupanje tijekom dvogodišnjeg razdoblja 2015 – 2016., a za 2017. i dalje bi postojao rizik od znatnog odstupanja. Predviđa se da će Malta ispuniti zahtjeve referentnog mjerila za smanjenje duga u 2016 i u 2017. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2016. Vijeće smatra da postoji rizik da Malta neće bit usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će za osiguravanje usklađenosti u 2016. i 2017. biti potrebne dodatne mjere.

               (6)

               Dugoročna održivost javnih financija Malte i dalje je izazov. Tomu je uglavnom uzrok proračunski učinak troškova povezanih sa starenjem stanovništva, kao što su zdravstvena zaštita, dugotrajna skrb i mirovine. Mirovinski sustav suočava se s dvostrukim izazovom: potrebno je postići održivost i istodobno osigurati primjerena mirovinska primanja. Rashodi za mirovine u 2013. iznosili su 9,6 % BDP-a, što je niže od prosjeka EU-a, no predviđa se njihovo povećanje na 12,8 % do 2060., što znači da će biti među najvišima u Uniji. U ožujku 2016. vlada je donijela nekoliko mjera za rješavanje pitanja održivosti i primjerenosti mirovinskog sustava, ali proračunski učinak još nije ocijenjen. Da bi se poboljšala primjerenost tog sustava, nacionalna minimalna mirovina koja se temelji na doprinosima u 2016. i dalje bilježi rast kako bi do 2027. dosegnula 60 % prosječnog dohotka te kako bi se proširila obuhvaćenost. Uspješnost te reforme ovisit će o očuvanju zapošljivosti starijih dobnih skupina. Uz mirovine predviđa se rast javnih rashoda za zdravstvo i dugotrajnu skrb, na 2,1 % BDP-a i 1,2 % BDP-a, što je brže od prosjeka EU-a. Vlada je donijela nacionalnu strategiju za zdravstveni sustav i provodi reviziju rashoda u zdravstvu kako bi se poboljšala učinkovitost rashoda. No uštede koje proizlaze iz tih napora još nisu vidljive. Za održivost bi dugoročno bilo dobro iskoristiti potencijalne uštede za rješavanje pitanja predviđenog rasta rashoda.

               (7)

               Ostvarena su znatna ulaganja, ali rezultati obrazovanja i osposobljavanja i dalje su ispod željene razine. To utječe na kvalitetu ponude radne snage i stopu sudjelovanja na tržištu rada. Razina visokog obrazovanja malteške radne snage još je među najnižima u Uniji. Iako Malta provodi sveobuhvatnu strategiju cjeloživotnog učenja, sudjelovanje u programima cjeloživotnog učenja i dalje je ograničeno, osobito među osobama s niskom razinom ostvarenog obrazovanja. U tome su području potrebni ciljano informiranje, bolji pristup osposobljavanju te partnerstva poslodavaca s ustanovama za obrazovanje i osposobljavanje. U 2015. službeno je odobreno osnivanje instituta za trajno stručno usavršavanje nastavnika (Institut za obrazovanje). Glavni su ciljevi toga Instituta: i. osposobljavanje nastavnika za svakodnevni nastavnički rad; ii. djelovanje kao centar u kojem se nastavnici sastaju i razmjenjuju iskustva te iii. unapređivanje sustava vođenja obrazovnih ustanova. Institut počinje s radom i očekuje se da će postati glavni pokretač u ostvarivanju potreba nastavnika u pogledu stručnog usavršavanja. Napredak u tom području morat će se pratiti.

               (8)

               Osim jednokratnih opsežnih projekata u razdoblju 2014 – 2015., ulaganja su na Malti slaba zbog strukturnih promjena u gospodarstvu i zastoja. To je uglavnom povezano s rastom važnosti uslužnih sektora za koje je kapital potreban u manjoj mjeri, zbog čega se smanjuju potrebe za budućim ulaganjima u gospodarstvu. No i dalje su aktualni problemi koji utječu na investicijske aktivnosti u zemlji, primjerice nedovoljan kapacitet za inovacije, nedovoljne vještine, neučinkovitost javne uprave i pravosuđa, regulatorno opterećenje i znatna prometna zagušenost.

               (9)

               Prometna i logistička infrastruktura bitne su prepreke stranim ulaganja. Vanjski troškovi prijevoza znatan su teret gospodarstvu Malte. Oni su uglavnom posljedica neodgovarajućeg korištenja prometnom mrežom te države i nedostatka stvarne alternative upotrebi osobnih automobila. Osim toga, velik broj privatnih vozila, zagađenje i prometna zagušenost prepreka su održivosti prometnog sektora u državi. Još nije provedena sveobuhvatna prometna strategija, unatoč činjenici da je upravo razvoj nacionalne prometne strategije i glavnog prometnog plana preduvjet povlačenju sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (2014. – 2020.) iz kojih će se sufinancirati ulaganja u promet.

               (10)

               Vlada je poduzela nekoliko mjera kojima malim i srednjim poduzećima želi olakšati pristup financiranju. Te su mjere usmjerene na osiguravanje vlasničkog i poduzetničkog kapitala jer je posljednjih godina to glavni problem. Usto, buduće mjere uključuju osnivanje središnjeg kreditnog registra i razvojne banke te pokretanje posebne platforme na malteškoj burzi putem koje mala i srednja poduzeća mogu prikupljati sredstva na tržištu kapitala. Iako poteškoće u području pristupa nebankarskim instrumentima i dalje postoje, mala i srednja poduzeća na Malti ostvaruju veću korist od boljeg financijskog okružja u odnosu na usporediva poduzeća.

               (11)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Malte i objavila je u Izvješću za Maltu za 2016. Ocijenila je i Program stabilnosti, Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Malti prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Malti, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog gospodarskog upravljanja EU-om pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. i 2. u nastavku.

               (12)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (5) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

         PREPORUČUJE da Malta u 2016. i 2017. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               Zbog velikog rizika od znatnog odstupanja ostvariti godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2016. i 2017. poduzimanjem potrebnih strukturnih mjera. Pojačati mjere za osiguravanje dugoročne održivosti javnih financija.

               2.

               Poduzeti mjere za jačanje ponude radne snage, osobito povećanim sudjelovanjem niskokvalificiranih osoba u cjeloživotnom učenju.

      Sastavljeno u Bruxellesu 12. srpnja 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. KAŽIMÍR

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

      (3)  SL C 96, 11.3.2016., str. 1.

      (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (5)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


				|

		52014DC0421

			Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Austrije za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Austrije za 2014. /* COM/2014/0421 final */

Preporuka za
PREPORUKU VIJEĆA
o nacionalnom programu reformi Austrije za
2014.
i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Austrije za 2014.

VIJEĆE
EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir
Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121.
stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
uzimajući u obzir
Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora
stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika[1], a posebno
njezin članak 5. stavak 2.,
uzimajući u obzir
preporuku Europske komisije[2],
uzimajući u obzir
rezolucije Europskog parlamenta[3],
uzimajući u obzir
zaključke Europskog vijeća,
uzimajući u obzir
mišljenje Odbora za zapošljavanje,
uzimajući u obzir
mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
socijalnu zaštitu,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
ekonomsku politiku,
budući da:
(1)
Europsko vijeće prihvatilo
je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i
radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanom usklađivanju
ekonomskih politika, kojom će se usredotočiti na glavna područja
u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal
održivog rasta i konkurentnosti.
(2)
Vijeće je 13. srpnja 2010.
na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za
ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada
2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država
članica, koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države
članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim
ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.
(3)
Predsjednici država i vlada
donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje,
uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini
EU-a i europodručja koristeći se svim mogućim sredstvima,
instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na
razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju
ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka po državama
članicama.
(4)
Vijeće je 9. srpnja 2013.
donijelo preporuku o nacionalnom programu reformi Austrije za 2013. i dostavilo
mišljenje o austrijskom ažuriranom programu stabilizacije za razdoblje 2012. –
2017. U skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013[4] Komisija je 15. studenoga 2013. dostavila svoje mišljenje o nacrtu
proračunskog plana Austrije za 2014.[5]
(5)
Komisija je 13. studenoga 2013.
donijela Godišnji pregled rasta[6],
čime je označen početak Europskog semestra koordinacije
ekonomske politike za 2014. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br.
1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja[7], u kojemu
Austriju ne smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno
preispitivanje.
(6)
Europsko vijeće podržalo
je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti,
fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu
za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom
uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta
i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica
krize te modernizacijom javne uprave.
(7)
Austrija je 8. travnja 2014.
podnijela svoj nacionalnih program reformi za 2014., a 29. travnja 2014. i
program stabilizacije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba
su programa istodobno ocijenjena.
(8)
Cilj proračunske strategije iz programa
stabilizacije za 2014. postići je srednjoročni cilj strukturnog
deficita koji ne prelazi 0,45 % BDP-a do 2016., što odražava zahtjeve
Pakta o stabilnosti i rastu. Opći državni deficit trajno je smanjen ispod
3 % BDP-a u 2013. (Ponovno) izračunani strukturni saldo trebao bi
ostati nepromijenjen u 2014., a u 2015. bi se trebao poboljšati za 0,3 postotna
boda BDP-a, što bi značilo da je u obje godine prilično udaljen od
potrebne prilagodbe. Rast rashoda u 2014. i 2015. također će znatno
odstupiti od referentnog mjerila za rashode. Austrija je 12. svibnja 2014.
najavila skup dodatnih mjera za prihode i rashode. Ako se te mjere provedu
strogo i pravodobno, austrijska proračunska strategija više neće podrazumijevati
predviđeno znatno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarivanju
srednjoročnog cilja u 2014. Predviđeno kretanje prilagodbe prema
ostvarivanju srednjoročnog cilja istodobno i dalje predstavlja rizik za
ispunjenje zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu. U skladu s programom
stabilizacije bruto dug opće države znatno će se povećati od
gotovo 74,5 % BDP-a u 2013. na 79 % BDP-a u 2014. zbog osnivanja
tijela za likvidaciju imovine banke Hypo Alpe Adria, a dug će se
početi snižavati tek nakon 2015. Makroekonomski scenarij na kojem se
temelje proračunska predviđanja u okviru programa uvjerljiv je i
pripremilo ga je neovisno tijelo, odnosno Austrijski institut za ekonomska
istraživanja (WIFO). U skladu s proljetnom prognozom Komisije 2014.
očekuje se da će se deficit u 2014. i 2015. zadržati ispod 3 %.
Međutim predviđeno je pogoršanje stukturnog salda u 2014., a do
poboljšanja od samo 0,1 % BDP-a doći će u 2015. Na temelju
ocjene programa, prognoze Komisije i ocjene dodatnih mjera najavljenih 12.
svibnja te u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra
da je Austrija trajno smanjila svoj prekomjerni deficit, ali i dalje postoji
rizik od znatnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarivanju
srednjoročnog cilja u 2014. i 2015.
(9)
U skladu s Ugovorom o stabilnosti, koordinaciji i
upravljanju Austrija je u 2012. osnažila svoj fiskalni okvir reformom
austrijskog pakta za stabilnost. Mandat austrijskog fiskalnog vijeća
proširen je od studenoga 2013. kao odgovor na zahtjeve Fiskalnog ugovora. I
dalje postoji potreba za temeljitom reformom odnosa među različitim
razinama vlasti kako bi se bolje uskladile nadležnosti, prepoznata u
koalicijskom sporazumu.
(10)
Srednjoročni i
dugoročni rashodi za mirovine i zdravstvenu skrb te u manjoj mjeri rashodi
za dugotrajnu skrb predstavljaju rizik za održivost javnih financija. U 2014.
na snagu su stupile određene mjere za ograničavanje dostupnosti
sustava prijevremenog umirovljenja i povećanje poticaja za produljenje
radnog vijeka. Međutim dob stvarnog umirovljenja
(58,4 godine u 2012.) prilično je ispod prosjeka EU-a  te  je i dalje znatno ispod zakonske dobi umirovljenja (5,6 godina za muškarce i 2,6 godina za žene u
2012.). Nacionalni program reformi
sadržava relativno ambiciozne kratkoročne ciljeve za podizanje dobi
stvarnog umirovljenja za 1,6 godina u razdoblju 2012. – 2018., a njihovu
će provedbu biti potrebno pažljivo pratiti. Nedavne reforme mirovinskog
sustava vjerojatno će u određenoj mjeri smanjiti rizik za održivost
ako budu popraćene poboljšanjima uvjeta na tržištu rada kojima će se
starijim radnicima omogućiti duži radni vijek. Međutim ne postoje planovi za uvođenje mjera sa
strukturiranijim i dugoročnijim učinkom, kao što je ubrzanje usklađivanja zakonske
dobi umirovljenja za muškarce i žene i povezivanje zakonske dobi umirovljenja
sa životnim vijekom, što bi dodatno pridonijelo produljenju radnog vijeka i
financijskoj održivosti mirovinskog sustava.
(11)
Složena struktura upravljanja i
relativno snažna usmjerenost na velik i skup bolnički sektor
onemogućuju učinkovitu raspodjelu sredstava u austrijskom
zdravstvenom sustavu. Određene mjere poduzete su u cilju provedbe reforme
zdravstvene skrbi i povećanja troškovne učinkovitosti javne
potrošnje. Međutim to možda neće biti dovoljno za rješavanje strukturnih
slabosti u sektoru, a i dalje postoji potreba za postavljanjem ambicioznijih
ciljeva u pogledu prelaska s bolničke na izvanbolničku njegu i
jačanja preventivne zdravstvene skrbi za koje je javna potrošnja ispod
prosjeka za EU. Dobrodošle su najavljene mjere za jačanje primarne
zdravstvene skrbi i razvoj programa cjelovite skrbi za kronične bolesnike.
Privremeno rješenje za financiranje usluga skrbi predstavlja fond za dugotrajnu
skrb u okviru kojeg su sredstva povećana za dodatnih 650 milijuna EUR do
2016., a predviđeno je i dodatno povećanje za 700 milijuna EUR do
2018. Financijskoj održivosti dugotrajne skrbi bit će potrebno posvećivati pozornost i nakon
ovog razdoblja.
(12)
Austrijski porezni sustav i
dalje je obilježen visokim poreznim opterećenjem i opterećenjem
socijalnog osiguranja za osobe koje u u radnom odnosu, posebice za osobe s
niskim dohotkom. U 2012. je 24,7 % BDP-a ostvareno oporezivanjem rada,
koje je među najvišim u EU-u. Doprinosi za socijalno osiguranje i porezi
na isplaćene plaće iznose gotovo 50 % bruto plaća. Visoki
doprinosi za socijalno osiguranje i porezi za prvi porezni razred vjerojatno
će umanjiti poticaje za rad za osobe sa slabim mogućnostima za zaradu
i primatelje drugog dohotka u kućanstvu. Nedavno doneseni porezni paket
obuhvaća ograničeni broj mjera za smanjenje poreznog opterećenja
rada, ali se ne iskorištava potencijal za preusmjerenje poreznog
opterećenja na poreze koji imaju manje negativno djelovanje na rast,
primjerice povremeni porezi na nekretnine, što je područje u kojem su procjene
oporezivih vrijednosti odavno zastarjele.
(13)
Austrijsko tržište rada i dalje
je uspješno te ima jednu od najnižih stopa nezaposlenosti u EU-u (4,9 % u
2013.). Međutim budući izazovi uzrokovani starenjem stanovništva i
mogućim smanjenjem radne snage zahtijevaju bolju upotrebu neiskorištenog
potencijala starijih radnika, žena i migranata na tržištu rada. Stopa
zaposlenosti starijih radnika i dalje je ispod prosjeka EU-a (44,9  % u
usporedbi s 50,3 %) iako se njihova stopa sudjelovanja znatno
povećala od 2000. (za gotovo 15 postotnih bodova, odnosno na 44,9 % u
2013.) Mjere za ograničavanje prijevremenog umirovljenja stupaju na snagu
u 2014., a u pripremi su daljnje mjere za jačanje poticaja za kasnije
napuštanje tržišta rada. Stariji radnici se međutim i dalje susreću s
poteškoćama pri ostanku na tržištu rada ili ponovnom ulasku na njega. Iako
predstavljaju rastući dio radne snage, migranti se i dalje susreću s
preprekama potpunoj uključenosti na tržište rada i znatno višom stopom
nezaposlenosti, što je djelomično uzrokovano preostalim preprekama u
priznavanju njihovih kvalifikacija. Iako je stopa zaposlenosti žena od
70,8 % u 2013. relativno visoka, slika je puno manje povoljna kada se
zaposlenost mjeri u ekvivalentima punog radnog vremena (55,6 % u 2012.).
Austrija ima jednu od najviših stopa žena zaposlenih s nepunim radnim vremenom
i visoku koncentraciju žena s niskim plaćama. Zbog toga je razlika u plaćama i
mirovinama među spolovima među najvećima u EU-u. Iako su poduzete određene mjere za poboljšanje usluga
skrbi za djecu i dugotrajne skrbi, njihova je dostupnost i dalje
ograničena.
(14)
Austrija je poboljšala rezultate u području
obrazovanja u svim kategorijama koje su mjerene u okviru OECD-ova istraživanja o vještinama učenika u 2012., ali je i dalje ispod prosjeka EU-a što se tiče vještine
čitanja, a socio-ekonomska situacija i dalje ima velik utjecaj na
obrazovne rezultate. Iako je općenito gledajući cilj povezan s ranim
prekidom školovanja ostvaren, stopa za učenike migrantskog porijekla,
čiji je broj u porastu, više je od tri puta veća od stope za
učenike koji nisu migracijskog podrijetla (21,5 % u odnosu na
6,0 % u 2012.). Nedovoljan naglasak stavljen je na sprječavanje ranog
prekidanja školovanja, a potrebno je razviti i strateški pristup
visokokvalitetnom obrazovanju u ranom djetinjstvu na nacionalnoj razini. U
tijeku su ili su nedavno donesene određene reforme raznih vidova školskog
sustava, osobito uvođenje novog srednjoškolskog programa. Potrebno je
pažljivo pratiti potencijal nove srednje škole za ublažavanje negativnih
učinaka koje rano razvrstavanje učenika u različite vrste škole
nakon završena četiri razreda osnovne škole ima na socijalno ugrožene
učenike i za poboljšanje rezultata učenja. Sve veći broj
upisanih učenika stvara pritisak na financije i organizaciju u višem
obrazovanju, a postotak učenika koji završava obrazovni program i dalje je
ispod prosjeka EU-a. Poboljšanje obrazovnih rezultata i dalje je vrlo važno
kako bi se olakšao prelazak iz obrazovanja u radni odnos.
(15)
Znatne regulatorne zapreke i
dalje sprječavaju poduzeća i samostalne djelatnike u pružanju usluga
u Austriji. Propisima kojima su uređena određena zanimanja
ograničavaju se oblici poduzeća i nameću vlasničke
strukture, pristup samostalnim djelatnostima podliježe posebnim stručnim
kvalifikacijama, a osnivanje interdisciplinarnih poduzeća za pružanje
usluga i dalje je otežano. Kombinacija tih zahtjeva sprječava ulazak na
tržište i pružanje stručnih usluga, što ograničava tržišno natjecanje.
Što se tiče zahtjeva u pogledu stručnih kvalifikacija Austrija
sudjeluje u uzajamnom ocjenjivanju koje se provodi u cijelom EU-u, a ažurirala
je i svoju bazu podataka reguliranih zanimanja, što predstavlja prvi korak u
ocjeni opravdanosti i proporcionalnosti zahtjeva povezanih sa stručnim
kvalifikacijama.
(16)
Cilj zahtjeva za objavu u okviru propisa o javnoj
nabavi EU-a zajamčiti je tržišno natjecanje i jednako postupanje s
pomoću bolje informiranosti o mogućnostima sklapanja ugovora, što je
ključni uvjet za ulazak na tržište. Veći stupanj tržišnog natjecanja
među ponuditeljima općenito dovodi do povoljnijih ponuda za
naručitelje, uključujući znatno smanjenje cijena. Međutim
vrijednost poziva za podnošenje ponuda koje su u okviru propisa o javnoj nabavi
EU-a objavile austrijske vlasti i subjekti iznosila je u 2012. 1,5 % BDP-a i
6,6 % ukupnih javnih rashoda za radove, robu i usluge, što je znatno ispod
prosjeka EU-a koji iznosi 3,4 % i 17,7 %.
Ta situacija uzrokuje prilične troškove austrijskim poreznim obveznicima i
poduzećima u smislu izgubljenih poslovnih prilika.
(17)
Usprkos povećanju
proračuna austrijsko savezno tijelo za tržišno natjecanje i dalje ima
premalo osoblja u odnosu na tijela ostalih država članice koje su iste
veličine ili manje. Austrijsko tržište željezničkog prijevoza putnika
i tereta imalo bi koristi od daljnjih napora u području poticanja tržišnog
natjecanja u skladu s preporukama Vijeća iz 2013.
(18)
Iako općenita
kapitalizacija bankovnog sektora u 2013. bilježi daljnja poboljšanja, dodatni
napori za jačanje zaštitnog kapitala čine se utemeljeni s obzirom na
profil rizika banaka. Vijeće je u 2013. preporučilo Austriji da ubrza
restrukturiranje nacionaliziranih i djelomično nacionaliziranih banaka.
Pravni okvir za likvidaciju banke Hypo Alpe Adria bit će do početka
ljeta dostavljen parlamentu koji će odlučiti o njegovu donošenju. U
tijeku je organizacijska priprema za osnivanje odgovarajućeg društva za
upravljanje imovinom i očekuje se da će ono započeti s radom ove
jeseni. U skladu s odlukama o državnim potporama EU-a, Österreichische
Volksbanken AG nastavlja s restrukturiranjem, a loša banka Kommunalkredit, KA
Finanz s postupkom likvidacije. Potrebni su transparentni i odlučni koraci
u cilju dovršenja restrukturiranja nacionaliziranih banaka kako bi se
očuvala financijska stabilnost i umanjili negativni učinci na javne
financije.
(19)
Komisija je u okviru europskog
semestra provela sveobuhvatnu analizu austrijske ekonomske politike. Ocijenila
je program stabilizacije i nacionalni program reformi. U obzir je uzela njihov
značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Austriji, ali i
poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg
ekonomskog upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a
budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog
semestra navedene su u preporukama 1. do 5. u nastavku.
(20)
Vijeće je u okviru ovog
ocjenjivanja preispitalo austrijski program stabilizacije, a njegovo je
mišljenje[8]
navedeno u preporuci 1. u nastavku.
(21)
Komisija je u okviru europskog
semestra provela i analizu ekonomske politike u cijelom europodručju. Na
temelju te analize Vijeće je donijelo preporuke za države članice
čija je valuta euro. Austrija bi trebala osigurati potpunu i pravodobnu
provedbu i tih preporuka.
OVIME
PREPORUČUJE Austriji da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kojima je
cilj:
1.           Nakon
smanjenja prekomjernog deficita osnažiti proračunske mjere za 2014. s
obzirom na rastuću razliku od 0,5 % BDP-a
na temelju proljetne prognoze Komisije 2014., koja upućuje na znatno
odstupanje od zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu. Znatno ojačati
proračunsku strategiju u 2015. kako bi se osiguralo postizanje
srednjoročnih ciljeva i njihovo održavanje te osigurati da se pravilo o
dugu poštuje kako bi se udio duga opće države nastavio smanjivati. Dodatno
racionalizirati fiskalne odnose među različitim razinama vlasti,
primjerice pojednostavnjenjem organizacijskog sustava i usklađivanjem
odgovornosti za potrošnju i financiranje.
2.           Poboljšati dugoročnu
održivost mirovinskog sustava, osobito ubrzanjem usklađivanja zakonske
dobi umirovljenja za muškarce i žene i povezivanjem zakonske dobi umirovljenja
sa životnim vijekom. Pratiti provedbu nedavnih reformi kojima se
ograničava dostupnost prijevremenog umirovljenja. Dodatno poboljšati
isplativost i održivost usluga zdravstvene i dugotrajne skrbi.
3.           Smanjiti visoki porezni klin
na rad za osobe s niskim dohotkom premještanjem poreznog opterećenja na
izvore koji manje škode rastu, kao što su povremeni porezi na imovinu,
među ostalim izmjenom porezne osnovice. Osnažiti mjere za povećanje
mogućnosti osoba migrantskog porijekla, žena i starijih radnika na tržištu
rada, a to obuhvaća i daljnje poboljšanje usluga skrbi za djecu i
dugotrajne skrbi i priznavanje kvalifikacija migranata. Poboljšati
obrazovne rezultate, osobito mladih osoba migrantskog podrijetla, poticanjem
obrazovanja u ranom djetinjstvu i ublažavanjem negativnih učinaka ranog
razvrstavanja prema postignućima. Dodatno poboljšati strateško planiranje
u višem obrazovanju i potaknuti mjere za smanjenje broja učenika koji
napuštaju školovanje.
4.           Ukloniti pretjerane prepreke
pružateljima usluga, uključujući one koje se tiču pravnog oblika
i vlasničkih struktura te prepreke u pogledu osnivanja interdisciplinarnih
poduzeća za pružanje usluga. Razmotriti jesu li prepreke pristupu
reguliranim zanimanjima i njihovu obavljanju proporcionalne i opravdane javnim
interesom. Utvrditi razloge niske vrijednosti ugovora u okviru javne nabave u
skladu sa zakonodavstvom EU-a. Znatno ojačati resurse saveznog tijela za
tržišno natjecanje.
5.           Nastaviti strogo
nadgledati i učinkovito provoditi uređeno restrukturiranje
nacionaliziranih i djelomično nacionaliziranih banaka.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 209, 2.8.1997., str. 1.
[2]               C(2014) 421 završna verzija.
[3]               P7_TA(2014)0128 i P7_TA(2014)0129.
[4]               SL L 140, 27.5.2013., str. 11.
[5]               C(2013) 8009 završna verzija
[6]               C(2013) 800 završna verzija.
[7]               C(2013) 790 završna verzija.
[8]               U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća
(EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2016. o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Francuske za 2016.

text:
               18.8.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 299/114

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 12. srpnja 2016.
   o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Francuske za 2016.
   (2016/C 299/27)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2016. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Francuska utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. Tu je Preporuku Europsko vijeće potvrdilo 18. i 19. veljače 2016., a Vijeće donijelo 8. ožujka 2016. (3) Kao zemlja čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost gospodarstava u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Francuska bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu te Preporuke.

               (2)

               Izvješće za Francusku za 2016. objavljeno je 26. veljače 2016. U njemu je ocijenjen napredak Francuske u izvršavanju preporuka za Francusku koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak te zemlje u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 8. ožujka 2016. predstavila rezultate detaljnog preispitivanja. U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Francuskoj postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Konkretnije, uz umjeren rast i nisku inflaciju, Francuska ima i visok javni dug koji i dalje raste te smanjenu konkurentnost. Osobito je važna potreba za mjerama za smanjenje rizika od štetnih učinaka na francusko gospodarstvo te, s obzirom na njegovu veličinu, smanjenje negativnih prelijevanja na ekonomsku i monetarnu uniju.

               (3)

               Francuska je 29. travnja 2016. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2016. i Program stabilnosti za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Francuska je trenutačno obuhvaćena korektivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2016. namjerava ispraviti prekomjerni deficit do 2017., u skladu s preporukom Vijeća od 10. ožujka 2015. Planira se daljnje smanjivanje ukupnog deficita do 1,2 % BDP-a u 2019. Srednjoročni proračunski cilj, strukturni deficit od 0,4 % BDP-a, planira se ostvariti do 2018. Prema programu stabilnosti očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti vrhunac od 96,5 % BDP-a u 2017. te će se nakon toga smanjiti na 93,3 % BDP-a u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije uglavnom je uvjerljiv. Međutim, nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za potporu planiranim ciljevima u pogledu deficita od 2017. nadalje. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2016. predviđa se da će ukupni deficit dosegnuti 3,4 % BDP-a u 2016., u skladu s deficitom koji je preporučilo Vijeće u 2015. Ne bude li promjene u politikama, predviđa se da će ukupni deficit dosegnuti 3,2 % BDP-a u 2017., što dovodi u pitanje usklađenost s rokom za ispravljanje prekomjernog deficita. Predviđa se da se preporučeni fiskalni napor u 2016. i 2017. neće provesti jer se francuska strategija konsolidacije uglavnom oslanja na poboljšanje cikličkih uvjeta i produljivanje uvjeta niskih kamatnih stopa, što je izvan kontrole nadležnih tijela, te stoga podrazumijeva rizike u pogledu usklađenosti. Vijeće na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2016. smatra da unatoč trenutačnoj prognozi da će svoj glavni cilj ostvariti u 2016. postoji rizik da Francuska neće biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će za osiguravanje održivog ispravljanja prekomjernog deficita do 2017. biti potrebne dodatne mjere.

               (6)

               Udio javnih rashoda u BDP-u u Francuskoj jedan je od najvećih u Uniji te i dalje znatno nadilazi prosjek europodručja unatoč laganom smanjenju 2015. Francuska provodi plan za smanjivanje javne potrošnje za 50 milijardi EUR u usporedbi s trendom rasta u razdoblju od 2015. do 2017. na svim razinama opće države, no to bi moglo biti nedovoljno za postizanje znatnog smanjenja javnih rashoda. Detaljno utvrđivanje mjera na kojima se temelji smanjenje potrošnje, uz osiguravanje da se mjerama štednje uzima u obzir gotovo nulta inflacija, pomoglo bi povećanju učinkovitosti tog plana.

               (7)

               I dalje postoje izazovi u području planiranog daljnjeg smanjenja udjela rashoda jer postupak utvrđivanja velikih područja u kojima bi se moglo uštedjeti nije dao dostatne rezultate, a pregledi potrošnje dosad su imali skromne ishode. U stambenom sektoru Francuska troši gotovo dvostruko više od svojih europskih pandana, no nema vidljivih boljih rezultata na tržištu nekretnina. Kombiniranim učinkom provedbe planiranog smanjenja bespovratnih sredstava koja lokalna tijela primaju od središnje države i strože kontrole rashoda lokalnih vlasti, osobito ograničavanjem povećanja administrativnih troškova lokalnih tijela, mogao bi se očuvati njihov kapacitet za ulaganja. Pregled potrošnje mogao bi biti primjeren alat za utvrđivanje tih ušteda. Štoviše, nedavna reforma lokalne uprave ima potencijal za srednjoročno i dugoročno povećanja učinkovitosti sustava.

               (8)

               Velike kratkoročne uštede ne mogu se postići bez znatnog ograničavanja rasta potrošnje na socijalno osiguranje, što čini više od polovice rashoda opće države. Održivost mirovinskog sustava poboljšana je 2015. sporazumom o dopunskom mirovinskom osiguranju, ali u kratkom do srednjem roku mirovinski bi se sustav mogao nastaviti suočavati s deficitima, osobito u nepovoljnim makroekonomskim uvjetima. Štoviše, očekuje se da će se prethodnim mirovinskim reformama nakon 2025. samo smanjiti trenutačna visoka razinu udjela javnih rashoda za mirovine. Francuska je postavila ambiciozne ciljeve za ograničavanje rasta rashoda za zdravstvo u 2016. i 2017. Ti bi se ciljevi mogli nadopuniti daljnjim naporima usmjerenima na utvrđivanje veće učinkovitosti u srednjem i dugom roku.

               (9)

               Poduzete su mjere politike u cilju smanjenja troškova rada i poboljšanja profitne marže poduzećâ s pomoću poreznih odbitaka u iznosu od 20 milijardi EUR za konkurentnost i zapošljavanje te 10 milijardi EUR dodatnih smanjenja socijalnih doprinosa poslodavaca u okviru pakta o odgovornosti i solidarnosti. Koncept tih mjera koje čine 1,5 % BDP-a te doprinose smanjenju razlike između Francuske i prosjeka europodručja u odnosu na troškove rada mogao bi kočiti njihovu učinkovitost. Rezultati planiranih ocjenjivanja tih mjera za smanjenje troškova pomoći će pri odlučivanju o budućem konceptu tih programa kako bi se osiguralo ostvarivanje ciljeva tih mjera koji se odnose na učinkovitost. Za ta je ocjenjivanja osobito zanimljiv učinak na određivanje plaća i zapošljavanje.

               (10)

               U trenutačnom kontekstu visoke nezaposlenosti postoji rizik da trošak rada za minimalnu plaću koči zapošljavanje niskokvalificiranih radnika. U odnosu na medijalnu plaću minimalna je plaća visoka, a trošak rada za minimalnu plaću smanjen je s pomoću izuzeća za socijalna davanja. Povećanjem minimalne plaće potiče se povećanje plaća za većinu kategorija radnika i riskira stvaranje uzlazne kompresije plaća. Zbog mehanizma indeksacije minimalne plaće dolazi do povratne sprege između povećanja prosječne plaće i promjena minimalne plaće, što dovodi do kašnjenja potrebne prilagodbe plaća kao odgovor na loše gospodarsko stanje.

               (11)

               Nedavnim reformama poslodavcima je ostavljena samo ograničena fleksibilnost za odstupanje od sporazumâ na razini sektora. To se odnosi na sve aspekte uvjeta zapošljavanja, uključujući plaće, radno vrijeme te uvjete rada i zapošljavanja, čime se ograničavaju mogućnosti da poduzeća radnu snagu prilagode svojim potrebama. Trenutačno sektori mogu spriječiti poduzeća da u pojedinačnim slučajevima i nakon pregovara sa socijalnim partnerima odrede uvjete pod kojima bi se radno vrijeme moglo razlikovati od sporazumâ na razini sektora. U suradnji sa socijalnim partnerima i s pomoću sporazumâ na razini poduzeća moglo bi se olakšati iskorištavanje odstupanja od sporazumâ na razini sektora i općih zakonskih odredaba o uvjetima zapošljavanja.

               (12)

               Stopa nezaposlenosti u 2015. povećala se na 10,4 %. Nezaposlenost je viša među mladima, državljanima trećih zemalja i manje kvalificiranim radnicima. Struktura tržišta rada sve se više polarizira; na jednoj se strani nalaze visokoobrazovani radnici zaposleni na neodređeno vrijeme, a na drugoj stalan broj niskokvalificiranih radnika čiji je položaj sve nesigurniji. Udio ugovora na određeno vrijeme u trajanju kraćem od mjesec dana u ukupnom zapošljavanju u 2015. povećao se na gotovo 70 %. Pravni okvir ugovora o radu, osobito u pogledu zakonodavstva o otpuštanju za ugovore na neodređeno vrijeme, može doprinositi velikoj segmentaciji tržišta rada. Dugogodišnje slabljenje tržišta rada stvara pritisak na održivost sustava naknada za nezaposlenost. U veljači 2016. predviđao se deficit od 4,5 milijardi EUR u 2015., 4,2 milijarde EUR u 2016. i 3,6 milijardi EUR u 2017. Time će se dodatno povećati dug sustava sa 25,8 milijardi EUR u 2015. na 30,0 milijardi EUR u 2016. i 33,6 milijardi EUR u 2017. Izračun naknada daje prednost uzastopnim ugovorima na određeno vrijeme u punom radnom vremenu pred ugovorima na neodređeno vrijeme u nepunom radnom vremenu te poslodavcima daje poticaje za zapošljavanje na određeno vrijeme uz povlastice uz zaposlenje. Štoviše, struktura sustava naknada za nezaposlenost, osobito u pogledu uvjeta prihvatljivosti i postupnog smanjivanja naknada, može slabiti poticaje za povratak na posao.

               (13)

               Prijelaz iz škole na posao i dalje je izazov, a najmanje kvalificirani mladi najviše su pogođeni. U kontekstu različitih regionalnih strategija i ograničene mogućnosti sustava da se prilagodi novim gospodarskim potrebama kategorije niskokvalificiranih radnika sve se manje odlučuju za naukovanje. Ponuda u području osposobljavanja za nezaposlene, manje kvalificirane radnike i zaposlenike malih i srednjih poduzeća i dalje je nedovoljna. Trebalo bi ojačati aktualne reforme strukovnog obrazovanja, među ostalim u području upravljanja, kao i poticaje, savjetovanje, i novi plan osposobljavanja usmjeren na nezaposlene. Zbog nedovoljne suradnje različitih subjekata uključenih u trajno strukovno obrazovanje dolazi do neučinkovite dodjele sredstava. Predstojeći račun osobne aktivnosti može pomoći uravnoteženju pristupa.

               (14)

               Kada je riječ o poslovnom okružju, Francuska je i dalje na sredini ljestvice, osobito u pogledu opterećenja državnim propisima, za koje je na međunarodnoj razini loše ocijenjena. Program pojednostavnjenja provodi se kako je planirano, no njegova je provedba neujednačena, osobito u pogledu mjera usmjerenih na poduzeća, a u nizu područja i dalje postoje problemi.

               (15)

               U francuskom je gospodarstvu udio manjih poduzeća nesrazmjerno velik u odnosu na druge države članice, što ograničava njihovu razinu produktivnosti. Ne očekuje se da će nedavne inicijative za ublažavanje učinka zahtjeva u pogledu veličine znatno utjecati na rast poduzećâ, posebice s obzirom na to da im je područje primjene ograničeno i činjenicu da su neke mjere privremene. Zbog toga će učinak praga i dalje ograničavati rast francuskih poduzeća.

               (16)

               U određenim sektorima poboljšalo se tržišno natjecanje u području usluga, no u drugim sektorima prepreke i dalje postoje, osobito u području poslovnih usluga jer znatan udio tih usluga nije bio pogođen nedavnim reformama, te u području mrežnih industrija. Nizom prepreka za ulazak na tržište, propisa i tarifa u reguliranim profesijama ograničava se gospodarska aktivnost i utječe se na produktivnost drugih sektora koji upotrebljavaju te usluge. Donošenjem tzv. Macronova zakona u 2015. smanjena su neka ograničenja, ali potrebni su daljnji napori. Daljnji problemi proizlaze iz restriktivne primjene zahtjeva za izdavanje odobrenja.

               (17)

               Francuska i dalje zaostaje za predvodnicima u području inovacija u EU-u, unatoč velikodušnoj javnoj potpori u tom području. U posljednjih je 15 godina došlo do velikog broja javnih programa za potporu inovacijama, ali i njihove nestabilnosti, što dovodi u pitanje cjelokupnu koordinaciju, usklađenost i učinkovitost tih programa. To osobito utječe na mala i srednja poduzeća.

               (18)

               Udio poreza u BDP-u jedan je od najviših u Uniji. Njegov sastav ne potiče gospodarski rast jer znatno utječe na čimbenike proizvodnje, a relativno malo na potrošnju. Porez na dobit skromno se započeo smanjivati u 2014. i Francuska je započela premošćivati razlike u odnosu na prosjek EU-a u smislu oporezivanja povezanog s okolišem, no prihodi od PDV-a, i kao udio u BDP-u i kao postotak cjelokupnog oporezivanja, i dalje su niski zbog niskih stopa, široko rasprostranjene uporabe smanjenih stopa i visoke učestalosti izuzeća u odnosu na prosjek EU-a. Osim aktualnog postupnog ukidanja solidarne naknade poduzeća i ukidanja izvanrednog poreza na dobit, još nije došlo do detaljnog utvrđivanja konkretnih koraka za ostvarivanje najavljenog cilja da se u 2020. zakonom propisana stopa poreza na dobit smanji na 28 %.

               (19)

               Porezni sustav vrlo je složen. I dalje postoji velik broj neučinkovitih poreza koji donose niske ili nikakve prihode, a oporezivanje osobnog dohotka osobito je složeno, što za sobom povlači znatne administrativne troškove. Unatoč tome što je u zakon o programiranju javnih financija za 2014. – 2019. uveden zahtjev za redovitu procjenu i praćenje poreznih rashoda, nakon nekoliko godina rasta predviđeno smanjenje poreznih rashoda za 2016. skromno je.

               (20)

               U cjelini, prepreke privatnom ulaganju umjerene su, a među njima su najvažniji veliko regulatorno opterećenje i visoke stope poreza na dobit. Ulagačko okružje moglo bi se poboljšati jačanjem poslovnog okružja, smanjenjem poreza na proizvodnju i dobit te pojednostavnjenjem poreznog sustava. Sve mjere poduzete radi poboljšanja troškovne i netroškovne konkurentnosti imaju potencijal povećavanja razine ulaganja i poticanja poduzeća da ulažu u fizički i ljudski kapital u cilju poboljšanja produktivnosti. Dugoročni potencijal rasta ograničen je i smanjenim ulaganjem u inovacijske aktivnosti.

               (21)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu francuske ekonomske politike i objavila je u izvješću za tu zemlju za 2016. Ocijenila je i Program stabilnosti, Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Francuskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Francuskoj, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu za jačanjem ukupnog gospodarskog upravljanja EU-om pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke Komisije u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 5. u nastavku.

               (22)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (5) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (23)

               Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 5. u nastavku,

         PREPORUČUJE Francuskoj da u 2016. i 2017. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.

               Osigurati održivo ispravljanje prekomjernog deficita do 2017. poduzimanjem potrebnih strukturnih mjera i iskorištavanjem svih neočekivanih prihoda za smanjenje duga i deficita. Precizirati smanjenja rashoda planirana za godine koje dolaze i pojačati napore u cilju povećavanja ušteda kao rezultat pregledâ potrošnje, uključujući potrošnju lokalnih vlasti, do kraja 2016. Ojačati neovisno ocjenjivanje javnih politika radi utvrđivanja veće učinkovitosti u svim podsektorima opće države.

               2.

               Osigurati trajno smanjenje troškova rada i usklađenost razvoja minimalne plaće s otvaranjem radnih mjesta i konkurentnošću. Reformirati zakon o radu kako bi se poslodavce više potaknulo na zapošljavanje na temelju ugovora na neodređeno vrijeme.

               3.

               Poboljšati vezu između sektora obrazovanja i tržišta rada, osobito reformom naukovanja i strukovnog obrazovanja, s naglaskom na niskokvalificiranim osobama. Do kraja 2016. poduzeti mjere za reformu sustava naknada za nezaposlenost radi ponovne uspostave njegove proračunske održivosti i pružanja većeg poticaja za povratak na tržište rada.

               4.

               Ukloniti prepreke aktivnostima u uslužnom sektoru, pogotovo u području poslovnih usluga i reguliranih profesija. Poduzeti mjere za pojednostavnjenje programâ za inovacije i za poboljšanje njihove učinkovitosti. Do kraja 2016. nastaviti s provedbom reforme kriterija u pogledu veličine poduzeća u propisima, kojima se koči rast poduzećâ te provedbom programa pojednostavnjenja nastaviti pojednostavnjivanje administrativnih, fiskalnih i računovodstvenih pravila poduzećâ.

               5.

               Poduzeti mjere za smanjenje porezâ na proizvodnju i zakonom propisane stope poreza na dobit, uz istodobno proširenje porezne osnovice na potrošnju, osobito u pogledu PDV-a. Ukloniti neučinkovite porezne rashode, ukinuti poreze koji donose niske ili nikakve prihode i donijeti reformu poreza na osobni dohodak u pogledu osobnog odbitka do kraja 2016.

      Sastavljeno u Bruxellesu 12. srpnja 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. KAŽIMÍR

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  SL C 96, 11.3.2016., str. 1.

      (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (5)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: 2009/1020/EU: Preporuka Komisije od 21. prosinca 2009. o sigurnoj provedbi uporabe goriva s niskim sadržajem sumpora u brodovima na vezu u lukama Zajednice  Tekst značajan za EGP

text:
               12/Sv. 003

               HR

               Službeni list Europske unije

               122

         32009H1020

               L 348/73

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               21.12.2009.

      PREPORUKA KOMISIJE

   od 21. prosinca 2009.
   o sigurnoj provedbi uporabe goriva s niskim sadržajem sumpora u brodovima na vezu u lukama Zajednice
   (Tekst značajan za EGP)
   (2009/1020/EU)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               Člankom 4.b Direktive Vijeća 1999/32/EZ od 26. travnja 1999. o smanjenju sadržaja sumpora u određenim tekućim gorivima (1), kako je izmijenjena, predviđen je maksimalan sadržaj sumpora u brodskim gorivima koja se koriste u brodovima na vezu u lukama Zajednice, uključujući, od 1. siječnja 2010., obveze država članica da osiguraju da plovila ne koriste brodska goriva sa sadržajem sumpora čiji je maseni udjel veći od 0,1 % i da se na tržište na njihovom državnom području ne stavljaju brodska plinska ulja ako sadržaj sumpora tih brodskih plinskih ulja ima maseni udjel veći od 0,1 %.

               (2)

               Člankom 6. te Direktive također je predviđeno da države članice uzorkovanjem provjeravaju je li sadržaj sumpora brodskih goriva u skladu s odgovarajućom odredbom članka 4.b i da uzorkovanje počinje danom stupanja tog zahtjeva na snagu.

               (3)

               Kako je navedeno u Komunikaciji Komisije o obavijestima o produljenju rokova za ispunjavanje odredaba i izuzećima od obveza primjenjivanja određenih graničnih vrijednosti sukladno s člankom 22. Direktive 2008/50/EZ o kakvoći okolnog zraka i čišćem zraku za Europu (2), koncentracije u više od 40 % zona i aglomeracija u Zajednici trenutačno prelaze dnevnu graničnu vrijednost PM10. Provedba ograničenja niskog sadržaja sumpora na goriva u brodovima dok su na vezu u lukama Zajednice nužna je za poboljšanje kakvoće okolnog zraka, kako je istaknuto u Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o strategiji EU-a za smanjivanje atmosferskih emisija iz pomorskih brodova (3) i u Tematskoj strategiji o onečišćenju zraka usvojenoj 2005. godine. (4)

               (4)

               Međunarodna pomorska organizacija (MPO) usvojila je u listopadu 2008., u kontekstu revizije Međunarodne konvencije o sprječavanju onečišćenja s brodova (Konvencija Marpol), zahtjeve za brodove koji plove unutar područja kontrole emisija kao što je određeno člankom 2. točkom 3.e Direktive 1999/32/EZ i koji će se provoditi od 1. siječnja 2015.

               (5)

               Uzimajući u obzir sigurnosne rizike, Komisija smatra potrebnim izdati odgovarajuće smjernice državama članicama kako bi se osigurala visoka razina sigurnosti i učinkovita prevencija onečišćenja s brodova u provedbi odredaba te Direktive u čitavoj Zajednici.

               (6)

               Od 1. siječnja 2010. brodovi koji u plovidbi koriste teško loživo ulje trebaju prijeći na lakša brodska goriva kao što su brodski dizel ili plinsko ulje kada su na vezu u lukama Zajednice, s obzirom na to da teško loživo ulje s dovoljno niskim sadržajem sumpora nije općenito dostupno.

               (7)

               Mogući su operativni problemi i sigurnosni rizici povezani s korištenjem brodskog dizela i plinskog ulja u brodovima koji nisu konstruirani za korištenje takvih goriva ili nisu podvrgnuti nužnoj tehničkoj prilagodbi. Komisija je uzela u obzir rizike povezane s promjenom goriva i zaključila da se glavni sigurnosni rizik odnosi na korištenje u kotlovima brodova koji još nisu ispitani i certificirani za korištenje sa zahtijevanom vrstom goriva. Iako kotlovi mogu koristiti teško loživo ulje ili destilirana goriva, rizik nastaje zbog toga što su brodski dizel i plinska ulja manje viskozni i više hlapivi, a zagrijavanje sustava goriva koje se zahtijeva za teško loživo ulje nije nužno za destilirana goriva. Teško je precizno procijeniti broj zahvaćenih brodova i vjerojatnost takvih pojava.

               (8)

               Direktiva 1999/32/EZ omogućila je pomorskoj industriji dovoljno vremena za provođenje tehničke prilagodbe na maksimalno ograničenje od 0,1 % masenog udjela sumpora za brodska goriva koja koriste brodovi na vezu u lukama Zajednice. Dostupna su tehnička rješenja za ograničavanje rizika. Međutim, do danas još uvijek postoje brodovi koji nisu podvrgnuti nužnoj prilagodbi i vrlo je malo brodova podvrgnuto potrebnom postupku ispitivanja i certifikacije.

               (9)

               Dostupna su tehnička rješenja za ublažavanje mogućih posljedica zamjene goriva na vezu. Ograničena potražnja u pomorskoj industriji odgodila je razvoj potrebnih tehničkih rješenja, što je pak rezultiralo odgodama u postupku ispitivanja i certifikacije.

               (10)

               Iz informacija dostupnih Komisiji proizlazi da za one brodove koji nisu podvrgnuti tehničkim prilagodbama završetak cijelog postupka ne bi trebao trajati dulje od osam mjeseci.

               (11)

               Postoji potreba da proizvođači kotlova i motora razviju specifične preporuke i postupke za naknadnu ugradnju tih rješenja, dok bi brodovlasnici trebali razviti i provesti specifične operativne postupke i osigurati odgovarajuću obuku posada,

         DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

               1.

               U sklopu provedbenih mjera država članica protiv brodova koji ne ispunjavaju obvezu korištenja goriva s maksimalno dozvoljenim sadržajem sumpora od 0,1 % dok su na vezu, države članice trebale bi zahtijevati od tih brodova da osiguraju detaljne dokaze o koracima koje poduzimaju da bi postigli usklađenost. To bi trebalo uključivati ugovor s proizvođačem i odobreni plan naknadne ugradnje koji bi trebalo odobriti klasifikacijsko društvo broda ili, za brodove koji viju zastavu države članice, organizacija priznata u skladu s Uredbom (EZ) br. 391/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (5). U planu naknadne ugradnje trebao bi biti jasno naveden datum završetka postupka prilagodbe i certifikacije.

               2.

               Države članice mogu uzeti u obzir postojanje odobrenog plana naknadne ugradnje pri ocjenjivanju stupnja sankcija koje će se primijeniti na brodove koji nisu usklađeni.

               3.

               Države članice trebale bi odgovarajućim mjerama među vlasnicima, operatorima i pomorcima podizati svijest o tome da je zamjena goriva bez potrebne tehničke prilagodbe sustava goriva broda povezana sa sigurnosnim rizikom te da je potrebna odgovarajuća obuka posade.

      Sastavljeno u Bruxellesu 21. prosinca 2009.

            Za Komisiju

         Antonio TAJANI

            Potpredsjednik

      (1)  SL L 121, 11.5.1999., str. 13.

      (2)  COM(2008) 403.

      (3)  COM(2002) 595.

      (4)  COM(2005) 446.

      (5)  SL L 131, 28.5.2009., str. 11.


title: Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2016. o Nacionalnom programu reformi Bugarske za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Bugarske za 2016.

text:
               18.8.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 299/32

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 12. srpnja 2016.
   o Nacionalnom programu reformi Bugarske za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Bugarske za 2016.
   (2016/C 299/08)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2016. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Bugarska utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)

               Izvješće za Bugarsku za 2016. objavljeno je 26. veljače 2016. U njemu je ocijenjen napredak Bugarske u provedbi preporuka za Bugarsku koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak te zemlje u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 8. ožujka 2016. donijela komunikaciju u kojoj su predstavljeni rezultati detaljnog preispitivanja. U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Bugarskoj postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Konkretno, gospodarstvo je i dalje obilježeno preostalim slabostima u financijskom sektoru i visokom korporativnom zaduženošću u kontekstu visoke razine nezaposlenosti.

               (3)

               Bugarska je 15. travnja 2016. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2016. i svoj Program konvergencije za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedinu zemlju. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Bugarska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2016. planira postupno poboljšanje ukupnog salda s – 1,9 % BDP-a u 2016. na – 0,2 % BDP-a u 2019. Srednjoročni proračunski cilj, strukturni deficit od 1 % BDP-a, planira se ostvariti od 2017. Prema Programu konvergencije očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u doseći vrhunac od 31,8 % u 2018. te pasti na 30,8 % u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije blago je povoljan. Mjere potrebne za podupiranje planiranih ciljeva deficita počevši od 2017. nadalje nisu dovoljno određene. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2016. postoji rizik od određenog odstupanja od fiskalne prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2016. kao i 2017., ne bude li promjene u politikama. Na temelju ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2016. Vijeće smatra da se očekuje da će Bugarska uglavnom biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Bez obzira na to, za osiguravanje njihova ispunjavanja u 2016. i 2017. bit će potrebne dodatne mjere.

               (6)

               Bugarska je ostvarila određeni napredak u izvršavanju prošlogodišnje preporuke da potrošnju u području zdravstva učini učinkovitijom, osobito izradom nacionalnog plana za zdravstvo zahvaljujući kojem će biti moguće planiranje zdravstvenih rashoda u skladu s teritorijalnim kriterijima i potrebama stanovništva. Bugarski zdravstveni sustav suočen je s velikim izazovima, uključujući ograničen pristup, nisku razinu financiranja i loše zdravstvene ishode. Unatoč nedavnim naporima za poboljšanje ubiranja poreza, siva ekonomija i dalje je velik izazov koji utječe na javne prihode. Neprijavljeni rad, uključujući nepotpuno prijavljene plaće i izbjegavanje doprinosa za socijalnu sigurnost, uzrokuje narušavanje tržišta rada i smanjenje fiskalnih prihoda.

               (7)

               Slučajevima nerazboritog poslovanja u financijskom sektoru, osobito u bankarskom sektoru, zajedno s neučinkovitim nadzorom stvoreno je okružje koje pogoduje gomilanju neravnoteža. Dovršenjem nedavno pokrenutih preispitivanja bankarskog sektora, sektora osiguranja i sektora mirovinskih fondova na transparentan način i u skladu s najboljim međunarodnim praksama te poduzimanjem potrebnih daljnjih mjera doprinijet će se jačanju povjerenja u financijski sektor. Nadalje, trajni napori za poboljšanje financijskog nadzora u bankarskom i nebankarskom sektoru igrat će važnu ulogu u jačanju financijskog sustava i njegovu usmjeravanju na pružanje potpore makroekonomskom oporavku.

               (8)

               Tržište rada lagano se oporavilo, ali preostale slabosti i dalje ometaju rast i ograničavaju sposobnost prilagodbe gospodarstva. Strukturna priroda dugotrajne nezaposlenosti, smanjivanje i starenje radne snage, slabo sudjelovanje na tržištu rada i neusklađenosti vještina ometaju prilagodbu tržišta rada. Iako se nezaposlenost postupno smanjuje, i dalje su prisutni važni izazovi, primjerice u pogledu dugotrajno nezaposlenih i mladih koji nisu zaposleni niti su u sustavu obrazovanja ili osposobljavanja. Uloga aktivnih politika tržišta rada u pomaganju tim skupinama da pristupe tržištu rada mogla bi biti veća. Fragmentacija i ograničena suradnja među različitim agencijama koje pružaju naknade i usluge uključivanja na tržište rada otežava aktivaciju osoba koje primaju socijalne naknade. U okviru pilot-projekta osnovani su namjenski centri za zapošljavanje i socijalnu pomoć u kojima se kombiniraju usluge agencija za zapošljavanje i socijalnu pomoć, ali još nije donesena odluka o povećanju opsega projekta nakon njegova završetka u prosincu 2016.

               (9)

               Iako je i dalje najniža u Uniji, minimalna plaća u Bugarskoj znatno se povećala od 2011., a nedostatak objektivnih kriterija za određivanje minimalne plaće stvara nesigurnost. Unatoč djelovanju vlade i socijalnih partnera u tom području Bugarska još nema jasne smjernice ni transparentne kriterije za određivanje minimalne plaće kojima se u obzir uzima njezin učinak na otvaranje radnih mjesta, socijalne uvjete i konkurentnost.

               (10)

               U Bugarskoj su razina rizika od siromaštva i socijalne isključenosti i razina nejednakosti još vrlo visoke. Stalni izazovi u pogledu uključenja Roma u radnu snagu, olakšanja prijelaza između školovanja i zaposlenja te poboljšanja opsega i učinkovitosti socijalnih i zdravstvenih politika i politika tržišta rada ometaju napredak u uklanjanju siromaštva i socijalne isključenosti. Općim programom minimalnog dohotka zahvaća se vrlo mali dio stanovništva i pružaju vrlo ograničene razine potpore. Razina naknada ispod je praga siromaštva i nije povećana u skladu s razvojem prosječne i minimalne plaće tijekom proteklih godina. Procjene o pokrivenosti upućuju na to da velik broj ciljanih korisnika ne prima socijalne naknade. Ublažavanju siromaštva doprinio bi veći obuhvat ciljnih skupina uz zadržavanje fiskalne odgovornosti.

               (11)

               Kapacitet obrazovnog sustava za uključenje ranjivih skupina i davanje relevantnih vještina polaznicima ograničen je. Ranjive skupine poput Roma i učenika iz siromašnih obitelji i dalje se suočavaju sa znatnim preprekama pristupu obrazovanju i njegovu završavanju. Razina upisa u sve razine obrazovanja među romskim stanovništvom znatno je niža nego među neromskim. Stopa ranog napuštanja školovanja i dalje raste, a osobito je visoka u ruralnim područjima i slabije razvijenim regijama. Uklanjanje prepreka sudjelovanju djece koja žive u nepovoljnim uvjetima u predškolskom odgoju ključno je za poboljšanje rezultata obrazovanja i sprečavanje napuštanja školovanja. Novi zakon o predškolskom i školskom obrazovanju koji je Parlament donio u rujnu 2015. važan je korak u smjeru sveobuhvatne reforme školskog sustava. Provedbom tog zakona zajedno s ciljanim mjerama za uklanjanje nezakonodavnih prepreka potpunom sudjelovanju ugroženih skupina u obrazovanju trebalo bi se doprinijeti poboljšanju potencijala za rast bugarskog gospodarstva i socijalnoj koheziji u dugom roku. Stopa upisa u visoko obrazovanje i stopa njegova završavanja u porastu su, dok se stopa zaposlenosti osoba koje su nedavno diplomirale polako povećava iako je i dalje znatno ispod prosjeka EU-a.

               (12)

               Rizici koji proizlaze iz visokog korporativnog duga i prepreka smanjenju financijske poluge i dalje su znatni. Postojećim stečajnim okvirom daje se malo prostora za učinkovit postupak rješavanja duga i slabo se rješava visoka razina korporativne zaduženosti. Reformama za olakšanje postupaka stečaja poduzeća moglo bi se poboljšati smanjenje financijske poluge i otvoriti put novom kreditiranju i ulaganju.

               (13)

               Sustav javne nabave u Bugarskoj i dalje je obilježen strukturnim slabostima, uključujući sustavne nepravilnosti u postupcima javne nabave, nedostatak administrativnog kapaciteta i manjkave mehanizme kontrole, zajedno sa sustavnim žalbenim sudskim postupcima koji su često uzrok kašnjenja radova na terenu. U pogledu potpunog prelaska na e-javnu nabavu postignut je tek ograničeni napredak. Nedostaci bugarskog sustava javne nabave uzrok su prekida u isplatama i financijskim ispravcima u kontekstu programâ financiranja EU-a, a imaju učinak i na šire poslovno okružje.

               (14)

               Nestabilne politike i nedostatak povjerenja u ključne javne institucije, primjerice pravosuđe, važni su čimbenici kojima se sprečavaju ulaganja u bugarsko gospodarstvo. Polagana provedba reformi javne uprave i reformi u posebnim sektorima kao što su istraživanje, inovacije i energija otežava napredak u poboljšanju ulagačke klime. Iako je Bugarska donijela strateški okvir za reformu i modernizaciju svoje javne uprave, napredak je polagan, a provedba se često odlaže. Novo zakonodavstvo ne podliježe sustavnoj procjeni rizika iako su poduzeti određeni napori da se to promijeni. Česte promjene pravnog okvira uzrok su nesigurnosti i utječu na poslovno okružje. Korupcija je i dalje velik izvor zabrinutosti, a slabe i fragmentirane institucije nastavljaju ometati odgovor nacionalnih tijela na taj problem. Bugarskoj se u okviru mehanizma suradnje i provjere dostavljaju preporuke u pogledu reforme pravosuđa i borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala. Iako su od iznimne važnosti za opće poslovno okružje, ta područja slijedom toga nisu obuhvaćena preporukom za Bugarsku.

               (15)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu bugarske ekonomske politike i objavila je u Izvješću za Bugarsku za 2016. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Bugarskoj u proteklim godinama. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Bugarskoj, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog gospodarskog upravljanja EU-om pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

               (16)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje (4) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (17)

               S obzirom na detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi i Program konvergencije. Preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku,

         PREPORUČUJE da Bugarska u 2016. i 2017. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               Ostvariti godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2016. i 2017. Dodatno poboljšati ubiranje poreza i poduzeti mjere za smanjenje opsega neformalnog gospodarstva, uključujući neprijavljeni rad.

               2.

               Do kraja 2016. završiti preispitivanje kvalitete imovine i test otpornosti banaka na stresove. Do kraja 2016. dovršiti preispitivanje bilanci i test otpornosti osiguravajućih društava na stresove te preispitivanje imovine mirovinskih fondova. Poduzeti, prema potrebi, daljnje mjere u sva tri sektora i nastaviti s poboljšanjem nadzora bankarskog i nebankarskog sektora.

               3.

               Jačati i integrirati socijalnu pomoć, uključujući relevantne socijalne usluge, i aktivne politike tržišta rada, osobito u pogledu dugotrajno nezaposlenih i mladih koji nisu zaposleni niti su u sustavu obrazovanja ili osposobljavanja. Povećati pružanje kvalitetnog obrazovanja ugroženim skupinama, uključujući Rome. Poboljšati učinkovitost zdravstvenog sustava poboljšanjem dostupnosti i financiranja te rezultate u zdravstvu. Utvrditi smjernice i kriterije za određivanje minimalne plaće u suradnji sa socijalnim partnerima. Povećati opseg i primjerenost programa minimalnog dohotka.

               4.

               Provesti reformu stečajnog okvira kako bi se ubrzali postupci oporavka i sanacije te poboljšati njihovu učinkovitost i transparentnost. Povećati kapacitet sudova u odnosu na postupke stečaja. Ojačati kapacitet agencije za javnu nabavu i ugovornih tijela te poboljšati osmišljavanje postupaka javne nabave i njihovu kontrolu, osobito potpunom provedbom Nacionalne strategije razvoja sektora javne nabave (2014. – 2020.). Ubrzati uvođenje e-javne nabave.

      Sastavljeno u Bruxellesu 12. srpnja 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. KAŽIMÍR

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (4)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Europske središnje banke od 2. rujna 2013. Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Banco de España (ESB/2013/32)

text:
               13.9.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 264/1

         PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
   od 2. rujna 2013.
   Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Banco de España
   (ESB/2013/32)
   2013/C 264/01
   UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 27.1.,
   budući da:

               (1)

               Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro vrše neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije.

               (2)

               Mandat sadašnjeg vanjskog revizora središnje banke Banco de España, prestao je nakon revizije za financijsku godinu 2012. Potrebno je stoga imenovati vanjskog revizora od financijske godine 2013.

               (3)

               Središnja banka Banco de España izabrala je društvo KPMG Auditores, S.L. kao svoje vanjske revizore za financijske godine od 2013. do 2017.,

         DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
   Preporučuje se da se društvo KPMG Auditores, S.L. imenuje za vanjskog revizora središnje banke Banco de España za financijske godine od 2013. do 2017.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 2. rujna 2013.

            Predsjednik ESB-a

         Mario DRAGHI


title: 2014/180/EU: Preporuka Komisije оd 27. ožujka 2014. o drugom koordiniranom programu kontrole s ciljem utvrđivanja učestalosti prijevara pri stavljanju na tržište određenih prehrambenih proizvoda  Tekst značajan za EGP

text:
               29.3.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 95/64

         PREPORUKA KOMISIJE
   оd 27. ožujka 2014.
   o drugom koordiniranom programu kontrole s ciljem utvrđivanja učestalosti prijevara pri stavljanju na tržište određenih prehrambenih proizvoda
   (Tekst značajan za EGP)
   (2014/180/EU)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o službenim kontrolama koje se provode radi provjeravanja poštivanja propisa o hrani i hrani za životinje te propisa o zdravlju i dobrobiti životinja (1), a posebno njezin članak 53.,
   budući da:

               (1)

               Člankom 53. Uredbe (EZ) br. 882/2004 Komisija se ovlašćuje da, kada to smatra potrebnim, preporuči koordinirane programe kontrole organizirane na ad hoc osnovi, posebno s ciljem procjene stupnja rizika u vezi s hranom, hranom za životinje i životinjama.

               (2)

               Direktivom 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2) utvrđuju se propisi Unije o označivanju hrane koji se primjenjuje na svu hranu.

               (3)

               U skladu s Direktivom 2000/13/EZ, označivanje i korištene metode ne smiju zavarati potrošača, pogotovo u pogledu karakteristika hrane, uključujući njezinu pravu prirodu i identitet. Nadalje, ako ne postoje posebni propisi Unije ili nacionalni propisi, naziv pod kojim se prehrambeni proizvod prodaje mora biti naziv koji je uobičajen u državi članici u kojoj se proizvod prodaje ili opis prehrambenog proizvoda koji je dovoljno jasan da kupac iz njega može saznati pravu prirodu proizvoda.

               (4)

               Na naljepnici pretpakiranih prehrambenih proizvoda namijenjenih krajnjem potrošaču ili masovnim pripremnicima obroka moraju biti navedeni svi sastojci. Prehrambeni proizvodi koji sadržavaju meso, a namijenjeni su krajnjem potrošaču ili masovnim pripremnicima obroka, izravno na pakiranju ili na naljepnici pričvršćenoj na pakiranju mora sadržavati i informaciju o vrsti životinje od koje meso potječe. Ako se sastojak spominje u nazivu prehrambenog proizvoda, na popisu sastojaka mora biti navedena i njegova količina izražena u postotku kako bi se izbjeglo dovođenje potrošača u zabludu u pogledu identiteta i sastava prehrambenog proizvoda.

               (5)

               Uredbom (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (3) za određene vrste prehrambenih proizvoda životinjskog podrijetla propisani su dodatni zahtjevi za označivanje. Posebno je propisano da pakiranja koja su namijenjena isporuci krajnjem potrošaču, a koja sadržavaju mljeveno meso, između ostalog, kopitara, moraju imati oznaku na kojoj je navedeno da se ti proizvodi trebaju skuhati prije uporabe, ako je to propisano nacionalnim zakonodavstvom države članice na čijem se području proizvod stavlja na tržište.

               (6)

               Nakon službenih kontrola provedenih od prosinca 2012. u više država članica Komisija je obaviještena da su određeni pretpakirani proizvodi sadržavali konjsko meso koje nije bilo navedeno na popisu sastojaka izravno na pakiranju ili na naljepnici pričvršćenoj na pakiranju. Umjesto toga je u nazivu nekih od tih prehrambenih proizvoda i/ili priloženom popisu sastojaka neistinito bila navedena samo prisutnost goveđeg mesa.

               (7)

               U skladu s člankom 17. Uredbe (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (4), subjekti u poslovanju s hranom u svim fazama proizvodnje, prerade i distribucije unutar poslovanja kojim upravljaju moraju osigurati da hrana ispunjava zahtjeve propisa o hrani koji su od važnosti za njihove aktivnosti te moraju provjeriti jesu li ti zahtjevi ispunjeni.

               (8)

               Preporukom Komisije 2013/99/EU (5) preporučeno je da države članice provedu koordinirani program kontrole u trajanju od jednog mjeseca s ciljem utvrđivanja učestalosti prijevara pri stavljanju na tržište određenih prehrambenih proizvoda. Preporučeni koordinirani program kontrole obuhvaćao je dvije mjere. Prva se mjera sastojala od odgovarajućih kontrola koje su provedene na razini maloprodaje te u drugim objektima, a cilj joj je bio utvrditi jesu li pretpakirani prehrambeni proizvodi i nepretpakirani prehrambeni proizvodi sadržavali konjsko meso koje nije bilo propisno navedeno na pakiranju ili, u slučaju nepretpakiranih prehrambenih proizvoda, potrošaču ili masovnim pripremnicima obroka nisu stavljene na raspolaganje informacije o njegovoj prisutnosti. Druga se mjera sastojala od odgovarajućih kontrola provedenih u objektima u kojima se rukuje konjskim mesom namijenjenim prehrani ljudi, uključujući prehrambene proizvode podrijetlom iz trećih zemalja, radi otkrivanja rezidua fenilbutazona.

               (9)

               Rezultati koordiniranog programa kontrole potvrdili su učestalo nepridržavanje propisa za označivanje mesnih proizvoda u većini država članica. Stoga je nakon koordiniranog programa kontrole potrebno provesti drugi krug kontrola na razini maloprodaje i drugih objekata kako bi se utvrdilo je li praksa utvrđena tijekom prvog koordiniranog programa kontrole i dalje prisutna.

               (10)

               S druge strane, službenim kontrolama koje su provedene radi provjere prisutnosti rezidua fenilbutazona nije utvrđeno učestalo, rašireno kršenje propisa. Stoga se u ovoj fazi ne čini potrebnim preporučiti drugi skup koordiniranih kontrola u vezi s tim pitanjem.

               (11)

               Tijekom prvog koordiniranog programa kontrola Referentni laboratorij Europske unije za životinjske proteine u hrani za životinje izdao je savjete za uporabu metoda za otkrivanje prisutnosti bjelančevina neprijavljenih vrsta u uzorcima. Iako još uvijek ne postoji potvrđena metoda za ovu analizu, nakon savjetovanja sa stručnjacima spomenuti je laboratorij ažurirao savjete o uporabi usklađenog protokola koji je dostupan na njegovim internetskim stranicama.

               (12)

               Države članice trebaju obavijestiti Komisiju, u propisanom roku i u dogovorenom obliku, o korištenim metodama, rezultatima kontrola i mjerama koje se poduzimaju u slučaju pozitivnih nalaza.

               (13)

               Nakon savjetovanja sa Stalnim odborom za prehrambeni lanac i zdravlje životinja,

         DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

               1.

               Države članice trebaju provoditi koordinirani program kontrole u trajanju od 4 uzastopna tjedna u razdoblju od 21. travnja do 16. lipnja 2014., u skladu s Prilogom I. ovoj Preporuci.

               2.

               Države članice do 22. srpnja 2014. moraju dostaviti izvješće o rezultatima službenih kontrola provedenih u skladu s točkom 1. te svim poduzetim izvršnim mjerama, u obliku navedenom u Prilogu II. ovoj Preporuci.

      Sastavljeno u Bruxellesu 27. ožujka 2014.

            Za Komisiju

         Tonio BORG

            Član Komisije

      (1)  SL L 165, 30.4.2004., str. 1.

      (2)  Direktiva 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. ožujka 2000. o usklađivanju zakonodavstava država članica o označivanju, prezentiranju i oglašavanju hrane (SL L 109, 6.5.2000., str. 29.).

      (3)  Uredba (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o utvrđivanju određenih higijenskih pravila za hranu životinjskog podrijetla (SL L 139, 30.4.2004., str. 55.).

      (4)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

      (5)  Preporuka Komisije 2013/99/EU od 19. veljače 2013. o koordiniranom programu kontrole s ciljem utvrđivanja učestalosti prijevara pri stavljanju na tržište određenih prehrambenih proizvoda (SL L 48, 21.2.2013., str. 28.).

      PRILOG I.

         Drugi koordinirani program kontrole s ciljem utvrđivanja učestalosti prijevara pri stavljanju na tržište određenih prehrambenih proizvoda

      MJERE I OPSEG KOORDINIRANOG PROGRAMA KONTROLE
      A   Obuhvaćeni proizvodi

                  1.

                  Prehrambeni proizvodi koji se stavljaju na tržište kao proizvodi čiji je glavni mesni sastojak govedina i/ili su označeni kao takvi (npr. mljeveno meso, mesni pripravci i mesni proizvodi), a koji pripadaju sljedećim kategorijama:

                              (a)

                              pretpakirani prehrambeni proizvodi namijenjeni krajnjem potrošaču ili masovnim pripremnicima obroka, koji su označeni kao proizvodi čiji je glavni sastojak govedina;

                              (b)

                              prehrambeni proizvodi koji se nude na prodaju krajnjem potrošaču ili masovnim pripremnicima obroka bez pretpakiranja te prehrambeni proizvodi pakirani na prodajnom mjestu na zahtjev potrošača ili pretpakirani za izravnu prodaju, koji se stavljaju na tržište kao proizvodi čiji je glavni sastojak u mesnom udjelu proizvoda govedina i/ili koji su kao takvi označeni.

                  2.

                  Za potrebe ovog koordiniranog programa kontrole primjenjuje se definicija „pretpakirane hrane” iz članka 1. stavka 3. točke (b) Direktive 2000/13/EZ.

                  3.

                  Za potrebe ovog koordiniranog programa kontrole primjenjuju se definicije „mljevenog mesa”, „mesnih pripravaka” i „mesnih proizvoda” iz Priloga I. točaka 1.13., 1.15. i 7.1. Uredbe (EZ) br. 853/2004.

            B   Cilj
      Nadležna tijela trebaju provesti službene kontrole radi utvrđivanja sadržavaju li proizvodi iz točke A konjsko meso koje nije pravilno označeno na pakiranju ili, u slučaju nepretpakiranih prehrambenih proizvoda, jesu li potrošačima ili masovnim pripremnicima obroka na raspolaganje stavljene informacije o prisustvu takvog mesa u skladu s propisima Unije i, ako je primjenjivo, nacionalnim propisima.
      C   Mjesta uzorkovanja i postupak

                  1.

                  Uzorak treba biti reprezentativan za dotične proizvode u državi članici i obuhvaćati širok spektar proizvoda.

                  2.

                  Uzorci se trebaju uzimati na maloprodajnoj razini (npr. u supermarketima, manjim maloprodajnim trgovinama i lokalnim mesnicama), a uzorkovanje se može proširiti i na druge objekte (npr. hladnjače).

            D   Broj uzoraka i modaliteti
      Tablica u nastavku sadržava pregled preporučenog okvirnog broja uzoraka koji treba uzeti u razdoblju navedenom u točki 1. Preporuke. Broj uzoraka po državi članici temelji se na podacima o broju stanovnika, pri čemu u roku od 30 dana treba uzeti najmanje 10 uzoraka dotičnih proizvoda po državi članici.

                  Prehrambeni proizvodi koji se na tržište stavljaju kao proizvodi koji sadržavaju govedinu

                  Država prodaje

                  Preporučeni broj uzoraka

                  Francuska, Njemačka, Italija, Ujedinjena Kraljevina, Španjolska, Poljska

                  150

                  Rumunjska, Nizozemska, Belgija, Grčka, Portugal, Češka, Mađarska, Švedska, Austrija, Bugarska

                  100

                  Litva, Slovačka, Danska, Irska, Finska, Latvija, Hrvatska

                  50

                  Slovenija, Estonija, Cipar, Luksemburg, Malta

                  10

            E   Metoda
      Potrebno je slijediti sljedeći protokol:

                  1.

                  Za sve uzorke najprije treba obaviti test probira radi otkrivanja prisutnosti konjskog mesa u mesu od najmanje 0,5 % (maseni udio m/m). Države članice same odlučuju koju će metodu probira primijeniti.

                  2.

                  Za one uzorke kod kojih je test probira iz točke 1. bio pozitivan treba provesti potvrdno testiranje metodom RT-PCR za utvrđivanje mitohondrijskog DNK-a radi otkrivanja prisutnosti konjskog mesa u mesu od najmanje 1 % (maseni udio m/m). Metoda primijenjena za potvrđivanje mora se kalibrirati na temelju standardiziranog kontrolnog uzorka svježeg mesa koji dostavlja Referentni laboratorij Europske unije za životinjske proteine u hrani za životinje.

                  3.

                  Sva potvrdna testiranja iz točke 2. koja se provode u državi članici moraju se obavljati u laboratoriju koji je u tu svrhu odredilo nadležno tijelo. Testiranje se može provoditi u određenom laboratoriju u drugoj državi članici u skladu s dogovorom s nadležnim tijelom te države članice. Određeni laboratorij mora biti akreditiran za provedbu usporedivih testiranja barem prema standardu ISO 17025. To može biti i laboratorij koji je sudjelovao u prvom testu probira.
                  O nazivu i adresi određenih laboratorija koji sudjeluju u provedbi potvrdnih testiranja treba obavijestiti Referentni laboratorij Europske unije za životinjske proteine u hrani za životinje koji će te informacije objaviti na svojoj web-stranici.
                  Podrobnije smjernice o metodi za potvrdna testiranja nalaza dostupne su na web-stranici Referentnog laboratorija Europske unije za životinjske proteine u hrani za životinje: http://eurl.craw.eu/en/164/legal-sources-and-sops

      PRILOG II.

         Predložak izvješća za rezultate iz točke 2.

                  Kategorija proizvoda

                  Broj uzoraka

                  Metoda testiranja (vrsta testa i zaštićeno ime) primijenjena u 1. krugu probira

                  Broj pozitivnih rezultata nakon 1. kruga probira (=/> 0,5 %)

                  Metoda testiranja primijenjena za potvrdna testiranja

                  Broj pozitivnih rezultata nakon 2. kruga u određenom laboratoriju (=/> 1 %)

                  Napomene

                  Ukupni broj uzoraka

                  Ukupno pozitivno nakon 1. kruga (probir)

                  Ukupno pozitivno nakon 2. kruga (potvrdno testiranje u određenom laboratoriju)

         Predložak izvješća za izvršne mjere iz točke 2.

                  Broj pozitivnih nalaza na temelju kojih su do sada poduzete izvršne mjere

                  Ako je moguće, navesti najčešću vrstu poduzetih izvršnih mjera (najviše tri stavke)

                  Broj pozitivnih nalaza u slučaju kojih do sada nisu poduzete izvršne mjere

                  Ako je moguće, navesti najčešće razloge za nepoduzimanje izvršnih mjera (najviše tri stavke)