title: 2014/117/EU: Preporuka Komisije оd 3. ožujka 2014. o uspostavi i provedbi planova proizvodnje i trženja u skladu s Uredbom (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkom uređenju tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture

text:
               5.3.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 65/31

      PREPORUKA KOMISIJE

   оd 3. ožujka 2014.
   o uspostavi i provedbi planova proizvodnje i trženja u skladu s Uredbom (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkom uređenju tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture
   (2014/117/EU)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               Organizacije proizvođača dužne su podnijeti planove proizvodnje i trženja u skladu s člankom 28. Uredbe (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) („Uredba o zajedničkom uređenju tržišta”) svojim nadležnim nacionalnim tijelima kako bi se omogućilo postizanje ciljeva zajedničkog uređenja tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture.

               (2)

               Planovi proizvodnje i trženja obvezan su instrument za organizacije proizvođača.

               (3)

               Da bi se poticala provedba planova proizvodnje i trženja, potrebno je da Komisija osigura detaljnije preporuke o strukturi, obliku i rokovima iznesenima u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 1418/2013 (2) u odnosu na pružanje jasnih i detaljnih smjernica državama članicama i organizacijama proizvođača.

               (4)

               Da bi se organizacijama proizvođača pomoglo da daju svoj doprinos postizanju ciljeva zajedničkog uređenja tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture, potrebno je da Komisija organizacijama proizvođača pruži preporuke o tome kako da predstave svoje predviđene strategije u skladu sa zahtjevima proizvodnje i trženja, posebno iznoseći detalje programa proizvodnje i tržišne strategije koje treba razviti.

               (5)

               Potrebno je isto tako da Komisija pruži primjere različitih mjera koje bi organizacije proizvođača mogle provesti kako bi objasnila na koji bi način one stvarno mogle doprinijeti različitim ciljevima organizacija proizvođača kako je utvrđeno člankom 7. Uredbe (EU) br. 1379/2013, a koji bi bili sadržani u planovima proizvodnje i trženja.

               (6)

               Da bi se olakšalo praćenje planova proizvodnje i trženja organizacija proizvođača i da bi se nadležnim nacionalnim tijelima omogućilo da procijene doprinos različitih mjera planova proizvodnje i trženja ciljevima zajedničkog uređenja tržišta te da bi ista mogla provjeriti poštuju li organizacije proizvođača obveze povezane s provedbom planova, treba preporučiti uporabu prikladnih pokazatelja.

               (7)

               Da bi se olakšala procjena organizacija proizvođača i nadležnih nacionalnih tijela u odnosu na financijske potrebe koje proizlaze iz provedbe mjera uključenih u planove proizvodnje i trženja, treba preporučiti dodavanje financijskog rasporeda u plan proizvodnje i trženja.

               (8)

               Da bi se nadležnim nacionalnim tijelima omogućila procjena provedbe planova proizvodnje i trženja organizacija proizvođača, potrebno je da Komisija organizacijama proizvođača preporuči da u godišnje izvješće koje podnose uključe odgovarajuće pokazatelje kojima se procjenjuje provedba planiranih mjera i njihov doprinos ciljevima organizacija proizvođača.

               (9)

               Ova će preporuka biti izmijenjena ili revidirana prema potrebi, a posebno nakon donošenja budućega pravnog akta Unije o uspostavi uvjeta za financijsku potporu pomorskoj i ribarstvenoj politici za razdoblje 2014.–2020.,

         DONIJELA JE OVU PREPORUKU:
   da organizacije proizvođača i udruženja organizacija proizvođača poštuju:

               (a)

               oblik i strukturu utvrđene u dijelu A ove Preporuke za planove proizvodnje i trženja iz članka 28. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1379/2013 („planovi”);

               (b)

               detalje utvrđene u dijelu B ove Preporuke u vezi s rokovima i postupcima koji se odnose na godišnje izvješće iz članka 28. stavka 5. Uredbe (EU) br. 1379/2013 („godišnje izvješće”).

         U slučajevima u kojima se ova Preporuka odnosi na organizacije proizvođača, ista se odnosi i na udruženja organizacija proizvođača.

      DIO A

   OBLIK I STRUKTURA PLANOVA PROIZVODNJE I TRŽENJA
   Potrebno je da organizacije proizvođača iz sektora ribarstva i akvakulture u planove koje podnose nacionalnim tijelima uključe sljedeće podatke:
   1.   Opće informacije o organizaciji proizvođača

         Naziv

   Puni naziv organizacije proizvođača.

         Vrsta

   Organizacija proizvođača u sektoru akvakulture ili organizacija proizvođača u sektoru ribarstva.

         Identifikacijski broj

   Nacionalna identifikacijska oznaka.

         Sjedište

   Mjesto u kojem je organizacija proizvođača službeno registrirana (poput grada ili luke) te njezino područje nadležnosti, s pomoću odgovarajuće jedinice NUTS-a (Nomenklatura prostornih jedinica za statistiku).

         Broj članova

   Broj proizvođača službeno registriranih u organizaciji proizvođača.

         Promet (po vrsti)

   Tablica u kojoj je naznačen ukupan promet organizacije proizvođača za prethodne tri godine uz dodatan prikaz prometa za pojedinačne vrste.
   Promet treba izračunati ili kao prosječnu godišnju vrijednost proizvodnje stavljene na tržište pri prvoj prodaji u posljednje tri godine ili kao zbroj proizvodnje članova organizacije proizvođača stavljene na tržište pri prvoj prodaji u istom razdoblju za novopriznate organizacije proizvođača.

         Količina ulova i izlova (po vrsti)

   Tablica u kojoj su detaljno iznesene količina i vrijednost ulova ili izlova u posljednje tri godine, izražene u tonama i eurima po godini.

         Utvrđivanje glavnih vrsta koje je na tržište stavila organizacija proizvođača (prijašnja točka 2.1.)

   Preporučuje se uporaba tablice opisane u prethodnom pododjeljku za utvrđivanje glavnih vrsta koje se stavljaju na tržište. Glavne komercijalne vrste morale bi biti glavni dio proizvodnje svake organizacije proizvođača u smislu prometa i količine ulova i uzgojenih vrsta. Kao referentna točka služe pravila iz članka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 2508/2000 (3).
   2.   Plan proizvodnje i tržišna strategija

   2.1.   Uvod

   Organizacija proizvođača dužna je objasniti sveukupnu usklađenost mjera koje namjerava provesti i ciljeva plana.
   Na temelju procjene imovine, mogućnosti, ugroženosti i slabosti organizacije proizvođača, planove treba uvesti predstavljanjem predviđene strategije organizacije proizvođača u smislu razvoja i usklađivanja njezine proizvodnje sa zahtjevima tržišta, u skladu s ciljevima organizacija proizvođača iz članaka 3. i 7. Uredbe o zajedničkom uređenju tržišta.
   Na taj se način treba jasno utvrditi povezanost između plana proizvodnje i tržišne strategije koje će provesti organizacija proizvođača.
   2.2.   Plan proizvodnje

   Plan proizvodnje morao bi se sastojati od indikativnog rasporeda opskrbe iznesenoga kroz godinu i temeljenoga na sezonskim kretanjima (cijena, proizvodnja i potražnja) na tržištu. Njime bi posebno u obzir trebalo uzeti sljedeće elemente:
   2.2.1.   Za sve organizacije proizvođača

               —

               planiranje proizvodnih aktivnosti,

               —

               koordinacija aktivnosti s ostalim proizvođačima.

         Za organizacije proizvođača u sektoru ribarstva:

               —

               upravljanje pravima ribolova i pristup među članovima organizacije proizvođača, ovisno o planiranju proizvodnje,

               —

               provedba i upravljanje obvezom iskrcavanja ukupnog ulova.

         2.2.2.   Za organizacije proizvođača u sektoru akvakulture

               —

               razvoj održivih praksi akvakulture.

         2.3.   Tržišna strategija

   Tržišnom strategijom treba opisati na koji način organizacija proizvođača namjerava osigurati prikladnost opskrbe u odnosu na zahtjeve tržišta u smislu kvalitete, količine i prezentacije. Njome posebno u obzir treba uzeti sljedeće elemente:

               —

               utvrđivanje zahtjeva tržišta (količina, kvaliteta, prezentacija),

               —

               utvrđivanje novih prodajnih mjesta i ostalih komercijalnih mogućnosti,

               —

               dijalog i koordinacija s ostalim subjektima u opskrbnom lancu.

         3.   Mjere za postizanje ciljeva utvrđenih člankom 7. Uredbe o zajedničkom uređenju tržišta

   3.1.   Za organizacije proizvođača u sektoru ribarstva

   3.1.1.   Promicanje održivih ribolovnih aktivnosti
       (4)

   U okviru ovog naslova planovi bi morali uključivati jednu ili više sljedećih mjera:

               —

               zajedničko upravljanje pravima ribolova i pristupom među članovima organizacije proizvođača, na temelju pravila upravljanja koja su na snazi za različite stokove, vrste ribolova i ribolovna područja,

               —

               koordinacija dijaloga i suradnje s odgovarajućim znanstvenim organizacijama u ribarstvu i suradnja u smislu razvoja znanstvenog savjeta u cilju potpore odluka o upravljanju u vezi s ribolovnim resursima,

               —

               priprema i upravljanje znanstvenim i tehničkim kampanjama čiji je cilj poboljšanje znanja o resursima, utjecajima na ekosustav i razvoj održivih ribolovnih tehnika,

               —

               provođenje studija utjecaja radi primjene novih mjera upravljanja,

               —

               utvrđivanje i zajednička prevencija rizika povezanih sa sigurnošću na radu i sigurnošću na moru,

               —

               pružanje pomoći i programa osposobljavanja članovima organizacija proizvođača u vezi s reguliranjem ribolova, promicanjem održivih ribarskih praksi ili sigurnosti na plovilima,

               —

               učinkovito sudjelovanje u različitim odgovarajućim tijelima za upravljanje ribarstvom na nacionalnoj, regionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini,

               —

               koordinacija dijaloga među organizacijama proizvođača, uključujući s onima iz različitih država članica.

         3.1.2.   Izbjegavanje i smanjenje neželjenog ulova
       (5)

   U okviru ovog naslova planovi bi morali uključivati jednu ili više sljedećih mjera:

               —

               utvrđivanje i promicanje ribarskih praksi kojima se pomaže izbjegavanje i smanjenje neželjenog ulova,

               —

               sastavljanje i provedba planova i zajedničkog djelovanja radi izbjegavanja i smanjenja neželjenog ulova,

               —

               utvrđivanje najboljeg načina za iskorištavanje takvog ulova (6).

         3.1.3.   Doprinos sljedivosti proizvoda ribarstva i pristup jasnim i razumljivim informacijama za potrošače

   U okviru ovog naslova planovi bi morali uključivati jednu ili više sljedećih mjera:

               —

               poboljšanje tehnika sljedivosti,

               —

               procjena potreba za komunikacijom i mjera za informiranje potrošača,

               —

               poboljšanje označivanja proizvoda uključujući pri provođenju procesa certificiranja kao potpora obveznim i dodatnim dobrovoljnim podacima kako je predviđeno člancima 38. i 39. Uredbe o zajedničkom uređenju tržišta,

               —

               priprema i provođenje mjera povezanih s komunikacijom i informiranjem potrošača.

         3.1.4.   Doprinos uklanjanju praksi nezakonitog, nereguliranog i neprijavljenog ribolova

   U okviru ovog naslova planovi bi morali uključivati jednu ili više sljedećih mjera:

               —

               osposobljavanje proizvođača i obrazovanje,

               —

               programi promatranja i kontrola aktivnosti članova organizacije proizvođača.

         3.1.5.   Poboljšanje uvjeta za stavljanje na tržišta proizvoda ribarstva njihovih članova

   U okviru ovog naslova planovi bi morali uključivati jednu ili više sljedećih mjera:

               —

               utvrđivanje prodajnih mjesta za trženje proizvoda i usmjeravanje opskrbe njihovih članova,

               —

               razvoj strategija za bolje trženje proizvoda uključujući za certificiranje proizvoda,

               —

               razvoj procesa certificiranja, među ostalim, u područjima prehrane i kvalitete,

               —

               podržavanje dodatnih dobrovoljnih podataka, prema članku 39. Uredbe o zajedničkom uređenju tržišta,

               —

               oblikovanje i razvoj novih metoda i novih alata trženja,

               —

               pružanje pomoći i programa osposobljavanja članovima organizacije proizvođača u vezi s tehnikama stavljanja na tržište,

               —

               sudjelovanje u trgovačkim sajmovima na nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini radi promicanja proizvodnje članova organizacije proizvođača.

         3.1.6.   Poboljšanje gospodarske dobiti

   U okviru ovog naslova planovi bi morali uključivati jednu ili više sljedećih mjera:

               —

               priprema i praćenje znanstvenih i tehničkih kampanja čiji je cilj smanjenje operativnih troškova,

               —

               pružanje pomoći i programa osposobljavanja članovima organizacije proizvođača u vezi s vođenjem poslovanja u ribarstvu,

               —

               razvoj usluga članovima organizacije proizvođača u vezi s računovodstvom.

         3.1.7.   Stabilizacija tržišta

   U okviru ovog naslova planovi bi morali uključivati jednu ili više sljedećih mjera:

               —

               doprinos poboljšanju istraživanja tržišta,

               —

               poboljšanje znanja članova organizacije proizvođača o glavnim gospodarskim pokretačima uzduž opskrbnog lanca,

               —

               pružanje praktične potpore proizvođačima radi bolje koordinacije razmjene informacija s potrošačima i ostalim sudionicima (posebno prerađivačima, trgovcima na malo i aukcijskim centrima).

         3.1.8.   Doprinos opskrbi hranom i promicanju visoke kvalitete hrane i standarda zaštite, istodobno doprinoseći zapošljavanju u obalnim i ruralnim područjima

   U okviru ovog naslova planovi bi morali uključivati jednu ili više sljedećih mjera:

               —

               priprema i vođenje kampanja u cilju promicanja inicijativa o tržišnim standardima (kvaliteta, veličina ili težina, pakiranje, prezentacija i označivanje),

               —

               priprema i vođenje kampanja u cilju promicanja novih vrsta koje se može iskorištavati na održiv način,

               —

               priprema i vođenje kampanja u cilju razvoja novih procesa i proizvoda,

               —

               priprema i vođenje kampanja u cilju promicanja proizvoda ribarstva,

               —

               priprema i vođenje kampanja u cilju promicanja zapošljavanja u ribarstvu.

         3.1.9.   Smanjenje utjecaja ribolova na okoliš, što uključuje mjere poboljšanja selektivnosti ribolovnog alata

   U okviru ovog naslova planovi bi morali uključivati jednu ili više sljedećih mjera:

               —

               priprema i poduzimanje znanstvenih istraživanja i eksperimentalnih programa u cilju procjene i ograničavanja utjecaja ribarskih praksi na okoliš,

               —

               priprema i vođenje eksperimentalnih programa u cilju razvoja ribolovnih alata čijim se korištenjem smanjuju utjecaji na okoliš,

               —

               pružanje osposobljavanja i pomoći proizvođačima u cilju olakšanja provedbe ribarskih praksi i ribolovnog alata s pomoću kojih se smanjuje utjecaj na okoliš.

         3.2.   Za organizacije proizvođača u sektoru akvakulture

   3.2.1.   Promicanje održivih aktivnosti akvakulture
       (7)

   U okviru ovog naslova planovi bi morali uključivati jednu ili više sljedećih mjera:

               —

               priprema i upravljanje znanstvenim i tehničkim kampanjama u cilju poboljšanja znanja o vrstama, utjecajima aktivnosti akvakulture na okoliš te radi poticanja razvoja održivih tehnika akvakulture,

               —

               koordinacija dijaloga i suradnje s odgovarajućim znanstvenim organizacijama u akvakulturi i suradnja u smislu razvoja znanstvenog savjeta u cilju potpore odluka o upravljanju u vezi s akvakulturom,

               —

               pružanje pomoći i programa osposobljavanja članovima organizacije proizvođača u cilju promicanja održivih praksi akvakulture,

               —

               utvrđivanje i zajednička prevencija rizika povezanih sa sigurnošću na radu,

               —

               učinkovito sudjelovanje u različitim odgovarajućim tijelima za akvakulturu na nacionalnoj, regionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini,

               —

               koordinacija dijaloga među organizacijama proizvođača, uključujući s onima iz različitih država članica.

         3.2.2.   Osiguravanje da su aktivnosti njihovih članova sukladne nacionalnim strateškim planovima
       (8)

   U okviru ovog naslova planovi bi morali uključivati jednu ili više sljedećih mjera:

               —

               sudjelovanje u razvoju nacionalnih strateških planova,

               —

               razvoj programa certificiranja o održivosti hrane za životinje.

         3.2.3.   Nastojanje da se osigura da proizvodi ribljeg podrijetla koji se upotrebljavaju za ishranu u akvakulturi potječu iz ribarstva kojim se upravlja na održivi način

   U okviru ovog naslova planovi bi morali uključivati jednu ili više sljedećih mjera:

               —

               sudjelovanje u razvoju postupaka sljedivosti,

               —

               razvoj programa certificiranja o održivosti hrane za životinje.

         3.2.4.   Poboljšanje uvjeta za stavljanje na tržišta proizvoda akvakulture njihovih članova

   U okviru ovog naslova planovi bi morali uključivati jednu ili više sljedećih mjera:

               —

               utvrđivanje prodajnih mjesta za trženje i/ili usmjeravanje proizvodnje njihovih članova,

               —

               razvoj strategija za bolje trženje proizvodnje uključujući za certificiranje proizvoda,

               —

               podržavanje dodatnih dobrovoljnih podataka, prema članku 39. Uredbe o zajedničkom uređenju tržišta,

               —

               razvoj procesa certificiranja, uključujući u područjima prehrane i kvalitete,

               —

               oblikovanje i razvoj novih metoda i novih alata trženja,

               —

               pružanje pomoći i programa osposobljavanja članovima organizacije proizvođača u vezi s tehnikama trženja,

               —

               sudjelovanje u trgovačkim sajmovima na nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini radi promicanja proizvodnje članova organizacije proizvođača.

         3.2.5.   Poboljšanje gospodarske dobiti

   U okviru ovog naslova planovi bi morali uključivati jednu ili više sljedećih mjera:

               —

               priprema i praćenje znanstvenih i tehničkih kampanja čiji je cilj smanjenje operativnih troškova,

               —

               pružanje pomoći i programa osposobljavanja članovima organizacije proizvođača u vezi s upravljanjem poslovima akvakulture,

               —

               razvoj usluga članovima organizacije proizvođača u vezi s računovodstvom.

         3.2.6.   Stabilizacija tržišta

   U okviru ovog naslova planovi bi morali uključivati jednu ili više sljedećih mjera:

               —

               koordinacija između različitih organizacija proizvođača u smislu prikupljanja, obrade, razmjene i iskorištavanja gospodarskih informacija povezanih s proizvodnjom članova organizacije proizvođača, uključujući podatke o zalihama i prvim prodajnim cijenama,

               —

               doprinos poboljšanju istraživanja tržišta,

               —

               poboljšanje znanja članova organizacije proizvođača o glavnim gospodarskim pokretačima uzduž opskrbnog lanca,

               —

               pružanje praktične potpore proizvođačima radi bolje koordinacije razmjene informacija s prerađivačima.

         3.2.7.   Doprinos opskrbi hranom i promicanju visoke kvalitete hrane i standarda zaštite, istodobno doprinoseći zapošljavanju u obalnim i ruralnim područjima

   U okviru ovog naslova planovi bi morali uključivati jednu ili više sljedećih mjera:

               —

               priprema i vođenje kampanja u cilju razvoja inicijativa o tržišnim standardima (kvaliteta, veličina ili težina, pakiranje, prezentacija i označivanje),

               —

               priprema i provođenje kampanja u cilju promicanja zapošljavanja u akvakulturi,

               —

               priprema i provođenje kampanja u cilju promicanja proizvoda akvakulture.

         4.   Mjere prilagodbe opskrbe određenim vrstama
       (9)

   U okviru ovog odjeljka planovi bi morali uključivati jednu ili više sljedećih mjera:

               —

               utvrđivanje proizvoda ribarstva koji predstavljaju problem na tržištu u određenim razdobljima godine,

               —

               razvoj proizvodnje s posebnom namjenom i tržišnih strategija i alata.

         5.   Kazne i mjere kontrole

   U skladu s odredbama članka 8. stavka 1. točke (d) Uredbe o zajedničkom uređenju tržišta, u ovom je odjeljku potrebno opisati kazne primjenjive na članove koji krše odluke donesene radi provedbe planova (10) i mjera koje će organizacija proizvođača provesti radi kontrole usklađenosti aktivnosti njezinih članova s uspostavljenim pravilima (11). U okviru ovog odjeljka planovi bi morali uključivati jednu ili više sljedećih mjera:

               —

               razvoj sustava sankcija proporcionalnih prekršajima koje su počinili članovi organizacije proizvođača,

               —

               razvoj strategija i programa za provedbu pravila koja je donijela organizacija proizvođača,

               —

               poduzimanje procjena rizika u vezi s provedbom pravila koja je donijela organizacija proizvođača,

               —

               priprema i provođenje kontrole u vezi s provođenjem pravila koja je donijela organizacija proizvođača,

               —

               osposobljavanje promatrača i nadzornika,

               —

               sastavljanje i širenje smjernica radi provedbe:

                           (a)

                           uredaba koje proizlaze iz zajedničke ribarstvene politike;

                           (b)

                           pravila i mjera upravljanja koje je donijela organizacija proizvođača.

         6.   Izdaci koje treba uzeti u obzir

   6.1.   Financijski plan

   Preporučuje se da organizacije proizvođača u svoje planove uključe financijski plan u kojem se detaljno iznosi svaka mjera koju namjeravaju provesti, različiti troškovi, izdaci i očekivani financijski resursi.
   U okviru financijskog plana treba razlikovati sljedeće dvije vrste aktivnosti:

               (a)

               pripreme, praćenja i usmjeravanja aktivnosti povezanih s planiranim mjerama („aktivnosti vlasnika projekta”); i

               (b)

               aktivnosti povezanih s praktičnom realizacijom svake posebne planirane mjere („aktivnosti upravljanja projektom”).

         6.2.   Aktivnosti vlasnika projekta

   U izdatak za aktivnosti vlasnika projekta treba osobito uključiti izdatke koji se odnose na istraživanja tržišta, studije procjene, sastavljanje projekta, analizu rizika i sve studije o izvedivosti ostvarene prije provedbe mjere povezane s postizanjem jednog od ciljeva plana. Potrebno je uključiti i izdatke povezane s aktivnostima praćenja i kontrole koje izvršava organizacija proizvođača tijekom provedbe posebne mjere.
   Navedeni izdaci mogu obuhvaćati različite kategorije poput radne snage, pružanja usluga ili opskrbe.
   6.3.   Aktivnosti upravljanja projektom

   U izdatke aktivnosti upravljanja projektom potrebno je osobito uključiti izdatke za elemente provedenih mjera koje nisu propisno povezane s aktivnostima vlasnika projekta, poput znanstvenih ili tehničkih eksperimenata, oglašivačkih kampanja, nabave i uporabe novih tehničkih uređaja radi povećanja selektivnosti, razvoja sljedivosti ili poticanja održivih praksi akvakulture.
   7.   Raspored provedbe

   Planovi bi morali sadržavati raspored planiranih mjera i povezane troškove, podijeljene u godišnje obroke za višegodišnje planove.
   U rasporedu bi za svaku mjeru morali biti naznačeni prikladan output i pokazatelji rezultata kako je preporučeno u odjeljku 8.
   8.   Pokazatelji

   Kako je preporučeno u odjeljku 7., output i pokazatelj rezultata morali bi biti prikazani za svaku planiranu mjeru da bi se omogućilo da organizacije proizvođača i nadležna nacionalna tijela kontroliraju njihove provedbe. Te pokazatelje treba upotrebljavati u godišnjem izvješću iz članka 28. stavka 5. Uredbe o zajedničkom uređenju tržišta. Ti bi pokazatelji morali biti usmjereni prema postizanju strateških ciljeva planova u odnosu na početnu situaciju opisanu u uvodu plana.
   U odnosu na njihovu važnost u smislu različitih planiranih mjera, treba upotrebljavati sljedeće pokazatelje:
   8.1.   Pokazatelji outputa za provedbu planiranih mjera

   8.1.1.   Za organizacije proizvođača u sektoru ribarstva

   U okviru ovog naslova planovi bi morali uključivati pokazatelje outputa kojima se procjenjuje usklađenost s:

               —

               predviđenom aktivnošću plovila izraženom, među ostalim, u smislu dana na moru, količina ulovljenih ciljnih vrsta,

               —

               okvirnim rasporedom za stavljanje na tržište proizvoda prema vrsti i prezentaciji,

               —

               planom predviđenog djelovanja u vezi s utvrđivanjem tržišnih mogućnosti,

               —

               planom predviđenog djelovanja u vezi s certificiranjem/označivanjem proizvoda,

               —

               okvirnim rasporedom za upravljanje ribarskim naporom i/ili kapacitetom po ribolovnom području,

               —

               planom predviđenih mjera za smanjenje neželjenog ulova,

               —

               rasporedom osposobljavanja u vezi s usklađenošću i pravilima, osviještenošću i kontrolom proizvođača.

         Tim pokazateljima outputa treba istaknuti i:

               —

               predvidljivo utvrđivanje ciklusa prodaje proizvoda,

               —

               usklađenost prosječnoga mjesečnog prihoda proizvođača s očekivanom razinom prihoda.

         8.1.2.   Za organizacije proizvođača u sektoru akvakulture

   U okviru ovog naslova planovi bi morali uključivati pokazatelje outputa kojima se procjenjuje usklađenost s:

               —

               opskrbljivanjem zalihama i izlovom predviđenim za uzgojene vrste,

               —

               okvirnim rasporedom za trženje proizvoda prema vrsti i prezentaciji,

               —

               planom predviđenog djelovanja u vezi s utvrđivanjem tržišnih mogućnosti,

               —

               planom predviđenog djelovanja u vezi s certificiranjem/označivanjem proizvoda,

               —

               planom za smanjenje zagađenja ekosustava povezanim s aktivnostima akvakulture,

               —

               planom za provođenje održivog hranjenja uzgojenih vrsta,

               —

               rasporedom osposobljavanja u vezi s usklađenošću i pravilima, osviještenošću i kontrolom.

         Tim pokazateljima outputa treba istaknuti i:

               —

               predvidljivo utvrđivanje ciklusa prodaje proizvoda,

               —

               usklađenost prosječnoga mjesečnog prihoda proizvođača s očekivanom razinom prihoda.

         8.2.   Pokazatelji rezultata za procjenu doprinosa primijenjenih mjera radi postizanja ciljeva planova proizvodnje i trženja

   8.2.1.   Za organizacije proizvođača u sektoru ribarstva

   U okviru ovog naslova planovi bi morali uključivati pokazatelje rezultata kojima se procjenjuju:

               —

               količina i/ili vrijednost ulovljene vrste, ili stavljene na tržište,

               —

               prosječna veličina ulovljene vrste, ili stavljene na tržište,

               —

               povećanje prodaje prema vrsti i/ili proizvodu u usporedbi s položajem ex ante,

               —

               broj i količina i/ili vrijednost novih proizvoda koji su prodani u usporedbi s prethodnom godinom,

               —

               razvoj ribolovnog napora i/ili kapaciteta,

               —

               razvoj sastava iskrcaja i/ili količina neželjenog ulova,

               —

               razvoj procjene iskrcane ili izlovljene proizvodnje po glavi stanovnika,

               —

               razvoj troškova proizvodnje po jedinici proizvodnje,

               —

               razvoj troškova prodaje po jedinici proizvodnje,

               —

               razvoj prosječnoga mjesečnog prihoda proizvođača,

               —

               promjene stope neprodanih proizvoda u odnosu na položaj ex ante,

               —

               promjene vrijednosti osjetljivih proizvoda u odnosu na položaj ex ante,

               —

               broj nesreća (s ozljedama i/ili smrtnim posljedicama),

               —

               promjene zabilježenog broja prekršaja u odnosu na pravila organizacije proizvođača.

         8.2.2.   Za organizacije proizvođača u sektoru akvakulture

   U okviru ovog naslova planovi bi morali uključivati pokazatelje rezultata kojima se procjenjuju:

               —

               količina i/ili vrijednost uzgojene vrste, ili stavljene na tržište,

               —

               povećanje prodaje prema vrsti i/ili proizvodu u usporedbi s položajem ex ante,

               —

               broj i količina i/ili vrijednost novih proizvoda koji su prodani u usporedbi s prethodnom godinom,

               —

               razvoj procjene izlovljene proizvodnje po glavi stanovnika,

               —

               razvoj dijela hrane za životinje koja se upotrebljava za uzgojene vrste te dolazi iz održivih ili obnovljivih izvora,

               —

               razvoj količina onečišćenih outputa,

               —

               razvoj troškova proizvodnje po jedinici proizvodnje,

               —

               razvoj troškova prodaje po jedinici proizvodnje,

               —

               razvoj prosječnoga mjesečnog prihoda proizvođača,

               —

               promjene stope neprodanih proizvoda u odnosu na položaj ex ante,

               —

               promjene vrijednosti osjetljivih proizvoda u odnosu na položaj ex ante,

               —

               broj nesreća (s ozljedama i/ili smrtnim posljedicama),

               —

               promjene zabilježenog broja prekršaja u odnosu na pravila organizacije proizvođača.

      DIO B

   PODNOŠENJE I SADRŽAJ GODIŠNJEG IZVJEŠĆA
   Organizacije proizvođača dužne su podnijeti godišnje izvješće nakon dovršetka planova. U slučaju višegodišnjeg plana izvješće je potrebno podnijeti na godišnjoj bazi.
   U godišnje izvješće treba uključiti pokazatelje outputa i rezultata kako je predviđeno provedbenim rasporedom planova podnesenih na odobrenje nadležnim nacionalnim tijelima.

      Sastavljeno u Bruxellesu 3. ožujka 2014.

            Za Komisiju

         Maria DAMANAKI

            Članica Komisije

      (1)  Uredba (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkom uređenju tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture, izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 1184/2006 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 104/2000 (SL L 354, 28.12.2013., str. 1.).

      (2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1418/2013 оd 17. prosinca 2013. o planovima proizvodnje i stavljanja na tržište na temelju Uredbe (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkom uređenju tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture (SL L 353, 28.12.2013., str. 40.).

      (3)  Uredba Komisije (EZ) br. 2508/2000 od 15. studenoga 2000. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 104/2000 u pogledu programa rada za ribolovnu godinu u sektoru ribarstva (SL L 289, 16.11.2000., str. 8.).

      (4)  Promicanje održivih aktivnosti akvakulture njihovih članova pružanjem mogućnosti za njihov razvoj potpuno u skladu s politikom očuvanja utvrđenom Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.) („Uredba o zajedničkoj ribarstvenoj politici”) i u okolišnom zakonodavstvu, istodobno poštujući socijalnu politiku.

      (5)  Izbjegavanje i smanjenje, koliko god je to moguće, neželjenog ulova komercijalnih stokova te, prema potrebi, najbolji način za iskorištavanje takvog ulova, pritom ne stvarajući tržište za ulov koji je ispod minimalne referentne veličine očuvanja, u skladu s člankom 15. Uredbe o zajedničkoj ribarstvenoj politici.

      (6)  Pritom ne stvarajući tržište za ulov koji je ispod minimalne referentne veličine očuvanja.

      (7)  Promicanje održivih aktivnosti akvakulture njihovih članova pružanjem mogućnosti za njihov razvoj potpuno u skladu s politikom očuvanja utvrđenom Uredbom o zajedničkoj ribarstvenoj politici i u okolišnom zakonodavstvu, istodobno poštujući socijalnu politiku.

      (8)  Iz članka 34. Uredbe o zajedničkoj ribarstvenoj politici.

      (9)  „Vrste koje obično tijekom godine predstavljaju problem na tržištu” iz članka 28. stavka 2. točke (d) Uredbe o zajedničkom uređenju tržišta.

      (10)  Kazne predviđene člankom 28. stavkom 2. točkom (e) Uredbe o zajedničkom uređenju tržišta.

      (11)  Mjere predviđene člankom 8. stavkom 1. točkom (d) Uredbe o zajedničkom uređenju tržišta.


title: Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Luksemburga za 2015.

text:
               18.8.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 272/73

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 14. srpnja 2015.
   o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Luksemburga za 2015.
   (2015/C 272/19)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti.

               (2)

               Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u okviru svojih nacionalnih ekonomskih politika i politika zapošljavanja.

               (3)

               Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (3) o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2014. i dalo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Luksemburga za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Luksemburga za 2015.

               (4)

               Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Luksemburg nije utvrđen kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)

               Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)

               Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Luksemburg za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Luksemburga u vezi s preporukama za Luksemburg donesenima 8. srpnja 2014.

               (7)

               Luksemburg je 30. travnja 2015. podnio svoj Nacionalni program reformi za 2015. i Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (8)

               Luksemburg je trenutačno obuhvaćen preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Prema Programu stabilnosti za 2015. vlada namjerava smanjiti ukupni suficit sa 0,6 % BDP-a u 2014. na 0,1 % BDP-a u 2015. Zatim ga namjerava ponovno povećati na 0,9 % BDP-a u 2018. Vlada planira tijekom cijelog programskog razdoblja ispunjavati srednjoročni cilj, a to je strukturni suficit od 0,5 % BDP-a. U skladu s Programom stabilnosti vlada namjerava održati udio duga države u BDP-u znatno ispod referentne vrijednosti iz Ugovora u iznosu od 60 %. Očekuje se da će se udio duga kretati oko 24 % tijekom programskog razdoblja te 2016. dostići vrhunac od nešto iznad 24 % i spustiti se ispod 24 % BDP-a do 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan je u 2015., a nakon toga uvjerljiv. Međutim, od 2016. nadalje postoje rizici za provedbu proračunskih mjera. U Komisijinoj proljetnoj prognozi za 2015. očekuje se da će strukturni saldo ostati na razini srednjoročnog cilja iz 2015. i 2016. Na temelju ocjene Programa stabilnosti te uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2015., Vijeće smatra da se očekuje da će Luksemburg ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Fiskalni okvir Luksemburga znatno je ojačan donošenjem srednjoročnog proračunskog okvira i osnivanjem fiskalnog vijeća. No potrebno je rješavati znatne slabosti u smislu redovitog objavljivanja fiskalne statistike unutar godine, što je ključan element praćenja proračunskih kretanja u stvarnom vremenu.

               (9)

               Očekivani pad prihoda od poreza na promet zbog promjene propisa povezanih s e-trgovinom upućuje na slabost barem jednog dijela fiskalnih prihoda. U cilju osiguranja bolje predvidivosti ima prostora za dodatno proširenje porezne osnovice i usklađivanje oporezivanja, osobito ponovnim razmatranjem trenutačno niskog poreza na nekretnine i većim iskorištavanjem alternativnih izvora, što uključuje porez u području okoliša. Započele su pripreme za sveobuhvatnu poreznu reformu (koja stupa na snagu 2017.).

               (10)

               Dugoročnu održivost javnih financija ugrožava rast rashoda za mirovine unatoč nedavnoj reformi sustava, kao i stalno povećanje troškova dugotrajne skrbi. Predviđa se da će u osiguranju za dugotrajnu skrb 2015. doći do deficita (6) i pričuve se postupno smanjiti te će već 2017. pasti ispod zakonom određenog najmanjeg iznosa od 10 % troškova. U proračunu za 2015. donesene su određene mjere s potencijalom uštede (7). Međutim, planirana reforma osiguranja za dugotrajnu skrb, namijenjena pružanju odgovarajuće razine usluga za osobe kojima je potrebna dugotrajna skrb i osiguravanju odgovarajućeg financiranja, još nije unesena u zakonodavstvo. Reforma mirovinskog sustava iz 2012. nije bila dovoljno ambiciozna jer se njome tek djelomično riješio velik jaz između zakonske i stvarne dobi umirovljenja. I dalje postoji nekoliko mogućnosti za prijevremeno umirovljenje. Sudjelovanje starijih radnika na tržištu rada i dalje je vrlo nisko u usporedbi s drugim državama članicama. Pripremljen je nacrt zakona o mirovinskoj reformi kojim se izmjenjuje Zakon o radu („starosni pakt”). Njime je obuhvaćen paket mjera kojima je cilj održati zaposlenost starijih radnika.

               (11)

               Gospodarstvo Luksemburga obilježeno je znatnim razlikama u produktivnosti rada među gospodarskim sektorima, a produktivnost u financijskom sektoru dvostruko je veća nego u nefinancijskim sektorima. To znači da bi veće razlike realnih plaća u različitim sektorima na temelju produktivnosti rada mogle podržati preraspodjelu radne snage u nove konkurentne sektore ili sektore koji trpe gubitke zbog troškovne konkurentnosti. I dalje postoje prepreke nužnim dugoročnim sektorskim prilagodbama plaća.

               (12)

               Unatoč općenito dobrim rezultatima na tržištima rada i visokim stopama stjecanja tercijarnog obrazovanja, stope zaposlenja razmjerno su niske za starije radnike, žene i mlade osobe s niskim kvalifikacijama. I dalje postoje institucijske prepreke učinkovitim politikama uključivanja na tržište rada. U okviru javne službe za zapošljavanje u tijeku je važna reforma s ciljem omogućavanja individualnog savjetovanja osobama koje traže posao, koju vlada je namjerava dovršiti do kraja 2015. Još nije donesen nacrt reforme strukovnog obrazovanja i osposobljavanja ni reforme srednjih škola s ciljem poboljšanja obrazovnih rezultata, osobito za osobe u nepovoljnom socioekonomskom položaju. Može se očekivati da će najavljene mjere u području rodiljnih naknada i naknada za obrazovanje te planirana reforma roditeljskog dopusta pridonijeti većem sudjelovanju žena na tržištu rada. Nepoticajne mjere za zapošljavanje sekundarnih hranitelja proizlaze iz sustava „zajedničkog oporezivanja” i strukture sustava socijalnih naknada. Unatoč visokim stopama stjecanja tercijarnog obrazovanja obrazovni su rezultati i dalje nezadovoljavajući te se i dalje teško poboljšava situacija osoba migrantskog podrijetla i mladih osoba s niskim kvalifikacijama. I dalje postoje izazovi u ponudi na tržištu rada povezani s institucijskim čimbenicima i strukturom sustava socijalnih naknada, koji uzrokuju probleme na tržištu rada.

               (13)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Luksemburga, koju je objavila u izvješću za Luksemburg za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te provedbu preporuka upućenih Luksemburgu prethodnih godina. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Luksemburgu, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 3. u nastavku.

               (14)

               Vijeće je s obzirom na tu ocjenu preispitalo Program stabilnosti i njegovo je mišljenje (8) da je Luksemburg usklađen s Paktom o stabilnosti i rastu.

               (15)

               U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (9). Kao zemlja čija je valuta euro, Luksemburg bi također trebao osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

         PREPORUČUJE Luksemburgu da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.

               proširiti poreznu osnovicu, osobito u području potrošnje, periodičnog poreza na imovinu i poreza u području okoliša;

               2.

               premostiti jaz između zakonske i stvarne dobi umirovljenja ograničavanjem prijevremenog umirovljenja i povezivanjem zakonske dobi umirovljenja s očekivanim životnim vijekom;

               3.

               reformirati sustav određivanja plaća u dogovoru sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama kako bi se osiguralo da razvoj plaća prati produktivnost, posebno na sektorskoj razini.

      Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (3)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Luksemburga za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 72.).

      (4)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.).

      (5)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

      (6)  CNS, Budget de l'Assurance Dépendance, 2015., dostupno na: http://cns.lu/files/publications/Budget_AD_2015.pdf.

      (7)  Mjere 255. i 256. proračuna za 2015., dostupno na: http://www.budget.public.lu/.

      (8)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

      (9)  SL C 272, 18.8.2015., str. 98.


				|

		52014DC0413

			Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Italije za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Italije za 2014. /* COM/2014/0413 final */

Preporuka za
PREPORUKU VIJEĆA
o nacionalnom programu reformi Italije za
2014.
i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Italije za 2014.

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148.
stavak 4.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ)
br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i
nadzora i koordinacije ekonomskih politika[1],
a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) Europskog
parlamenta i Vijeća br. 1176/2011 od 16. studenoga 2011. o
sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža[2], a posebno njezin
članak 6. stavak 1.,
uzimajući u obzir preporuku Europske
komisije[3],
uzimajući u obzir rezolucije Europskog
parlamenta[4],
uzimajući u obzir zaključke
Europskog vijeća,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
zapošljavanje,
uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog
i financijskog odbora,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
socijalnu zaštitu,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
ekonomsku politiku,
budući da:
(1)
Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010.
prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta, Europa
2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom
će se usredotočiti na glavna područja u kojima je potrebno
djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i
konkurentnosti.
(2)
Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju
prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske
politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010.
donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica,
koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su
da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i
politikama zapošljavanja.
(3)
Predsjednici država ili vlada donijeli su 29.
lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan
okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja
koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama.
Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a
posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije „Europa
2020.” i provedbi preporuka za pojedine države članice.
(4)
Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku o
nacionalnom programu reformi Italije za 2013. i dostavilo mišljenje o programu
stabilizacije Italije za razdoblje 2012. – 2017. Komisija
je15. studenoga 2013. u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013[5]  iznijela svoje mišljenje o nacrtu
proračunskog plana Italije za 2014[6].
(5)
Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji
pregled rasta[7],
čime je označen početak Europskog semestra koordinacije
ekonomske politike za 2014. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br.
1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja[8] u kojemu Italiju smatra
državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.
(6)
Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013.
prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i
mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom
fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom
uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i
konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica
krize te modernizacijom javne uprave.
(7)
Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate
detaljnog preispitivanja za Italiju[9]
u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U svojoj analizi Komisija
zaključuje da u Italiji postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže u
pogledu kojih je potrebno posebno praćenje i snažno političko
djelovanje. Zbog postojano visoke razine javnog duga povezane sa slabom
vanjskom konkurentnošću uzrokovanom usporenim rastom produktivnosti, koju
dodatno pogoršava slaba razina rasta, osobito je potrebno odlučno
političko djelovanje i pozornost.
(8)
Italija je 22. travnja 2014. dostavila svoj
nacionalni program reformi za 2014. te program stabilizacije za 2014. Kako bi
se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.
(9)
Cilj je proračunske strategije navedene u
programu stabilizacije ostvariti srednjoročni cilj, tj. uravnoteženo
stanje proračuna u strukturnom smislu do 2016., uz pridržavanje pravila o
dugu u prijelaznom razdoblju 2013. – 2015. Programom se potvrđuje
srednjoročni cilj strukturno uravnoteženog proračuna, što je u skladu
sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Strukturna prilagodba (ponovno
izračunana) predviđena u programu iznosi 0,2 postotna boda BDP-a
u 2014. i 0,4 postotna boda u 2015. U skladu s programom, navedena
ograničena prilagodba prema srednjoročnom cilju opravdana je teškim
gospodarskim uvjetima i naporima potrebnima za provedbu ambicioznog programa
strukturnih reformi. Posebno se predviđa niz strukturnih reformi koje bi
imale pozitivan učinak na potencijalni gospodarski rast i tijekom narednih
godina dovele do smanjenja udjela državnog duga u BDP-u. Strukturnom
prilagodbom predviđenom u okviru programa Italiji bi se omogućilo da
dosegne referentno mjerilo za smanjenje duga tijekom prijelaznog razdoblja
2013. – 2015., djelomično zahvaljujući ambicioznom planu
privatizacije koji bi se proveo od 2014. do 2017. (u iznosu od 0,7 postotnih
bodova BDP-a svake godine). Makroekonomski scenarij na kojem se temelje
proračunske prognoze u programu, a koji nije potvrdilo neovisno tijelo,
donekle je optimističan, osobito za kasnije godine programa. U 2014.
predviđa se odstupanje od puta prilagodbe prema srednjoročnom cilju;
dođe li i sljedeće godine do odstupanja, ono bi se moglo
protumačiti kao značajno, među ostalim na temelju referentnog
mjerila za rashode. Nadalje, postizanje proračunskih ciljeva nije u
potpunosti podržano dovoljno razrađenim mjerama, osobito od 2015. U proljetnoj
prognozi Komisije 2014. upućuje se na nepoštovanje referentnog mjerila za
smanjenje duga u 2014. jer je predviđena strukturna prilagodba (samo 0,1
postotni bod BDP-a) ispod potrebne strukturne prilagodbe od 0,7 postotnih
bodova BDP-a. Na temelju ocjene programa i prognoze Komisije u skladu s Uredbom
Vijeća (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da su potrebni dodatni napori,
među ostalim u 2014., kako bi se postigla usklađenost sa zahtjevima
Pakta o stabilnosti i rastu.
(10)
Nedavne mjere za blaže oporezivanje proizvodnih
čimbenika imale su relativno ograničen utjecaj. Stoga ima prostora za
daljnje usmjeravanje poreznog opterećenja na potrošnju, imovinu i okoliš,
uz strogo poštovanje proračunskih ciljeva. U pogledu potrošnje, za
poboljšanje strukture sustava oporezivanja ključno je potrebna i revizija
sniženih stopa PDV-a i izravnih poreznih izdataka, uz posvećivanje dužne
pozornosti potrebi smanjenja mogućeg distribucijskog učinka. U
pogledu imovine, revizijom katastarskih vrijednosti u skladu s trenutačnim
tržišnim vrijednostima omogućilo bi se pravednije periodično
oporezivanje nekretnina. Nedavno doneseni zakon o davanju ovlasti u
području porezne reforme prilika je za provedbu takvih potrebnih reformi.
S obzirom na opseg izazova, djelovanje u području porezne strukture
potrebno je dopuniti dodatnim mjerama, kako bi se poboljšale porezna uprava i
porezna disciplina, te odlučnim mjerama za borbu protiv utaje poreza, sive
ekonomije i neprijavljenog rada koji opterećuju i javne financije i
porezne obveznike koji ispunjuju svoje obveze. Zakonom o davanju ovlasti u
području porezne reforme u tom se smislu predviđa nekoliko mjera
namijenjenih jačanju porezne uprave – sveobuhvatna procjena i sustav
praćenja poreznog jaza, mjere za pojednostavnjivanje, mjere za poboljšanje
odnosa s poreznim obveznicima, mjere za poboljšanje naplate poreznog duga na
lokalnoj razini i jačanje poreznih kontrola. Odluka o uvođenju
unaprijed popunjenih poreznih prijava od 2015. dodatni je pozitivni korak u
jačanju porezne discipline.
(11)
Temeljita i brza provedba donesenih mjera i dalje
je ključni izazov za Italiju u pogledu rješavanja postojećih
nedostataka u provedbi, kao i u sprječavanju akumulacije dodatnih
kašnjenja. Jednu od ključnih poluga za poboljšanje učinka provedbe u
državi te općenito lakše političko djelovanje čine veća
koordinacija i učinkovitija raspodjela nadležnosti među razinama
vlasti. To bi moglo imati povoljan učinak na upravljanje sredstvima EU-a
tamo gdje su dosad provedene samo djelomične i nepotpune mjere, osobito u južnim
regijama. U upravljanju sredstvima EU-a i dalje postoje nedostatni
administrativni kapaciteti i nedostatak transparentnosti, procjene i kontrole
kvalitete. Kvaliteti javnih usluga pridonijeli bi i veća učinkovitost
i usmjerenost na usluge te odgovarajuće promjene u upravljanju ljudskim
resursima. Korupcija i dalje znatno opterećuje proizvodni sustav Italije i
povjerenje u političko i institucionalno okruženje. Postoji potreba za
revizijom zastare. Za učinkovitu borbu protiv korupcije potrebno je i
odgovarajuće poticanje državnog protukorupcijskog tijela nadležnog za
evaluaciju i transparentnost javnih uprava. I dalje postoji neučinkovitost
građanskog pravosuđa te je potrebno pozorno pratiti utjecaj donesenih
mjera.
(12)
Na temelju ciljane revizije kvalitete imovine
provedene prošle godine pod pokroviteljstvom Banke Italije, i dalje je važno
poboljšati upravljanje imovinom umanjene vrijednosti i poticati njezinu
raspoloživost kako bi se oživjela sposobnost banaka za proširivanje kredita na
realno gospodarstvo. U pogledu pristupa financiranju, dosad su se glavne mjere
usredotočile na olakšavanje pristupa kreditima za poduzeća, ali i
dalje je ograničen razvoj instrumenata financiranja koji nisu bankovni
zajmovi, osobito za mala i srednja poduzeća. Pozdravljene su inicijative
poduzete u području korporativnog upravljanja bankama, osobito nova
načela koja je nedavno izdala Banka Italije. U isto će vrijeme njihov
utjecaj ovisiti o tome da ih banke ispravno provedu te o njihovom izvršenju.
Osobito je i dalje potrebno pozorno praćenje nekih od najvećih
zadružnih banaka („banche popolari”).
(13)
Stanje na tržištu rada dodatno se pogoršalo 2013.
te je u Italiji nezaposlenost porasla na 12,2 %, a nezaposlenost među
mladima dosegla 40 %. Osiguranje ispravne provedbe i pozorno praćenje
učinka reformi donesenih na tržištu rada i u području
određivanja plaća od ključne je važnosti kako bi se
zajamčilo ostvarivanje očekivanih prednosti u smislu povećane
izlazne fleksibilnosti, bolje regulirane ulazne fleksibilnosti, sveobuhvatnijeg
sustava naknada za nezaposlenost i bolje usklađenosti plaća i
produktivnosti. Postoje kašnjenja u planovima za poboljšanje učinkovitosti
službi za posredovanje pri zapošljavanju, što se namjerava postići
jačanjem javnih službi za zapošljavanje, te ih je potrebno ubrzati. Mjere
namijenjene poticanju stvaranja radnih mjesta u kratkoročnom razdoblju
potrebno je dopuniti mjerama kojima se rješava segmentacija. Na globalnoj
razini talijansko tržište rada i dalje karakterizira segmentiranost i niska
razina sudjelovanja, čime su osobito pogođene žene i mlade osobe.
Stoga je potrebno proširiti dosad poduzete ograničene mjere, među
ostalim u skladu s ciljevima jamstva za mlade. Italija je suočena s padom
raspoloživog dohotka kućanstava u kombinaciji s rastućim siromaštvom
i socijalnom isključenošću, što posebno utječe na obitelji s
djecom. Socijalne naknade u Italiji i dalje su uglavnom usmjerene na starije
osobe, a manje na aktivaciju, čime se ograničavaju mogućnosti
rješavanja rizika socijalne isključenosti i siromaštva. Cilj je nedavno
uvedenog pilot-programa socijalne pomoći uspostaviti mrežu socijalne
sigurnosti. Predviđa se da će za uvođenje u cijeloj zemlji biti
potrebno poboljšati učinkovitost socijalnih rashoda i usluga diljem
državnog područja.
(14)
Na svim obrazovnim razinama, odnosno na razini
osnovnih i srednjih škola te u visokom obrazovanju, potrebno je uložiti napore
za unaprjeđivanje uspješnosti u obrazovanju i razvoja ljudskog kapitala.
Obilježje je nastavničke struke uniformirana karijera, a ona
trenutačno nudi ograničene mogućnosti u području
profesionalnog razvoja. Poticanje raznovrsnosti u karijeri nastavnika i bolje povezivanje
razvoja njihove karijere s rezultatima i učinkom, u kombinaciji s
ujednačivanjem školskog ocjenjivanja, moglo bi dovesti do boljih školskih
rezultata. Kako bi se osigurao nesmetan prijelaz iz školovanja na tržište rada,
u višem srednjem te u visokom obrazovanju od ključne je važnosti
ojačati i proširiti praktično osposobljavanje na temelju većih
mogućnosti za učenje kroz rad te strukovno obrazovanje i
osposobljavanje. Nakon zakonodavne uredbe iz 2013. koja se bavi navedenim
pitanjem, uspostava nacionalnog registra kvalifikacija nužna je kako bi se
osiguralo priznavanje vještina diljem zemlje. Nadogradnja početnog
djelovanja u tom smjeru uz uvođenje dodjele javnih sredstava za
sveučilišta na temelju uspješnosti u istraživanju i nastavi pridonijela bi
unaprjeđivanju kvalitete sveučilišta te potencijalno povećala
kapacitete za istraživanje i inovacije u dijelovima zemlje u kojima još uvijek
nisu na potrebnoj razini.
(15)
Poduzeti su određeni koraci za ostvarivanje
povoljnijeg okruženja za poduzeća i građane, ali njihov utjecaj
otežavaju kašnjenje konačnog odobrenja i nedostaci u provedbi. U
području profesionalnih službi, osiguranja, distribucije goriva,
maloprodaje i poštanskih usluga postoji niz uskih grla u tržišnom natjecanju
(rezervirana područja djelatnosti, programi za koncesije / programi
autorizacije itd.). Potrebno je rješavati i niz nedostataka koji utječu na
sustav javne nabave. Jedan od prioriteta jest i poboljšati tržišno natjecanje u
području javnih usluga na lokalnoj razini. Osobito je potrebno provesti
sadašnje zakonodavstvo kojim se propisuje da je postojeće ugovore koji
nisu u skladu sa zakonodavstvom EU-a o unutarnjim kriterijima potrebno
ispraviti do 31. prosinca 2014.
(16)
Uska grla u infrastrukturi otežavaju ispravno
funkcioniranje energetskog tržišta. U području prometa nedostatak
intermodalne infrastrukture, sinergijâ i poveznicâ sa zaleđem za
talijanske luke zahtijeva posebnu pažnju i mjere. U Italiji postoje neurbana
područja koja nisu pokrivena širokopojasnom mrežom.
(17)
Komisija je u okviru europskog semestra provela
sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Italije. Ocijenila je program
stabilizacije i nacionalni program reformi. U obzir je uzela njihov značaj
za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Italiji, ali i poštovanje pravila
i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja
Europskom unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim
odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene
su u preporukama 1. do 8. u nastavku.
(18)
Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo
program stabilizacije Italije, a njegovo je mišljenje[10] navedeno u preporuci
1. u nastavku.
(19)
U svjetlu detaljnog preispitivanja koje provodi
Komisija i ove ocjene, Vijeće je preispitalo nacionalni program reformi i
program stabilizacije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU)
br. 1176/2011 uključene su u preporuke 1. – 8. u nastavku.
(20)
U kontekstu europskog semestra Komisija je provela
i analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Na temelju navedene
analize Vijeće je izdalo preporuke za države članice koje kao valutu
imaju euro. Italija također mora osigurati potpunu i pravovremenu provedbu
tih preporuka,
OVIME PREPORUČUJE Italiji da u
razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kojima je cilj:
1.           Ojačati
proračunske mjere do 2014. u svjetlu novonastalog jaza u odnosu na
zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu, tj. pravilo o smanjenju duga, na temelju
Komisijine proljetne prognoze 2014. Znatno ojačati proračunsku
strategiju u 2015. kako bi se osigurala usklađenost sa zahtjevom za
smanjenje duga. Nakon toga osigurati dostatno smanjenje duga opće države,
provesti ambiciozan plan privatizacije, provesti fiskalnu prilagodbu kojom se
potiče rast, utemeljenu na najavljenim znatnim uštedama koje proizlaze iz
održivog poboljšanja učinkovitosti i kvalitete javnih rashoda na svim
razinama vlasti, uz istovremeno očuvanje izdataka kojima se potiče
rast, npr. u području istraživanja i razvoja, inovacija, obrazovanja i
bitnih infrastrukturnih projekata. Zajamčiti neovisnost i potpunu operacionalizaciju
fiskalnog vijeća što je prije moguće, a najkasnije do rujna 2014., na
vrijeme prije ocjene nacrta proračunskog plana za 2015.
2.           Prebaciti porezno
opterećenje s proizvodnih čimbenika na potrošnju, imovinu i okoliš, u
skladu s proračunskim ciljevima. U tom cilju potrebno je procijeniti
učinkovitost nedavnog smanjenja poreznog klina u području poreza na
rad te osigurati njegovo financiranje do 2015., provesti reviziju opsega
izravnih poreznih rashoda i proširiti poreznu osnovicu, osobito u potrošnji.
Razmotriti usklađivanje trošarina za dizel i benzin i njihove indeksacije
u odnosu na inflaciju te ukloniti subvencije štetne za okoliš. Provesti zakon o
davanju ovlasti u području porezne reforme do ožujka 2015., među
ostalim donošenjem odluka za reformu katastarskog sustava kako bi se osigurala
učinkovitost reforme poreza na nekretnine. Dodatno poboljšati poreznu
disciplinu jačanjem predvidivosti poreznog sustava, pojednostavnjivanjem
postupaka, poboljšanjem naplate poreznog duga i modernizacijom porezne uprave.
Boriti se protiv utaje poreza i poduzeti dodatne korake protiv sive ekonomije i
neprijavljenog rada.
3.           Kao dio napora širih razmjera
namijenjenih poboljšanju učinkovitosti javne uprave, razjasniti
nadležnosti na svim razinama izvršne vlasti. Osigurati bolje upravljanje
sredstvima EU-a poduzimanjem odlučnih mjera za poboljšanje
administrativnih kapaciteta, transparentnosti, procjene i kontrole kvalitete na
regionalnoj razini, osobito u južnim regijama. Dodatno ojačati učinkovitost
mjera za suzbijanje korupcije, među ostalim revizijom zastare do kraja
2014. te jačanjem ovlasti nacionalnog tijela za borbu protiv korupcije.
Pravodobno pratiti učinak reformi donesenih kako bi se povećala
učinkovitost građanskog pravosuđa u cilju osiguranja njihove
učinkovitosti i donošenja komplementarnih mjera ako je to potrebno.
4.           Učvrstiti otpornost
bankarskog sektora i osigurati njegove kapacitete za upravljanje i raspolaganje
imovinom umanjene vrijednosti u cilju oživljavanja zajmova realnom
gospodarstvu. Poticati pristup nebankarskom financiranju za poduzeća,
osobito za mala i srednja poduzeća. Nastaviti promicati i pratiti
učinkovito korporativno upravljanje u čitavom bankarskom sektoru,
posvećujući posebnu pozornost velikim zadružnim bankama („banche popolari”)
i zakladama, u cilju poboljšanja učinkovitosti financijskog posredovanja.
5.           Do kraja 2014. procijeniti
učinak reformi na tržištu rada i u području određivanja
plaća na stvaranje radnih mjesta, postupak otpuštanja, dvojnost tržišta
rada i konkurentnost troškova te procijeniti potrebu za dodatnim djelovanjem.
Raditi na postizanju sveobuhvatne socijalne zaštite za nezaposlene, uz
ograničavanje upotrebe sustava doplataka na plaću u cilju lakše
preraspodjele rada. Ojačati poveznicu između aktivnih i pasivnih
politika tržišta rada, počevši s detaljnim planom djelovanja do rujna
2014., te učvrstiti koordinaciju i pružanje usluga službi za zapošljavanje
diljem zemlje. Donijeti učinkovite mjere za promicanje zapošljavanja žena
donošenjem mjera za smanjenje nepoticajnih fiskalnih mjera za rad drugog
primatelja plaće do ožujka 2015. i pružanjem odgovarajuće skrbi.
Diljem zemlje pružiti odgovarajuće usluge neprijavljenim mladim ljudima i
osigurati veću posvećenost privatnog sektora pružanju mogućnosti
kvalitetne stručne prakse i pripravništva do kraja 2014. u skladu s
ciljevima jamstva za mlade. Boriti se protiv izloženosti siromaštvu i
socijalnoj isključenosti, unaprijediti pilot-program socijalne pomoći
na fiskalno neutralan način kojim se jamči odgovarajuća ciljanost,
uvjetovanost i teritorijalna jedinstvenost te jačaju poveznice s
aktivacijskim mjerama. Poboljšati učinkovitost programa za obiteljske
naknade i kvalitetnih usluga u kojima se prednost daje kućanstvima s
djecom u kojima se ostvaruju niska primanja.
6.           Provesti nacionalni sustav za
ocjenu škola kako bi se popravili školski rezultati i smanjile stope ranog
prekida školovanja. Povećati učenje uz rad u višem srednjem
strukovnom obrazovanju i osposobljavanju i ojačati strukovno usmjereno visoko
obrazovanje. Uspostaviti nacionalni registar kvalifikacija kako bi se osiguralo
rašireno priznavanje vještina. Osigurati bolje nagrađivanje kvalitete
visokog obrazovanja i istraživanja zahvaljujući javnom financiranju.
7.           Odobriti zakonodavstvo u
postupku namijenjeno pojednostavnjenju regulatornog okvira za poduzeća i
građane i riješiti nedostatke u provedbi postojećeg zakonodavstva.
Poticati otvaranje tržišta i ukloniti preostale prepreke i ograničenja u
području tržišnog natjecanja u sektoru profesionalnih i lokalnih javnih
službi, osiguranja, distribucije goriva, maloprodaje i poštanskih usluga.
Poboljšati učinkovitost javne nabave, osobito racionalizacijom postupaka,
među ostalim upotrebom e-nabave, racionalizacijom središnjih tijela za
nabavu i osiguravanjem ispravne primjene pravila prije i nakon sklapanja
ugovora. U području javnih usluga na lokalnoj razini, do 31. prosinca
2014. strogo provesti zakonodavstvo za ispravljanje ugovora koji nisu u skladu
sa zahtjevima za sklapanje ugovora unutar organizacije.
8.           Do rujna 2014. osigurati brzu
i potpunu operacionalizaciju tijela nadležnog za promet. Odobriti popis
strateške infrastrukture u energetskom sektoru te poboljšati upravljanje lukama
i veze sa zaleđem.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 209, 2.8.1997., str. 1.
[2]               SL L 306, 23.11.2011., str. 25.
[3]               COM(2014)413 završna verzija.
[4]               P7_TA(2014)0128 i P7_TA(2014)0129.
[5]               SL L 140, 27.5.2013., str. 11.
[6]               C(2013) 8005 završna verzija.
[7]               COM(2013) 800 završna verzija.
[8]               COM(2013) 790 završna verzija.
[9]               SWD(2014) 83 završna verzija.
[10]             U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća
(EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 11. srpnja 2017. o Nacionalnom programu reformi Danske za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Danske za 2017.

text:
               9.8.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 261/16

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 11. srpnja 2017.
   o Nacionalnom programu reformi Danske za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Danske za 2017.
   (2017/C 261/04)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2017. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Danska nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)

               Izvješće za Dansku za 2017. objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Danske u rješavanju preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Danske u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

               (3)

               Danska je 28. travnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017. i svoj Program konvergencije za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (4)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESI fondovi) za razdoblje 2014.–2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Danska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. U svojem Programu konvergencije za 2017. vlada u 2017. planira ostvariti ukupni deficit od 1,9 % BDP-a te tijekom programskog razdoblja do 2020. nastaviti ispunjavati srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 0,5 % BDP-a. Prema Programu konvergencije za 2017. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u 2017. smanjiti na 37,0 % te se nastaviti smanjivati do 33,9 % u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je tijekom tog programskog razdoblja. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2017. predviđa se da će strukturni saldo zabilježiti deficit od 0,4 % BDP-a u 2017. i 0,1 % BDP-a u 2018., što je uglavnom u skladu s ciljem iz Programa konvergencije i iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Općenito, Vijeće smatra da se predviđa da će Danska 2017. i 2018. ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (6)

               Osiguravanje ponude radne snage u razdoblju demografskih izazova preduvjet je za održivi rast u Danskoj. Posljednjih godina nizom važnih reformi tržišta rada nastoji se ojačati poticaje za rad i poboljšati učinkovitost aktivnih politika tržišta rada. Te bi reforme mogle doprinijeti tome da Danska ostvari svoj cilj u pogledu zapošljavanja iz strategije Europa 2020., održi svoj model socijalne zaštite i riješi problem pojave nedostatka određenih kvalifikacija. Reforme čiji je cilj povećati sudjelovanje i stopu završetka strukovnog obrazovanja te trostrani sporazumi o većoj ponudi u području naukovanja mogli bi doprinijeti većoj ponudi kvalificiranih radnika. Međutim, još se ne nazire ostvarenje nacionalnog cilja u području socijalne uključenosti iz strategije Europa 2020., kojim se želi smanjiti broj osoba koje žive u kućanstvima s vrlo niskim intenzitetom rada. Uključivanje na tržište rada i poboljšanje zapošljivosti skupina u nepovoljnom položaju i dalje je izazov. To se posebno odnosi na osobe migrantskog podrijetla iz trećih zemalja (uključujući one koje dugo borave u Danskoj), što je djelomično posljedica njihova u prosjeku nižeg stupnja obrazovanja u usporedbi s osobama rođenima u Danskoj. Taj je jaz prisutan i u drugoj generaciji. Mjerama za uključivanje na tržište rada usuglašenima u okviru trostranih pregovora 2016. mogao bi se poboljšati položaj tek pristiglih izbjeglica, a taj će se položaj u budućnosti morati pomno pratiti. Međutim, trebalo bi poduzeti dodatne mjere kojima bi se doprinijelo učinkovitijem uključivanju drugih marginaliziranih skupina na tržište rada, primjerice mladih s niskim stupnjem obrazovanja te radnika starijih od 60 godina.

               (7)

               Visok rast produktivnosti ključan je za podupiranje gospodarskog rasta, održavanje relativno visoke razine socijalne zaštite u Danskoj i osiguravanje dugoročne konkurentnosti te zemlje. Iako je razina produktivnosti Danske visoka u usporedbi s ostalim državama članicama, rast produktivnosti već je duže vrijeme na silaznoj putanji. Spor rast produktivnosti osobito je svojstven uslugama usmjerenima na domaće tržište. Danska je posljednjih godina provela nekoliko reformi, no rast produktivnosti i dalje je nizak jer je tržišno natjecanje u nekim uslužnim djelatnostima još slabo. Ograničenja svojstvena određenim sektorima koče tržišno natjecanje, primjerice u području usluga veleprodaje i prometa.

               (8)

               Komisija je u okviru europskog semestra 2017. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Danske i objavila je u Izvješću za Dansku za 2017. Ocijenila je i Program konvergencije za 2017. i Nacionalni program reformi za 2017. te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Danskoj u proteklim godinama. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Danskoj, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine Unije.

               (9)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo Program konvergencije za 2017. i smatra da se očekuje da će Danska ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu,

         PREPORUČUJE da Danska 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               Poticati tržišno natjecanje u uslužnim djelatnostima usmjerenima na domaće tržište.

      Sastavljeno u Bruxellesu 11. srpnja 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         T. TÕNISTE

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

      (3)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).


title: Preporuka Komisije (EU) 2017/948 оd 31. svibnja 2017. o primjeni vrijednosti potrošnje goriva i emisija CO2 homologiranih i izmjerenih prema Globalno usklađenom ispitnom postupkom za laka vozila kad se potrošače informira na temelju Direktive 1999/94/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 3525)

text:
               2.6.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 142/100

         PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2017/948
   оd 31. svibnja 2017.
   o primjeni vrijednosti potrošnje goriva i emisija CO2 homologiranih i izmjerenih prema Globalno usklađenom ispitnom postupkom za laka vozila kad se potrošače informira na temelju Direktive 1999/94/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

         (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 3525)

   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Direktivu 1999/94/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 1999. o dostupnosti podataka za potrošače o ekonomičnosti potrošnje goriva i emisijama CO2 u vezi s prodajom novih osobnih automobila (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2. točku (c),
   budući da:

               (1)

               Novim regulatornim ispitnim postupkom za mjerenje emisija CO2 i potrošnje goriva lakih vozila, Globalno usklađenim ispitnim postupkom za laka vozila (WLTP), propisanim u Uredbi Komisije C(2017) 3521 (2), zamijenit će se Novi europski vozni ciklus (NEDC) koji se trenutačno koristi u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 692/2008 (3), no više ne odgovara suvremenim uvjetima vožnje ili tehnologijama u vozilima. WLTP-om će se, u interesu potrošača, uvesti stroži ispitni uvjeti i dobivati realnije vrijednosti potrošnje goriva i emisija CO2. Zahtjevi koji se odnose na informacije za potrošače trebali bi obuhvatiti način kojim će se pristupati tim poboljšanim informacijama kako bi se omogućila njihova nužna usporedivost.

               (2)

               Direktivom 1999/94/EZ nastoji se osigurati da potrošačima budu dostupne informacije o potrošnji goriva i emisijama CO2 novih osobnih automobila koji se prodaju ili iznajmljuju u Uniji kako bi pri kupnji novog automobila mogli odlučivati na temelju pouzdanih informacija. Njome se zahtijeva da potrošačima moraju biti dostupni službena potrošnja goriva i službene specifične emisije CO2 novih osobnih automobila, kako su definirane u članku 2. točkama 5. i 6. te Direktive. Moraju se upotrebljavati vrijednosti koje je homologiralo i izmjerilo homologacijsko tijelo u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (4) i Uredbe (EZ) br. 692/2008, posebno njezina Priloga XII., te koje su navedene u Prilogu VIII. Direktivi 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5). Te se vrijednosti moraju priložiti certifikatu o EZ homologaciji vozila i unijeti u certifikat o sukladnosti.

               (3)

               WLTP će se uvoditi postupno, od 1. rujna 2017. za nove tipove osobnih automobila, kako su opisani u Prilogu II. dijelu B Direktive 2007/46/EZ, i od 1. rujna 2018. za nove osobne automobile. Vozila na kraju serije, kako su definirana u članku 3. točki 22. Direktive 2007/46/EZ, koja su homologirana i izmjerena prema NEDC-u, mogu se stavljati na tržište u razdoblju od 12 mjeseci od datuma isteka valjanosti EZ homologacije, odnosno do 31. kolovoza 2019. Zbog toga će se od 1. rujna 2019. svi novi osobni automobili koji se stavljaju na tržište Unije ispitivati prema WLTP-u.

               (4)

               Tijekom postupnog uvođenja WLTP-a u certifikatu o EZ homologaciji tipa i certifikatu o sukladnosti moraju biti navedene vrijednosti potrošnje goriva i emisija CO2 koje su homologirane i izmjerene prema NEDC-u i/ili WLTP-u. U certifikat o sukladnosti osobnih automobila homologiranih u skladu s WLTP-om unosit će se vrijednosti potrošnje goriva i emisija CO2 prema WLTP-u i NEDC-u.

               (5)

               Stoga je za to prijelazno razdoblje uvođenja WLTP-a važno razjasniti koje bi vrijednosti trebalo upotrebljavati za informiranje potrošača na temelju Direktive 1999/94/EZ kako bi u svim državama članicama potrošači mogli i dalje uspoređivati informacije o svim novim osobnim automobilima.

               (6)

               Veoma je izgledno da će se vrijednosti potrošnje goriva i emisija CO2 izmjerene prema WLTP-u razlikovati od vrijednosti izmjerenih prema NEDC-u. Za isti će automobil vrijednosti prema WLTP-u u mnogim slučajevima biti veće od vrijednosti prema NEDC-u. Usto, za razliku od NEDC-a, WLTP-om će se dobiti vrijednosti specifične potrošnje goriva i emisije CO2 za svako pojedinačno vozilo koje će odražavati specifikacije vozila i dodatnu opremu što utječu na te vrijednosti. Potrošači bi tako trebali dobiti točnije i realnije informacije o svakom novom osobnom automobilu, odnosno, kad je riječ o modelu određenog automobila, raspon mogućih vrijednosti potrošnje goriva i emisija CO2.

               (7)

               Ispitivane vrijednosti potrošnje goriva i emisija CO2 bilježe se u različitim fazama ispitivanja. Za vozila homologirana na temelju NEDC-a dobivaju se vrijednosti za gradske i izvangradske uvjete te kombinirane i ponderirane kombinirane vrijednosti. Za vozila homologirana na temelju WLTP-a dobivaju se vrijednosti za faze niske, srednje, visoke i iznimno visoke brzine te kombinirane i ponderirane kombinirane vrijednosti. Kako bi se osigurala usporedivost, potrošačima bi trebale biti dostupne barem kombinirane vrijednosti prema odgovarajućoj ispitnoj metodi.

               (8)

               Ako su informacije o potrošnji goriva ili emisijama CO2 koje se temelje na neusklađenim ispitnim protokolima u okviru dobrovoljnih proizvođačkih programa potrošačima dostupne odvojeno od informacija na oznakama, vodičima, plakatima ili u promotivnoj literaturi na temelju Direktive 1999/94/EZ, trebalo bi ih jasno upozoriti da se te vrijednosti temelje na neusklađenim ispitnim protokolima. Potrošače bi trebalo uputiti da za usporedbu potrošnje goriva ili emisija CO2 novih osobnih automobila treba upotrebljavati vrijednosti koje su izmjerene i homologirane prema usklađenom EU ispitnom protokolu.

               (9)

               Pri prenošenju Direktive 1999/94/EZ određene su države članice odlučile na oznake na automobilima uz informacije o potrošnji goriva i specifičnim emisijama CO2 uvrstiti i informacije o tvarima koje onečišćuju zrak. Zbog uvođenja WLTP-a i postupka za ispitivanje stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE) te novih zahtjeva da se u certifikatu o sukladnosti novih automobila deklarira maksimalna vrijednost stvarnih emisija tijekom vožnje (6) informacije o tvarima koje onečišćuju zrak bit će dostupne od 1. rujna 2017. za sve nove tipove vozila i od 1. rujna 2019. za sva nova vozila. U skladu s preporukom Europskog parlamenta izdanom nakon istrage o mjerenju emisija u automobilskom sektoru (7) države članice trebale bi razmotriti hoće li te informacije učiniti dostupnima za potrošače kako bi poboljšale informiranost potrošača i omogućile im da pri kupnji automobila odlučuju na temelju pouzdanih informacija.

               (10)

               Kako bi se osiguralo da potrošači posve razumiju posljedice prelaska na WLTP, sve bi uključene strane trebale provesti ili poduprijeti informativne kampanje u kojima će se objasniti kako će novi ispitni postupak utjecati na vrijednosti potrošnje goriva i emisija CO2. U kampanjama bi trebali sudjelovati javna tijela, udruge potrošača, nevladine organizacije i organizacije za zaštitu okoliša, savezi vozača te automobilska industrija.

               (11)

               Nakon što se posavjetovala sa stručnom skupinom za razvoj i provedbu politike o CO2 iz cestovnih vozila, stručnjacima iz industrije, udrugama potrošača i drugim nevladinim organizacijama te državama članicama, Komisija smatra da je dobro dati preporuku o tome kako bi trebalo izražavati službenu potrošnju goriva i službene specifične emisije CO2 novih osobnih automobila za potrebe informiranja potrošača.

               (12)

               Preporuku bi trebalo donijeti kako bi se potrošačima omogućilo da donose odluke na temelju pouzdanih informacija i da se potakne usklađena primjena Direktive 1999/94/EZ u cijeloj Uniji.

               (13)

               Mjere u ovoj Preporuci u skladu su s mišljenjem Odbora utemeljenog člankom 10. Direktive 1999/94/EZ,

         DONIJELA JE OVU PREPORUKU::

               1.

               Države članice trebale bi se pobrinuti da se vrijednosti prema NEDC-u koje su unesene u certifikate o sukladnosti novih registriranih automobila upotrebljavaju za informiranje potrošača o službenoj potrošnji goriva i službenim specifičnim emisijama CO2, kako su definirane u članku 2. točkama 5. i 6. Direktive 1999/94/EZ, do 31. prosinca 2018., datuma nakon kojeg se sva nova vozila koja se stavljaju na tržište Unije moraju ispitivati i homologirati prema WLTP-u.

               2.

               Od 1. siječnja 2019. države članice trebale bi se pobrinuti da se za informiranje potrošača upotrebljavaju samo vrijednosti potrošnje goriva i emisija CO2 prema WLTP-u.

               3.

               Države članice trebale bi se pobrinuti da od 1. siječnja 2019., kad vozila na kraju serije još mogu imati samo vrijednosti prema NEDC-u, te vrijednosti budu popraćene izjavom da je riječ o vozilu na kraju serije i da vrijednosti nisu usporedive s vrijednostima prema WLTP-u.

               4.

               Države članice trebale bi se pobrinuti da na oznaci koja se na prodajnom mjestu stavlja na svaki novi osobni automobil ili pokraj njega budu navedene informacije o vrijednostima službene potrošnje goriva i službenih specifičnih emisija CO2 vozila na koje se ta oznaka odnosi.

               5.

               Države članice trebale bi se pobrinuti da u vodiču o potrošnji goriva i emisijama CO2 te na plakatu ili drugom prikazu namijenjenom za izlaganje na prodajnom mjestu budu navedene informacije o vrijednostima službene potrošnje goriva i službenih specifičnih emisija CO2 vozila na koje se ti materijali odnose. Ako je pod istim modelom grupirano nekoliko izvedba i/ili varijanti, treba navesti vrijednosti pojedinačnog vozila s najvišim vrijednostima u toj skupini.

               6.

               Države članice trebale bi se pobrinuti da u promotivnim materijalima u kojima se spominje bilo koji model, izvedba ili varijanta novog osobnog automobila budu navedene informacije o vrijednostima službene potrošnje goriva i službenih specifičnih emisija CO2 vozila na koje se ti materijali odnose. Ako se spominje više od jednog modela, države članice trebale bi se pobrinuti da informacije obuhvaćaju vrijednosti službene potrošnje goriva i službenih specifičnih emisija CO2 svih spomenutih vozila ili raspon između najlošijih i najboljih vrijednosti svih vozila na koje se materijali odnose. Ako je riječ o vozilima homologiranima na temelju WLTP-a, najlošije i najbolje vrijednosti trebale bi odgovarati vrijednostima novih osobnih automobila dostupnih na tržištu koje su navedene u certifikatima o sukladnosti.

               7.

               Države članice trebale bi se pobrinuti da se u elektronički distribuiranim promotivnim materijalima koji omogućuju mijenjanje konfiguracije pojedinačnog vozila, primjerice u internetskim konfiguratorima automobila, potrošačima jasno prikazuje kako različiti pojedinačni dijelovi opreme i dodaci utječu na vrijednosti službene potrošnje goriva i službenih specifičnih emisija CO2 koje su homologirane i izmjerene prema WLTP-u.

               8.

               Ako omoguće da se vrijednosti službene potrošnje goriva i službenih specifičnih emisija CO2 prema WLTP-u daju kao dodatne informacije prije 1. siječnja 2019. kako bi vrijednosti koje su reprezentativnije za stvarnu vožnju bile što prije dostupne potrošačima, države članice trebale bi se pobrinuti da su te dodatne informacije prikazane jasno i odvojeno od oznaka, vodiča, plakata ili promotivne literature i promotivnih materijala koji se zahtijevaju Direktivom 1999/94/EZ te da sadržavaju sljedeću izjavu:
               „Od 1. rujna 2017. određena će se nova vozila homologirati primjenom Globalno usklađenog ispitnog postupka za laka vozila (WLTP), novog i realnijeg ispitnog postupka za mjerenje potrošnje goriva i emisija CO2. Od 1. rujna 2018. WLTP će potpuno zamijeniti sadašnji ispitni postupak Novi europski vozni ciklus (NEDC). Vrijednosti potrošnje goriva i emisija CO2 izmjerene WLTP-om često su više od vrijednosti izmjerenih NEDC-om jer su ispitni uvjeti sličniji stvarnima.”

               9.

               Države članice trebale bi se pobrinuti da su potrošači, prije nego što odluče kupiti automobil, obaviješteni o promjenama vrijednosti potrošnje goriva i emisija CO2 zbog uvođenja WLTP-a te o posljedicama koje te promjene mogu imati pri registraciji.

               10.

               Države članice trebale bi se pobrinuti da vrijednosti službene potrošnje goriva i službenih specifičnih emisija CO2 obuhvaćaju barem kombinirane vrijednosti izmjerene u skladu s odgovarajućim ispitnim postupkom.

               11.

               Ako su informacije o potrošnji goriva ili emisijama CO2 koje se temelje na neusklađenim ispitnim protokolima u okviru dobrovoljnih proizvođačkih programa potrošačima dostupne odvojeno od informacija na oznakama, vodičima, plakatima ili u promotivnoj literaturi na temelju Direktive 1999/94/EZ, države članice trebale bi se pobrinuti da te informacije sadržavaju sljedeću izjavu:
               „Ove se vrijednosti potrošnje goriva ili emisija CO2 temelje na neusklađenim ispitnim protokolima. Svrha im je samo informativna. Za usporedbu vrijednosti potrošnje goriva ili emisije CO2 novog osobnog automobila koje se temelje na usklađenom EU ispitnom protokolu treba upotrijebiti vrijednosti službene potrošnje goriva ili službenih emisija CO2 [upišite internetsku adresu na kojoj su te vrijednosti dostupne].”

               12.

               Države članice trebale bi razmotriti mogućnost da oznaka koja se na prodajnom mjestu stavlja na svaki novi osobni automobil ili pokraj njega sadržava i informacije o najvećim vrijednostima u stvarnoj vožnji za tvari koje onečišćuju zrak, a deklarirane su u certifikatu o sukladnosti svakog vozila.

               13.

               Države članice trebale bi se pobrinuti da se pokrenu odgovarajuće informativne kampanje u kojima će se potrošačima objasniti uvođenje WLTP-a i posljedice koje će to imati na vrijednosti potrošnje goriva i emisija CO2, posebice njihovo povećanje u odnosu na vrijednosti dobivene na temelju NEDC-a, te što znače vrijednosti iz različitih ispitnih faza.

               14.

               Ova je Preporuka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 31. svibnja 2017.

            Za Komisiju

         Miguel ARIAS CAÑETE

            Član Komisije

      (1)  SL L 12, 18.1.2000. str. 16.

      (2)  Uredba Komisije C(2017) 3521 od 1. lipnja 2017. o dopuni Uredbe (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vijeća o homologaciji tipa motornih vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu podacima za popravke i održavanje vozila, o izmjeni Direktive 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbe Komisije (EZ) br. 692/2008 i Uredbe Komisije (EU) br. 1230/2012 te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 692/2008 (još nije objavljeno u Službenom listu).

      (3)  Uredba Komisije (EZ) br. 692/2008 od 18. srpnja 2008. o provedbi i izmjeni Uredbe (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vijeća o homologaciji motornih vozila s obzirom na emisije iz lakih osobnih i teretnih vozila (Euro 5 i Euro 6) i dostupnosti podataka za popravke i održavanje vozila (SL L 199, 28.7.2008., str. 1.).

      (4)  Uredba (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2007. o homologaciji tipa motornih vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu podacima za popravke i održavanje vozila (SL L 171, 29.6.2007., str. 1.).

      (5)  Direktiva 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. rujna 2007. o uspostavi okvira za homologaciju motornih vozila i njihovih prikolica te sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila (Okvirna direktiva) (SL L 263, 9.10.2007., str. 1.).

      (6)  Uredba Komisije (EU) 2016/646 od 20. travnja 2016. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 692/2008 s obzirom na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 6) (SL L 109, 26.4.2016., str. 1.).

      (7)  P8_TA(2017.)0100