               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.5.2017.
            COM(2017) 503 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Češke za 2017.i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke za 2017.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Češke za 2017.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke za 2017.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta
                  4
               , čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  5
               , u kojemu je utvrdila da Češka nije država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Češku za 2017.
                  6
                objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Češke u odnosu na provedbu preporuka za Češku koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Češke u ostvarenju svojih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Češkoj ne postoje makroekonomske neravnoteže.

               (3)Češka je 25. travnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017., a 28. travnja 2017. dostavila je svoj Program konvergencije za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno zakonodavstvom kojim se uređuju europski strukturni i investicijski fondovi
                  7
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka po državama članicama, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojih relevantnih programa u okviru strukturnih i investicijskih fondova. Komisija je dostavila dodatne smjernice o primjeni tih odredbi
                  8
               .

               (5)Na Češku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2017. planira proračunski višak u nominalnom smislu u razdoblju između 2016. i 2020. Tijekom programskog razdoblja i dalje će se srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 1,0 % BDP-a, ostvarivati s pozitivnom razlikom. Prema Programu konvergencije očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u postupno smanjiti na 32,7 % 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerojatan je. Dok se rizik u pogledu ostvarivanja proračunskih ciljeva općenito čini umjerenim, snažno smanjenje javnih ulaganja 2016., povezano s početkom novog ciklusa fondova EU-a, moglo bi dovesti do većeg povećanja javnih ulaganja u 2017. od očekivanog. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2017. predviđa se da će se strukturni saldo smanjiti na približno 0 % BDP-a 2017. i -0,2 % BDP-a 2018., čime će ostati iznad razine srednjoročnog proračunskog cilja. Općenito, Vijeće smatra da se očekuje da će Češka 2017. i 2018. ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (6)U Češkoj i dalje postoje umjereni rizici za fiskalnu održivost u dugoročnom razdoblju. Oni prvenstveno proizlaze iz predviđenog učinka javne potrošnje povezane sa starenjem stanovništva, osobito u području zdravstvene skrbi i mirovina. Predviđeno povećanje dugoročne potrošnje u području zdravstvene skrbi razlog je za zabrinutost u smislu upravljanja i troškovne učinkovitosti sustava zdravstvene skrbi, koji se uvelike oslanja na skuplju bolničku skrb. Određene mjere trenutačno su u različitim fazama provedbe, ali rezultati još nisu vidljivi. Nedavno donesene ili planirane mjere za izmjenu mirovinskog sustava mogle bi u slučaju njihove provedbe dugoročno pogoršati javne financije. Prvo, parlament je donio zakone kojima se vlada ovlašćuje fleksibilnije prilagođavati mehanizam indeksacije mirovina. Parlament raspravlja i o prijedlozima o ograničavanju zakonske dobi za umirovljenje na 65 godina i uspostavi mehanizma za redovno preispitivanje dobi za umirovljenje. Trenutačno se raspravlja i o dodatnim promjenama, kao što su velikodušniji mehanizam indeksacije mirovina i diferencirane stope socijalnog osiguranja ovisno o broju djece.

               (7)Zakonom o fiskalnoj odgovornosti koji je parlament donio u siječnju 2017. žele se ukloniti glavni nedostaci češkog fiskalnog okvira jer je nedavno ocijenjen kao jedan od najslabijih u Europi. No tek treba imenovati neovisno fiskalno vijeće za nadzor provedbe pravila. Osim toga, provedba novih mjera bit će ključna za povećanje učinkovitosti i stabilnosti fiskalnog okvira.

               (8)Češka je suočena s izazovima u sprečavanju korupcije i nedostacima u javnoj nabavi. Iako je proveden niz mjera vladinog antikorupcijskog programa te su druge reforme u tijeku, korupcija se u praksi ne suzbija sustavno. Općenito, u praksi javne nabave u Češkoj još nema dovoljno tržišnog natjecanja, što je vidljivo u velikom broju postupaka s jedinstvenom ponudom i izravnih dodjela, osobito u informatičkom sektoru. Neprimjerena podrška u osposobljavanju i nedostatak objedinjenih struktura za nabavu i stručnih centara ograničavaju profesionalizaciju i otežavaju postizanje odgovarajuće vrijednosti za uložen novac u javnoj nabavi. U tom je smislu znakovita i vrlo ograničena upotreba kvalitete kao kriterija za dodjelu. Još postoje veliki izazovi povezani s prijelazom na e-nabavu. To su, među ostalim, potreba za poboljšanjem državne platforme za e-nabavu (Nacionalni elektronički alat) i za pojašnjenjem pravnog okvira za pružanje usluga od strane privatnih pružatelja koji već posluju na češkom tržištu e-nabave.

               (9)Poslovno okruženje u Češkoj narušavaju veliko regulatorno opterećenje i brojne administrativne prepreke, osobito postupci izdavanja dozvola i porezna plaćanja. Vlada je u rujnu 2016. predstavila izmjenu Zakona o gradnji i povezanog zakonodavstva u cilju ubrzanja i pojednostavnjenja postupka izdavanja građevinskih dozvola integriranjem procjene okolišnog učinka u taj postupak. Ta je izmjena trenutačno u postupku parlamentarnog nadzora. Troškovi ispunjavanja poreznih obveza za poduzeća još su iznad prosjeka EU-a. Među nedostacima su i česte izmjene poreznog zakona. Rješavanje problema kršenja poreznih propisa i dalje je prioritet čeških nadležnih tijela, no ne stavlja se jači naglasak na pojednostavnjenje. Zakon o porezu na dohodak, koji tek treba biti predstavljen, usmjeren je na pojednostavnjenje poreznog zakona, ali njegov nacrt još nije dostupan.

               (10)Upotreba usluga e-uprave u Češkoj među najnižima je u EU-u, ali se povećala od 2015. Češka tijela poduzela su mjere za poboljšanje dostupnosti usluga e-uprave, ali mnoge od njih još su u tijeku, a neke pojedinačne mjere još nisu započete. Nadležnost za uvođenje usluga podijeljena je među nekoliko ministarstava te dionici uočavaju ograničenu međusektorsku suradnju.

               (11)Intenzitet istraživanja i razvoja znatno se povećao proteklih godina, ali ne prate ga odgovarajuća poboljšanja u kvaliteti rezultata istraživanja i razvoja. Nastavljaju se reforme upravljanja sustavom istraživanja i razvoja, ali one još nisu u potpunosti provedene. Vlada je u veljači 2017. odobrila novu metodologiju evaluacije (Metodika 17+), kojom se namjerava ojačati mehanizme povezane s dodjelom sredstava za osnovno i primijenjeno istraživanje. Poduzet je niz mjera za stvaranje jačih veza između akademske zajednice i poduzeća, oslanjajući se na strukturni utjecaj čeških platformi za inovacije.

               (12)Obrazovni rezultati općenito su dobri, ali pogoršala se razina osnovnih vještina. Na uspješnost snažno utječe socioekonomski položaj učenika. Loši obrazovni rezultati skupina u nepovoljnom položaju, posebno romske zajednice, jasan su razlog za zabrinutost. Procjenjuje se da vrlo visok udio romske djece rano napušta školu. Donesene su brojne zakonodavne i administrativne mjere za promicanje uključivog obrazovanja te se sad počinju provoditi. Očekuje se da će one doprinijeti smanjenju jaza u razini obrazovanja i postignućima između romske i neromske djece. Parlament je u ožujku 2016. donio izmjene Zakona o obrazovanju uključivanjem posljednje godine predškolskog obrazovanja u obvezno obrazovanje i osiguravanjem da mlađa djeca imaju pravo na mjesto u vrtiću. Ipak, nejednakosti u obrazovnom sustavu prepreka su za poboljšanje kvalitete ljudskog kapitala, a ograničavaju i rezultate na tržištu rada kasnije u životu. Povećani zahtjevi koji se stavljaju pred nastavnike i starenje nastavnika pokazuju da je privlačnost nastavničkog zanimanja i dalje problem. Djelomično je razlog tomu i relativno niska plaća, iako su plaće porasle proteklih godina. Vlada je konačno nakon više odgoda odobrila novi karijerni sustav za nastavnike i pedagoško osoblje, razvijen kako bi se ta struka učinila privlačnijom. Razvijaju se mogućnosti kontinuiranog stručnog usavršavanja nastavnika uz znatnu potporu iz fondova EU-a, osobito aktivnosti profesionalnog razvoja povezanih s podučavanjem mješovitih skupina i uključivim obrazovanjem. Parlament je u siječnju 2016. donio reformu visokog obrazovanja, čije je rezultate potrebno pratiti. Planira se i reforma sustava financiranja institucija visokog obrazovanja.

               (13)Stopa nezaposlenosti u Češkoj i dalje pada. Zbog pooštravanja uvjeta na tržištu rada poslodavcima je teže zaposliti radnike. Još ima potencijala za rješavanje problema nedostatka radne snage zapošljavanjem nedovoljno zastupljenih skupina, kao što su žene s malom djecom, niskokvalificirani radnici i članovi romske zajednice. Povećanjem dosega i mogućnosti javnih službi za zapošljavanje za aktiviranje zajedno s primjerenim i dobro usmjerenim aktivnim politikama tržišta rada te individualiziranim uslugama doprinijelo bi se poticanju sudjelovanja nedovoljno zastupljenih skupina. Sudjelovanje žena s malom djecom na tržištu rada otežava trajni nedostatak pristupačnih i kvalitetnih usluga skrbi o djeci, posebno za djecu do treće godine starosti, pravo na dugi roditeljski dopust, ograničena upotreba fleksibilnog radnog vremena od strane obaju roditelja te niska stopa uzimanja roditeljskog dopusta od strane očeva. Proteklih godina poduzete su određene mjere za rješavanje tih pitanja. Međutim, rezultati niskokvalificiranih radnika na tržištu rada osjetno su slabiji od svih ostalih skupina. U Parlamentu se trenutačno raspravlja o zakonodavnom okviru za socijalno stanovanje, kojim bi se trebali utvrditi nacionalni standardi i ciljne skupine.

               (14)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Češke i objavila je u Izvješću za Češku za 2017. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Češkoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Češkoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja u EU-u na način da se na razini EU-a pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (15)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program konvergencije i smatra da se očekuje da će Češka ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu,

               PREPORUČUJE da Češka 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Osigurati dugoročnu održivost javnih financija, uzimajući u obzir starenje stanovništva. Povećati učinkovitost javne potrošnje, osobito suzbijanjem korupcije i neučinkovitih praksi u javnoj nabavi.

               2.Ukloniti prepreke rastu, osobito pojednostavnjenjem postupaka za dodjelu građevinskih dozvola i daljnjim smanjenjem administrativnog opterećenja poduzeća uvođenjem ključnih usluga e-uprave, poboljšanjem kvalitete istraživanja i razvoja te poticanjem zapošljavanja nedovoljno zastupljenih skupina.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 503 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 i P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 69 final.

                     (7)
                  Članak 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006, SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.5.2016.
            COM(2016) 344 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2016.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije za 2016.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2016.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije za 2016.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) Europskog parlamenta i Vijeća br. 1176/2011 od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta
                  5
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2016. Prioritete godišnjeg pregleda rasta odobrilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  6
               , u kojem Sloveniju smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja
                  7
               . Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 18. i 19. veljače 2016., a Vijeće donijelo 8. ožujka 2016. Kao zemlja čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Slovenija bi trebala osigurati punu i pravovremenu provedbu tih preporuka.

               (2)Izvješće za Sloveniju za 2016.
                  8
                objavljeno je 26. veljače 2016. Njime je ocijenjen napredak Slovenije u odnosu na preporuke za Sloveniju koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak te zemlje u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 8. ožujka 2016. predstavila rezultate detaljnog preispitivanja
                  9
               . U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Sloveniji postoje makroekonomske neravnoteže. Slabosti bankarskog sektora, korporativna zaduženost, nedostatak ulaganja i rizici za dugoročnu fiskalnu održivost ranjivosti su koje će trebati riješiti. Povjerenje se vratilo u slovenski bankarski sektor. Međutim kreditni rast i dalje je negativan, dok je razina loših kredita i dalje relativno visoka. Iznimno je važno da Slovenija riješi rizike za fiskalnu održivost koji proizlaze iz sve većih pritisaka na njezin zdravstveni i mirovinski sustav te da smanji povećani javni dug. Potrebno je daljnje smanjenje prepreka ulaganjima, osobito u području javne uprave. Potrebno je pojačati uključivanje socijalnih partnera u osmišljavanje politika i provedbu strukturnih reformi, osobito u politikama u području mirovina, zdravstva, dugotrajne skrbi i tržišta rada.

               (3)Slovenija je 15. travnja 2016. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2016. i svoj program stabilnosti za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)Pri planiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako je potrebna potpora pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i povezanih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje
                  10
               .

               (5)U Programu stabilnosti Slovenije za 2016. upućuje se na znatan učinak iznimnog priljeva izbjeglica na proračun i pružaju odgovarajući dokazi o opsegu i prirodi tih dodatnih proračunskih troškova. Prema Komisiji prihvatljivi dodatni izdaci iznosili su 0,06 % BDP-a u 2015., a trenutačne procjene za 2016. iznose 0,07 % BDP-a. Odredbama iz članka 5. stavka 1. i članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 dozvoljava se uzimanje u obzir tih dodatnih rashoda jer je priljev izbjeglica izvanredan događaj, a njegov utjecaj na javne financije Slovenije je znatan te održivost ne bi bila ugrožena ako se dopusti privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju. Ta se odredba ne primjenjuje za 2015. jer je Slovenija bila u postupku zbog prekomjernog deficita, no u pogledu 2016., konačna će se ocjena, uključujući prihvatljive iznose, izraditi u proljeće 2017. na temelju zabilježenih podataka koje dostave slovenska nadležna tijela.

               (6)[Nakon obustave postupka u slučaju prekomjernog deficita na Sloveniju se primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo o dugu.] Vlada u svojem programu stabilnosti za 2016. planira postupno poboljšanje ukupnog salda sa 2,2 % BDP-a u 2016. na 0,4 % BDP-a u 2019. Ostvarivanje srednjoročnog proračunskog cilja – strukturno uravnoteženog proračuna, koji ne poštuje zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu – planira se u 2020., koja nije obuhvaćena programom. Međutim ponovno izračunani strukturni saldo upućuje na strukturni deficit od 1,2 % BDP-a u 2019. Prema programu stabilnosti očekuje se da će se udio državnog duga u BDP-u smanjiti na 80,2 % BDP-a u 2016. te se nastaviti smanjivati do 73,8 % BDP-a u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije vjerojatan je. Međutim, nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za potporu planiranim ciljevima u pogledu deficita od 2017. nadalje. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2016. za Sloveniju se u 2017. procjenjuje proizvodni jaz od 1,8 % BDP-a, potencijalni rast od 1,1 % BDP-a i rast realnog BDP-a od 2,3 % BDP-a. Na temelju toga procjenjuje se da Sloveniju u 2017. čekaju „dobra vremena” s potrebnom strukturnom prilagodbom od 1 % BDP-a. Međutim u slučaju Slovenije postoji velika nesigurnost u pogledu izračuna potencijalnog rasta i proizvodnog jaza zbog posebne situacije na tržištu rada, osobito velike kontrakcije gospodarstva u 2008. – 2013. i strukturnih reformi koje se trenutačno provode. Iz alternativnih procjena proizvodnog jaza kojima je obuhvaćeno duže vremensko razdoblje i koje su odraz aktualnog pregleda metode procjene, vidljiv je postupniji profil proizvodnog jaza za Sloveniju, što znači da je prerano izvući zaključak da slovensko gospodarstvo u 2017. čekaju dobra vremena. Stoga se čini da je trenutačno primjerenije za 2017. zahtijevati strukturni napor u skladu s normalnim uvjetima. Čini se da postoji rizik od određenog odstupanja od preporučene prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2016. i, ne bude li promjene u politikama, rizik od znatnog odstupanja u 2017. Zaključak za 2016. ostao bi isti u slučaju da proračunski učinak iznimnog priljeva izbjeglica nije bio uključen u ocjenu. Predviđa se da će Slovenija ispuniti zahtjeve prijelaznog pravila o dugu u 2016. te ih okvirno ispunjavati u 2017. Vijeće na temelju ocjene programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2016. smatra da postoji rizik da Slovenija neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će za osiguravanje njihova ispunjivanja u 2016. i 2017. biti potrebne dodatne mjere.

               (7)U srpnju 2015. Parlament je donio Zakon o fiskalnom pravilu. Međutim neovisno fiskalno vijeće za nadzor provedbe pravila zasad nije imenovano. Štoviše, i dalje nisu provedene revizije Zakona o javnim financijama kojima se zahtijeva potpuna operativnost Zakona o fiskalnom pravilu i čiji je cilj da se višegodišnji pristup proračunu uvrsti u zakonodavstvo.

               (8)Zbog visoke razine javnog duga koja je daleko iznad 60 % BDP-a Slovenija je ranjiva na nominalni rast i kamatne šokove. Istovremeno slovensko stanovništvo stari brže nego stanovništvo u većini država članica. Slovenija se suočava s velikim rizicima za dugoročnu održivost javnih financija, naime od svih država članica ima najveći pokazatelj nedostatka dugoročne održivosti, što proizlazi iz predviđenog povećanja javne potrošnje povezane s mirovinama te rashoda u području zdravstva i dugotrajne skrbi. Predviđena javna potrošnja povezana s mirovinama najveća je među svim državama članicama i procjenjuje se da će se povećati sa 11,8 % u 2013. na 15,3 % BDP-a u 2060. Predviđa se da će se stopa ovisnosti starijih osoba više nego udvostručiti od 2013. do 2060., što će znatno opteretiti mirovinski sustav. Predviđene implicitne obveze povezane s troškovima starenja odražavaju dugoročne izazove u pogledu starenja stanovništva. Osim toga, ubuduće je moguće očekivati probleme adekvatnosti radnika koji nisu radili puni radni vijek, a broj takvih osoba ili osoba koje su imale kratak radni vijek sve više raste također i zbog kasnog ulaska na tržište rada, radnika koji su radili povremene poslove i onih s niskim doprinosima. U travnju 2016. objavljena je bijela knjiga o mirovinama koja će biti osnova za šire javno savjetovanje. Rezultati savjetovanja bit će uključeni u novu mirovinsku reformu koja bi se trebala donijeti u trenutačnom sazivu parlamenta, a koja bi trebala brzo započeti sporazumom sa socijalnim partnerima o glavnim elementima reforme odnosno o dobi za umirovljenje, razini mirovina, indeksaciji i optimizaciji drugog stupnja.

               (9)Predviđa se da će se zbog starenja stanovništva javni rashodi za dugotrajnu skrb do 2060. više nego udvostručiti. U pogledu fiskalne održivosti za Sloveniju je to velik izazov. Predviđa se da će se udio stanovništva starog 80 godina i više trostruko povećati sa 4,6 % u 2013. na 12,4 % u 2060. Od 2003. do 2013. ukupni rashodi za dugotrajnu skrb povećali su se za 85 % uz brži rast privatnih rashoda u odnosu na javne rashode. U Sloveniji ne postoji integrirani sustav dugotrajne skrbi. Slovenija usmjerava svoju potrošnju na formalne naknade u naravi od kojih se većina troši na institucijsku skrb, a ne na kućnu njegu, premda su obje brojke ispod prosjeka EU-a. Ima puno mjesta za povećanje troškovne učinkovitosti zdravstvenog sustava jačanjem mjera za poboljšavanje nadzorne uloge primarne skrbi, prelaskom s bolničke na izvanbolničku skrb, poboljšavanjem učinkovitosti bolnica i upravljanja njima, poboljšavanjem postupaka ugovaranja i plaćanja u području zdravstvenih usluga, razvojem boljeg sustava podataka o troškovima za prilagođavanje uvezenih skupina povezanih s dijagnozama te daljnjim razvojem okvira za praćenje kvalitete. Udio zajedničke nabave je malen, a izuzetno je snažan kriterij za dodjelu utemeljen na najnižoj cijeni. Završen je sveobuhvatan pregled zdravstvenog sustava, dok su vlada krajem 2015. i parlament u ožujku 2016. donijeli rezoluciju o nacionalnom planu zdravstvene skrbi za 2016. – 2025. Rezolucija je strateški plan reforme, no prijedlozi učinkovitih obvezujućih provedbenih mjera koji su u izradi dosad nisu predstavljeni. Isto je tako i dalje nejasno hoće li se reformom rješavati glavna pitanja kao što su programi ugrađenih automatskih stabilizatora kojima bi se ublažila fluktuacija prihoda tijekom poslovnog ciklusa ili pristup uslugama odnosno njihova kvaliteta. Neprestano se odgađa donošenje zakona o dugotrajnoj skrbi i zakona o zdravstvenoj skrbi i zdravstvenom osiguranju, a trenutačni plan za njihovo donošenje u drugoj polovini 2016. čini se optimističan.

               (10)Postupno se poboljšava učinkovitost tržišta rada i stabilizirali su se socijalni uvjeti. Otvaranje radnih mjesta u znatnom je porastu, a nezaposlenost se smanjuje. Međutim stope sudjelovanja starijih i niskokvalificiranih radnika i dalje su problem. Dugotrajno nezaposleni i dalje čine više od polovine svih nezaposlenih, a znatan udio dugotrajno nezaposlenih jesu niskokvalificirani radnici ili stariji od 50 godina. Smjernice za provođenje mjera aktivne politike tržišta rada za 2016. – 2020. čine nastavak dosad provedenog pristupa, no rashodi za to područje politike i dalje su niski. U studenome 2015. doneseno je privremeno izuzeće za poslodavce od plaćanja socijalnih doprinosa novozaposlenim radnicima starijima od 55 godina. Očekuje se da će se u 2016. predstaviti daljnje mjere za produživanje radnog vijeka, uključujući prilagodbu radnog okruženja, relevantne i za održivost mirovinskog sustava. Rast plaća u skladu je s povećanjem produktivnosti te se njime nastavila pružati potpora vanjskoj konkurentnosti. U studenome 2015. parlament je donio zakon koji su predložili sindikati kojim se minimalna plaća redefinirala tako da su isključeni određeni bonusi. Kao rezultat toga udruge poslodavaca odstupile su od socijalnog sporazuma, što je znatno oslabilo socijalni dijalog.

               (11)Ostvaren je napredak u rješavanju loših kredita, premda su oni i dalje na visokoj razini u odnosu na razdoblje prije krize. Slovenija je provela nekoliko mjera politike radi poboljšavanja održivosti bankarskog sektora. Među njima je jačanje kapaciteta banaka za rješavanje loših kredita i uvođenje posebnih ciljeva za njihovo smanjenje. Slovenija je isto tako uvela nekoliko mjera za upravljanje kreditnim rizikom. Pozitivni rezultati očekuju se sredinom 2016. Međutim sanacija loših kredita i upravljanje kreditnim rizikom kratkoročno su i dalje prioriteti politika. Dovršeno je operativno i financijsko restrukturiranje velikih poduzeća, a okvirni sporazumi o restrukturiranju kontinuirano se prate. Društvo za upravljanje bankarskom imovinom (DUTB) u potpunosti je operativno, a određena je i njegova strategija za 2017. – 2022. Premda je DUTB ostvario napredak u rješavanju svojeg kreditnog portfelja, on i dalje čini znatan rizik za održivost javnih financija. U 2015. njegove su aktivnosti činile 1 % deficita opće države od 2,9 % BDP-a. Čini se da je nadzor nad aktivnostima DUTB-a nedovoljan jer su u 2015. nadležna tijela znatno podcijenila deficit DUTB-a za 0,7 % BDP-a te se čini da nisu bila svjesna razine otpisa koje provodi DUTB. Dostupni su i dodatni alati za restrukturiranje. Nakon ostvarivanja znatnog napretka u restrukturiranju velikih poduzeća Slovenija je započela restrukturiranje nekoliko MSP-ova. Banke trenutačno provode smjernice za restrukturiranje MSP-ova. Ostvaren je napredak u pristupu financiranju MSP-ova i mikropoduzeća. Međutim pristup alternativnim izvorima financiranja kao što je rizični kapital ograničen je. Mala poduzeća i dalje pretjerano ovise o kreditiranju banaka unatoč povećanoj dostupnosti duga i vlasničkih instrumenata na tržištu. Stoga je taj segment izrazito osjetljiv na kretanja kreditnog tržišta.

               (12)Posljednjih je godina usporen rast ulaganja, što ograničava gospodarske rezultate i buduće izglede za rast. Tijekom gospodarske krize došlo je do snažnog pada privatnih ulaganja, a nakon krize njihov udio u BDP-u opada. Javna ulaganja jako ovise o dinamici fondova EU-a tako da su radi stimuliranja i održavanja gospodarskog rasta potrebna produktivnija ulaganja. U Sloveniji su se u posljednje dvije godine izrazito povećala izravna strana ulaganja, što je uglavnom posljedica povećanih napora u području privatizacije. Međutim stalno razduživanje i visoka razina administrativnog opterećenja i dalje koče poslovno okruženje u Sloveniji, osobito u području građevinarstva, prostornog planiranja i porezne discipline, no također ga koče restriktivni propisi o pristupu reguliranim profesijama i njihovu obavljanju, što otežava priljev ulaganja. Lakše poslovanje u Sloveniji ovisi o jačem poslovnom povjerenju te daljnjem smanjenju neučinkovitosti javne uprave i birokracije koja proizlazi iz velikog broja zakona i podzakonskih akata te čestih promjena zakonodavstva. Provedena je oko polovina mjera za smanjenje administrativnog opterećenja utvrđenih u jedinstvenom dokumentu vlade, no odgođene su određene mjere koje se prvenstveno odnose na građevinske dozvole i prostorno planiranje.

               (13)Strategijom razvoja javne uprave 2015. – 2020. koja je donesena kao dio usklađivanja s preduvjetima za pristup europskim strukturnim i investicijskim fondovima za 2014. – 2020. obuhvaćeni su različiti portfelji, stoga je za njezinu ispravnu i pravovremenu provedbu ključna međuministarska koordinacija. U veljači 2016. vlada je donijela drugo privremeno izvješće o provedbi programa „nulte tolerancije prema korupciji”. U provedbi tog programa ostvaren je određen napredak. Međutim odgođene su određene mjere programa (zajednička javna nabava za zdravstvo, ispitivanje kaznenih djela u bankarskom sektoru i donošenje zakona o integritetu i sprečavanju korupcije). Predviđenom izmjenom zakona o integritetu i sprečavanju korupcije pružit će se mogućnost poboljšavanja funkcioniranja komisije za sprečavanje korupcije rješavanjem pitanja vjerodostojnosti i učinkovitosti njezina rada. Kad je riječ o pravosudnom sustavu, trajanje sudskih postupaka dodatno se smanjilo, a znatno se smanjio i broj neriješenih predmeta, čemu je djelomično pridonio manji broj novih predmeta. U određenoj je mjeri smanjenje isto tako posljedica promjena u postupovnom i statističkom tretmanu ovršnih predmeta. Vrhovni sud nastavlja s ažuriranjem sudskih postupaka za trgovačka društva i reformom sustavâ za upravljanje predmetima. Unatoč poboljšanom stečajnom okviru kojim se poduzećima nude veće mogućnosti reorganizacije, postupci likvidacije i dalje su dugi i neučinkoviti.

               (14)Državno uplitanje u gospodarstvo i dalje je veliko. U Sloveniji je država najveći poslodavac, upravitelj imovinom i korporativni dužnik. Kao odgovor na preporuke dane Sloveniji po tom pitanju od 2012. do 2015., izrađen je novi okvir za slovenski državni holding. Njime su obuhvaćeni strategija za upravljanje državnim vlasništvom, niz kriterija za kvalitetu imovine i plan upravljanja za 2016. Taj je sustav dopuna novom pravilniku o korporativnom upravljanju poduzećima u državnom vlasništvu koji je donesen krajem 2014. Strategijom se potvrđuje razina trenutačnog uplitanja države u gospodarstvo i prebacuje fokus na bolje rezultate poduzeća u državnom vlasništvu. Provedba izmijenjenog okvira od strane slovenskog državnog holdinga još je utoliko važnija kako bi se osiguralo razdvajanje državnog vlasništva i regulatornih funkcija od profesionalnog upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu. Time bi se, zajedno s daljnjom privatizacijom odabrane imovine, trebale smanjiti nepredviđene obveze za proračun u tom području. U skladu s planom upravljanja slovenskog državnog holdinga privatizacija NLB-a pokrenut će se u 2016.

               (15)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu slovenske ekonomske politike i objavila je u izvješću o Sloveniji za 2016. Ocijenila je i program stabilnosti, nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Sloveniji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Sloveniji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time i jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja EU-om. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku.

               (16)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje
                  11
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (17)S obzirom na detaljno preispitivanje od strane Komisije i tu ocjenu Vijeće je ispitalo nacionalni program reformi i program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 3. i 4. u nastavku,

               PREPORUČUJE Sloveniji da u 2016. i 2017. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.Nakon smanjenja prekomjernog deficita ostvariti godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2016. i 2017. Odrediti srednjoročni proračunski cilj kojim se poštuju zahtjevi Pakta o stabilnosti i rastu. Pojačati fiskalni okvir imenovanjem neovisnog fiskalnog vijeća i izmjenom zakona o javnim financijama. Dovršiti i provesti reformu sustava dugotrajne skrbi i zdravstvenog sustava, tako da većom troškovnom učinkovitosti osiguraju dugotrajnu održivost dostupne i kvalitetne skrbi. Do kraja 2017. donijeti reformu mirovinskog sustava.

               2.U suradnji sa socijalnim partnerima povećati zapošljivost niskokvalificiranih i starijih radnika, uključujući s pomoću ciljanog cjeloživotnog učenja i mjera aktivacije.

               3.Poboljšati uvjete financiranja kreditno sposobnih poduzeća, uključujući olakšavanjem trajnog rješavanja loših kredita i pristupa alternativnim izvorima financiranja. Osigurati ispravnu provedbu strategije društva za upravljanje bankarskom imovinom.

               4.Poduzeti mjere za modernizaciju javne uprave i smanjenje administrativnog opterećenja poduzeća. Poboljšati upravljanje poduzećima u državnom vlasništvu i njihovu uspješnost.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 344 final

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 i P8_TA(2016)0060

                     (5)
                  COM(2015) 690 final

                     (6)
                  COM(2015) 691 final

                     (7)
                  COM(2015) 692 final

                     (8)
                  SWD(2016) 92 final

                     (9)
                  COM(2016) 95 final

                     (10)
                  COM(2014) 494 final

                     (11)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


                      EUROPSKA
                      KOMISIJA
                                              Bruxelles, 13.5.2015.
                                              COM(2015) 270 final
                                   Preporuka za
                             PREPORUKU VIJEĆA
               o Nacionalnom programu reformi Poljske za 2015.
   i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Poljske za 2015.
HR                                                                           HR
 ---pagebreak---                                            Preporuka za
                                      PREPORUKU VIJEĆA
                         o Nacionalnom programu reformi Poljske za 2015.
          i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Poljske za 2015.
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121.
   stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja
   proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika1, a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije2,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta3,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:
   (1)      Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove
            strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanom
            usklađivanju ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u
            kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog
            rasta i konkurentnosti.
   (2)      Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o
            općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a
            21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja
            država članica. One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane
            su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama
            zapošljavanja.
   1
          SL L 209, 2.8.1997., str 1.
   2
          COM(2015) 270.
   3
          P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
HR                                               2                                                HR
 ---pagebreak---    (3)  Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku o Nacionalnom programu reformi
        Poljske za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Poljske
        za 2014.
   (4)  Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta4, čime je označen
        početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2015. Istog je dana
        Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu
        upozoravanja5, u kojem Poljsku ne smatra državom članicom za koju je potrebno
        provesti detaljno preispitivanje.
   (5)  Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja,
        ubrzanje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije kojom se
        potiče rast.
   (6)  Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Poljsku za 20156. Njime je
        ocijenjen napredak Poljske u vezi s preporukama po državama članicama
        donesenima 8. srpnja 2014.
   (7)  Poljska je 29. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015., a
        30. travnja 2015. svoj Program konvergencije za 2015. Kako bi se u obzir uzela
        njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.
   (8)  Poljska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu
        [nakon stavljanja izvan snage postupka u slučaju prekomjernog deficita u lipnju
        2015]. U svojem Programu konvergencije za 2015. vlada namjerava postupno
        smanjiti ukupni deficit s 3,2 % BDP-a na 2,7 % BDP-a u 2015. i zatim na 1,2 %
        BDP-a u 2018. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. može se smatrati da
        je prekomjerni deficit već ispravljen u 2014., što je godinu dana prije roka, uzimajući
        u obzir da se premašenje referentne vrijednosti od 3 % BDP-a objašnjava neto
        troškovima sustavne reforme mirovinskog sustava. Prema Programu konvergencije
        vlada do 2019. namjerava ostvariti srednjoročni cilj u obliku strukturnog deficita od
        1 % BDP-a. Nakon vrhunca od 51,7 % koji je dosegao u 2015., vlada udio državnog
        duga u BDP-u namjerava smanjiti na 49,1 % u 2018. Makroekonomski scenarij na
        kojem se temelje ta proračunska predviđanja djeluje uvjerljivo za 2015. i povoljno za
        2016. Na temelju cjelokupne ocjene predviđa se da će Poljska u 2015. ispuniti
        potrebno kretanje prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja jer je rast neto
        rashoda ispod referentnog mjerila. Mjere za postizanje planiranog ciljanog deficita
        od 2016. nadalje nisu dovoljno precizno utvrđene. U svjetlu Komisijine proljetne
        prognoze 2015. postoji rizik od određenog odstupanja od potrebnog kretanja
        prilagodbe u 2016. jer je strukturna prilagodba manja od zahtijevane. Stoga će u
        2016. biti potrebne daljnje mjere. Na temelju ocjene Programa konvergencije i
        uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije 2015., mišljenje je Vijeća da se
        očekuje da će Poljska općenito ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Prihodi od
        poreza mogli bi se povećati smanjenjem trenutačno raširene upotrebe smanjenih
        stopa PDV-a i povećanjem učinkovitosti porezne uprave.
   (9)  Fiskalnom okviru Poljske koristilo bi uvođenje neovisnog tijela koje bi bilo nadležno
        za ex-ante i ex- post ocjenu ispunjivanja fiskalnih pravila, ocjenu makroekonomskih i
        proračunskih predviđanja te analizu dugoročne održivosti javnih financija.
   4
       COM(2014) 902.
   5
       COM(2014) 904.
   6
       SWD(2015) 40 završna verzija.
HR                                             3                                                HR
 ---pagebreak---    (10) Poljska je krajem 2013. izmijenila sustavnu reformu mirovinskog sustava iz 1999.
        Premda je izmjena sustavne reforme mirovinskog sustava iz 1999. kratkoročno
        rasteretila proračun, njome se ne poboljšava dugoročna održivost javnih financija jer
        će kratkoročne koristi većih socijalnih doprinosa i plaćanja manjih kamata biti
        nadoknađene isplaćivanjem većih mirovina iz javnog mirovinskog stupa u
        budućnosti. Općenito, izmjena sustavne reforme mirovinskog sustava iz 1999.
        predstavlja određeni dugoročni rizik za poljske javne financije.
   (11) Povlastice povezane sa socijalnom sigurnošću dodijeljene zemljoradnicima i
        rudarima i dalje ograničavaju profesionalnu mobilnost i stvaraju znatne troškove za
        javne financije. Tim se povlaštenim programima ljude odvraća od prelaska u
        produktivnije sektore i stvara prikrivena nezaposlenost, a zbog niskih doprinosa u
        velikoj ih mjeri subvencioniraju porezni obveznici. U poljoprivrednom sektoru
        Poljske zaposleno je 11,4 % radne snage, što više nego dvostruko premašuje prosjek
        EU-a, a zaslužan je za samo 3,3 % nacionalne bruto dodatne vrijednosti. Državne
        potpore sustavu socijalne sigurnosti za zemljoradnike iznose gotovo 1 % BDP-a, dok
        one namijenjene mirovinama rudara iznose 0,5 % BDP-a. Povezanost između
        doprinosa i naknada je slaba, a doprinosi se uglavnom temelje na paušalnom iznosu.
        Zemljoradnike s viskom prihodima nije moguće sustavno isključiti iz programa te je
        stoga sustav izložen zloupotrebi. Uvođenje sustava bilježenja i ocjene prihoda
        poljoprivrednika bio bi nužan prvi korak prema reformi sustava socijalne sigurnosti
        za poljoprivrednike.
   (12) Segmentiranje tržišta rada u Poljskoj i dalje je prisutno. Broj ugovora na određeno
        vrijeme najviši je u EU-u, dok je stopa prelaska s rada na određeno na rad na
        neodređeno vrijeme niska, a razlika u plaćama najveća u EU-u. Nefleksibilne
        odredbe o otpuštanju, dugi sudski postupci i ostala opterećenja za poslodavce potiču
        upotrebu ugovora na određeno vrijeme i netipičnih ugovora o radu. Osim toga, trošak
        ugovora u okviru zakona o radu koji se smatra visokim uzrokuje pretjeranu upotrebu
        građanskopravnih ugovora (umowy cywilno-prawne), koji su poslodavcima
        zanimljivi zbog povezanih nižih doprinosa za socijalno osiguranje. Velik udio
        ugovora te vrste (ugovori povezani s nižim doprinosima) može međutim dovesti do
        smanjenja kvalitete raspoloživih radnih mjesta, osobito za mlade radnike.
        Nezaposlenost mladih visoka je, što je djelomično posljedica neravnoteže između
        kvalifikacija i vještina kandidata s jedne strane i potreba tržišta rada s druge. Stoga su
        potrebni daljnji napori kako bi se reformirao sustav strukovnog obrazovanja i
        osposobljavanja te povećala niska razina sudjelovanja u cjeloživotnom učenju.
        Sudjelovanje žena na tržištu rada i dalje je nisko. Kako bi riješila taj problem,
        Poljska je povećala dostupnost predškolskog obrazovanja, ali se i dalje nalazi među
        najmanje učinkovitim zemljama u EU-u u području dostupnosti usluga za ranu skrb
        djece.
   (13) Željeznički sektor opterećen je visokim pristojbama za pristup pruzi i
        neodgovarajućim nacionalnim financiranjem. Postupci za razvoj i provedbu
        projekata uglavnom su dugotrajni i složeni, što je posljedica regulatornog i
        administrativnog okruženja. Iako su nedavne zakonodavne promjene možda imale
        pozitivan učinak na željeznički prijevoz, nije vjerojatno da će utjecati na projekte
        ulaganja pokrenute tijekom programskog razdoblja 2007. – 2013. Međutim za
        vrijeme razdoblja 2014. – 2020. potrebno je znatno povećati financijska sredstva EU-
        a namijenjena željezničkom sektoru.
   (14) Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu poljske
        ekonomske politike, koju je objavila u okviru izvješća za 2015. Ocijenila je i
HR                                              4                                                  HR
 ---pagebreak---             Program konvergencije i Nacionalni program reformi te provedbu preporuka
            upućenih Poljskoj tijekom proteklih godina. U obzir je uzela njihov značaj za održivu
            fiskalnu i socioekonomsku politiku u Poljskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica
            EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom
            pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine
            preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku.
   (15)     Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo Program konvergencije Poljske, a njegovo
            je mišljenje7 navedeno u preporuci 1. u nastavku.
   OVIME PREPORUČUJE Poljskoj da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:
   1.       Nakon smanjenja prekomjernog deficita postići fiskalnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a
            u skladu sa srednjoročnim ciljem u 2015. i 2016. Osnovati neovisno fiskalno vijeće.
            Ograničiti upotrebu smanjenih stopa PDV-a.
   2.       Započeti postupak usklađivanja programa mirovinskog osiguranja za zemljoradnike i
            rudare s onima ostalih radnika te utvrditi raspored za postupno potpuno usklađivanje.
            Uspostaviti sustav ocjene i bilježenja prihoda poljoprivrednika.
   3.       Poduzeti mjere za smanjenje pretjerane upotrebe privremenih i građanskopravnih
            ugovora na tržištu rada.
   4.       Ukloniti prepreke ulaganju u projekte u području željeznice.
   Sastavljeno u Bruxellesu
                                                   Za Vijeće
                                                   Predsjednik
   7
          U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.
HR                                                    5                                           HR


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.5.2017.
            COM(2017) 512 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Cipra za 2017.i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Cipra za 2017.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Cipra za 2017.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Cipra za 2017.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) Europskog parlamenta i Vijeća br. 1176/2011 od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta
                  5
               , čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  6
               , u kojemu je utvrdila da je Cipar država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 9. i 10. ožujka 2017., a Vijeće donijelo 21. ožujka 2017.
                  7
               .

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Cipar bi trebao osigurati punu i pravovremenu provedbu Preporuke za europodručje koja je navedena u preporukama 1. do 5. u nastavku.

               (3)Izvješće za Cipar za 2017.
                  8
                objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Cipra u odnosu na provedbu preporuka za Cipar koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Cipra u ostvarenju svojih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, koji su također objavljeni 22. veljače 2017.
                  9
                U svojoj analizi Komisija zaključuje da na Cipru postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Naime, od ključne je važnosti rješavanje visokih razina neravnoteža u obliku privatnog, javnog i vanjskog duga te visoke razine loših kredita.

               (4)Cipar je 27. travnja 2017. dostavio svoj Program stabilnosti za 2017., a 28. travnja 2017. svoj Nacionalni program reformi za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. U Nacionalni program reformi Cipra uključene su kratkoročne i srednjoročne obveze. Konkretno, u njega su uključene mjere za smanjivanje zaduženosti privatnog sektora, poboljšanje poslovnog okruženja, olakšavanje pristupa financiranju i reformu sektora zdravstvene skrbi te se njime obvezuje na reforme javnog sektora i pravosudnog sustava. Nacionalni program reformi obuhvaća i izazove iz Izvješća za Cipar za 2017. i Preporuke za europodručje, uključujući potrebu za ponovnim pokretanjem ulaganja i osiguravanjem održivosti javnih financija. Ako se u potpunosti provedu u utvrđenom vremenskom okviru, tim bi se mjerama pomoglo Cipru u rješavanju makroekonomskih neravnoteža i provedbi preporuka za tu zemlju. Na temelju ocjene obveza Cipra koje proizlaze iz politika Komisija potvrđuje svoju prethodnu ocjenu da u ovoj fazi u okviru postupka zbog makroekonomskih neravnoteža nikakvi daljnji koraci nisu opravdani. Provedba plana reformi politika pomno će se nadzirati s pomoću posebnog praćenja.

               (5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno zakonodavstvom kojim se uređuju europski strukturni i investicijski fondovi
                  10
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka po državama članicama, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje relevantne programe u okviru strukturnih i investicijskih fondova. Komisija je dostavila dodatne smjernice o primjeni tih odredbi
                  11
               .

               (6)Na Cipar se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2017. planira proračunski suficit u nominalnom smislu u razdoblju od 2016. do 2020. (ukupni saldo tijekom programskog razdoblja oko 0,4 % BDP-a ). Planira se da će se srednjoročni proračunski cilj, odnosno uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu, ostvariti u 2017. Predviđa se da će se tijekom sljedećih godina ponovno izračunani
                  12
                strukturni saldo kontinuirano udaljavati od srednjoročnog cilja, što nije u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu. Očekuje se da će u 2016. udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 107,8 %, dok će se u 2018. smanjiti na 99,7 %, a do 2020. još do 88,8 %. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije vjerojatan je. Rizici u pogledu makroekonomskih pretpostavki navedenih u Programu stabilnosti niski su i uglavnom povezani s velikom količinom loših kredita te mogućim pogoršanjem vanjskog okruženja.

               (7)Nakon smanjenja prekomjernog deficita Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Cipru da 2016. i 2017. poštuje srednjoročni proračunski cilj Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. Cipar prema ukupnoj ocjeni ispunjava taj zahtjev u 2017. Cipru se preporučuje da 2018. i dalje bude u skladu sa svojim srednjoročnim proračunskim ciljem. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. to je u skladu s maksimalnom nominalnom stopom rasta neto primarnih državnih rashoda
                  13
                od 0,3 %, što odgovara strukturnoj prilagodbi od 0,2 % BDP-a. Ne bude li promjene u politikama, za Cipar bi prema ukupnoj ocjeni postojao rizik određenog odstupanja od tog zahtjeva u 2018. Predviđa se da će Cipar u 2017. i 2018. poštovati pravilo o dugu. Općenito, Vijeće smatra da Cipar treba biti spreman poduzeti dodatne mjere kako bi se osigurala usklađenost u 2018.

               (8)Javni se dug smanjuje, ali njegova održivost i dalje je izložena rizicima. Očekuje se da će niz novih fiskalnih mjera i kašnjenja u provedbi ključnih strukturnih reformi izazvati pogoršanje strukturnog salda i rizik od smanjivanja opsega javnih ulaganja kojima se potiče rast.

               (9)Unatoč tome što su izdaci za plaće među najvišima u europodručju (kao postotak BDP-a), ciparski javni sektor i dalje obilježava neučinkovitost. U okviru programa makroekonomske prilagodbe sa socijalnim je partnerima osmišljen i dogovoren niz reformi kojima je cilj riješiti to pitanje. One uključuju uvođenje obvezujućeg trajnog mehanizma kojim se ograničava rast plaća zaposlenika u javnom sektoru i sveobuhvatnu reformu javne uprave. Međutim pri donošenju tih zakonodavnih reformi nailazi se na prepreke, posebno nakon što je u prosincu 2016. zastupnički dom glasao protiv njega. Iako se čeka njegovo donošenje u obvezujućem obliku, mehanizam kojim se ograničava rast plaća u javnom sektoru provodi se u okviru kolektivnih ugovora o radu i primjenjuje do 2018.

               (10)Provedene su neke reforme za suzbijanje korupcije. Među ostalim, nedavno su se počele provoditi reforme za profesionalizaciju javne nabave na lokalnoj razini te zakon o financiranju političkih stranaka donesen u prosincu 2015. Ustavna izmjena kojom se omogućuje prijava imovine državnih dužnosnika donesena je 2016. Međutim tijelo za koordinaciju borbe protiv korupcije nema na raspolaganju odgovarajuće osoblje, a nedostaci povezani sa sustavom sankcija za državne službenike i dalje se ne rješavaju.

               (11)Cipar se i dalje suočava s ozbiljnim izazovima i u pogledu funkcioniranja pravosudnog sustava. Neučinkoviti sudski postupci i ograničen kapacitet uzrok su znatnih kašnjenja u obradi sudskih predmeta. Time se narušava poslovno okruženje, a posebno funkcioniranje novog stečajnog okvira i okvira za prisilnu naplatu. Oni su uvedeni radi pomoći pri smanjivanju neodrživog privatnog duga i pružanja poticaja bankama i dužnicima za dogovor o rješenjima za restrukturiranje. Unatoč tome, na djelotvornost tih alata negativno utječe niz čimbenika, uključujući prethodno navedenu neučinkovitost pravosudnog sustava, slab administrativni kapacitet i nisku razinu osviještenosti dužnika o postupcima. Mnogi su predmeti i dalje neriješeni i znatno se kasni pri izdavanju i prijenosu vlasničkih listova. Time se dodatno koče nastojanja da se smanji dug i negativno utječe na oporavak tržišta stambenih nekretnina.

               (12)Razina loših kredita smanjuje se, ali je i dalje vrlo visok, što otežava ispravno funkcioniranje bankarskog sektora i utječe na ponudu kredita realnom gospodarstvu. Banke podbacuju u ispunjavanju ciljeva restrukturiranja kredita dogovorenih sa Ciparskom središnjom bankom, što upućuje na potrebu da se poveća usmjerenost sustava i poduzmu mjere kako bi postao učinkovitiji i u većoj mjeri obvezujući, posebno s pomoću utvrđivanja ambicioznih ciljeva za smanjenje loših kredita, u skladu sa strategijama banaka za smanjenje loših kredita. Stopa ponovnog neispunjavanja obveza i dalje je visoka, što upućuje na potencijalne nedostatke u rješenjima za restrukturiranje kredita. Razine izdvajanja rezervacija za rizike povećale su se, ali su i dalje ispod prosjeka europodručja, što upućuje na potrebu da se osigura pouzdanost vrednovanja kolaterala i da se podupre primjereno osiguravanje rizika. Zbog nepostojanja sekundarnog tržišta kredita i okvira za sekuritizaciju kredita ograničeno je ubrzavanje smanjivanja financijske poluge i uklanjanja loših kredita iz bilanci banaka, što upućuje na potrebu za dodatnim regulatornim i zakonodavnim mjerama za dovršavanje alata potrebnih za lakše upravljanje bilancom banaka. Nadalje, upravljanje nadzorom osiguravajućih i mirovinskih fondova i njegov administrativni kapacitet i dalje su loši, što predstavlja rizik za financijsku stabilnost.

               (13)Nastavlja se gospodarski oporavak Cipra. Unatoč tome, potencijalan rast i dalje je slab, a koče ga ograničena provedba strukturnih reformi, prepreke ulaganjima i nedostaci u poslovnom okruženju. Inicijative kojima se povećava rast, a koje su predstavljene u akcijskom planu za rast, provode se, ali vrlo sporo. Zakonodavni prijedlog kojim se žele privući i olakšati strateška ulaganja još je u fazi nacrta. Vlada radi na poboljšanju pristupa financiranju za srednja i mala poduzeća. Kako se navodi u Nacionalnom programu reformi, radi rješavanja tog gorućeg pitanja pokrenute su neke nove ciljane inicijative. Međutim većina tih novih inicijativa o pristupu financiranju i dalje je u početnoj fazi. Napori u području privatizacije kojima je cilj privući strana ulaganja za jačanje produktivnosti nailaze na političko neodobravanje i u mnogim je slučajevima došlo do njihova zastoja. Reforma energetskog sektora može biti i važan pokretač za konkurentnost, ali su u njezinoj provedbi zabilježena kašnjenja. To se posebno odnosi na razdvajanje ciparskog nacionalnog poduzeća za proizvodnju i distribuciju električne energije i uspostavljanje novog tržišta električne energije, što i dalje ovisi o djelotvornom osiguravanju neovisnosti operatora prijenosnog sustava.

               (14)Nezaposlenost se smanjuje, ali je i dalje visoka, posebno među mladima i dugotrajno nezaposlenim osobama. Planovi za povećanje broja savjetnika u javnim službama za zapošljavanje i unapređivanje njihove specijalizacije još nisu provedeni. Nadalje, njihovo se zapošljavanje u velikom broju slučajeva provodi na temelju ugovora o radu na određeno vrijeme, što znači da se to pitanje ne rješava u strukturnom smislu. Posljedica je toga da kapaciteti još nisu dostatni da bi se odgovorilo na potrebe tražitelja posla, posebno onih koji imaju više poteškoća pri uključivanju na tržište rada, niti da bi se uspostavile mjere za osvješćivanje. Učinak aktivnog programa tržišta rada i programa dohodovne potpore i dalje nije potpun zbog ograničene ocjene kvalitete i popratnih mjera.

               (15)Na Cipru je razina potrošnje u obrazovanju i dalje iznad prosjeka EU-a. Međutim obrazovni su rezultati loši, a u odnosu na prethodne godine čak su se pogoršali. Prema rezultatima Programa međunarodnog ispitivanja znanja i vještina petnaestogodišnjih učenika iz 2015. Cipar je s obzirom na razinu osnovnih vještina u matematici, znanosti i čitanju među najniže rangiranim zemljama u EU-u. Nedavno uvedene korektivne mjere kao što su bolji sustav zapošljavanja učitelja i modernizacija školskog kurikuluma prvi su koraci u pravom smjeru, a daljnje bi mjere za dovršavanje planiranih reformi, uključujući reformu evaluacije nastavnika, mogle znatno pridonijeti poboljšanju stanja.

               (16)Problem neusklađenosti ponude i potražnje vještina na tržištu rada i dalje se većinom ne rješava, što utječe na izglede dugoročnog održivog rasta. Razina sudjelovanja srednjoškolskog strukovnog obrazovanja i osposobljavanja niska je, a relevantnost visokog obrazovanja na tržištu rada slaba, zbog čega se velik udio osoba koje su završile tercijarno obrazovanje bavi djelatnostima za koje nužno nije potrebno završeno tercijarno obrazovanje.

               (17)Ciparski sektor zdravstvene skrbi i dalje obilježava nepostojanje univerzalnog osiguranja i neučinkovitost na različitim razinama. Time se ograničava pristup odgovarajućoj i djelotvornoj skrbi. Iako je zakonodavstvo kojem je cilj izgraditi nacionalni zdravstveni sustav i osigurati veću autonomiju javnim bolnicama ključno za poboljšanje kapaciteta i povećanje troškovne učinkovitosti sektora zdravstvene skrbi, postupak donošenja tog zakonodavstva u parlamentu još je u tijeku.

               (18)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Cipra, koju je objavila u Izvješću za Cipar za 2017. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Cipru prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Cipru nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja u EU-u na način da se na razini EU-a pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (19)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje
                  14
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (20)Uzimajući u obzir Komisijino detaljno preispitivanje i ovu ocjenu, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku,

               PREPORUČUJE da Cipar 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Nastaviti s provedbom fiskalne politike u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, što znači da bi 2018. trebala i dalje biti u skladu sa svojim srednjoročnim proračunskim ciljem. Donijeti do kraja 2017. ključne zakonodavne reforme kojima bi se povećala učinkovitost javnog sektora, posebno u pogledu funkcioniranja javne uprave te upravljanja subjektima u državnom vlasništvu i tijelima lokalne vlasti.

               2.Povećati učinkovitost pravosudnog sustava s pomoću modernizacije građanskih postupaka, primjene primjerenih informacijskih sustava i veće specijalizacije sudova. Poduzeti dodatne mjere kako bi se uklonile prepreke potpunoj provedbi stečajnog okvira i okvira za prisilnu naplatu te osigurali pouzdani i brzi sustavi za izdavanje vlasničkih listova i prijenos prava povezanih s nekretninama.

               3.Ubrzati smanjivanje loših kredita utvrđivanjem povezanih kvantitativnih i vremenski ograničenih ciljeva za banke i osiguravanjem točnog vrednovanja kolaterala u svrhu izdvajanja rezervacija. Stvoriti uvjete za funkcionalno sekundarno tržište loših kredita. Integrirati i pojačati nadzor osiguravajućih društava i mirovinskih fondova.

               4.Ubrzati provedbu akcijskog plana za rast, s posebnim naglaskom na ubrzavanju strateških ulaganja i poboljšanju pristupa financiranju te nastaviti do kraja 2017. provedbu plana privatizacije. Provesti vlasničko razdvajanje ciparskog nacionalnog poduzeća za proizvodnju i distribuciju električne energije do kraja 2017.

               5.Ubrzati reforme usmjerene na povećanje kapaciteta javnih službi za zapošljavanje i na poboljšanje kvalitete provedbe aktivnih politika tržišta rada. Dovršiti reformu obrazovnog sustava, uključujući evaluaciju nastavnika, kako bi se poboljšala njegova relevantnost i uspješnost u odnosu na tržište rada. Donijeti zakonodavstvo za reformu bolnica i univerzalno zdravstveno osiguranje do kraja 2017.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 512 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 i P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  SL C92/01, 24.3.2017., str. 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 78 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Članak 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006, SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (13)
                  Neto državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok su jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani netirane.

                     (14)
                  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.5.2017.
            COM(2017) 515 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2017.i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Luksemburga za 2017.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2017.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Luksemburga za 2017.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta
                  4
               , čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  5
               , u kojemu je utvrdila da Luksemburg nije država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 9. i 10. ožujka 2017., a Vijeće donijelo 21. ožujka
                  6
               .

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Luksemburg bi trebao osigurati punu i pravovremenu provedbu Preporuke za europodručje koja je navedena u preporuci 2. u nastavku.

               (3)Izvješće za Luksemburg za 2017.
                  7
                objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Luksemburga u odnosu na provedbu preporuka za Luksemburg koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Luksemburga u ostvarenju svojih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (4)Luksemburg je 28. travnja 2017. dostavio svoj Nacionalni program reformi za 2017. i svoj Program stabilnosti za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno zakonodavstvom kojim se uređuju europski strukturni i investicijski fondovi
                  8
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka po državama članicama, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje relevantne programe u okviru strukturnih i investicijskih fondova. Komisija je dostavila dodatne smjernice o primjeni tih odredbi
                  9
               .

               (6)Na Luksemburg se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2017. planira smanjenje ukupnog suficita sa 1,6 % BDP-a u 2016. na 0,2 % BDP-a u 2017., nakon čega slijedi stabilno povećanje i postizanje suficita od 1,2 % BDP-a u 2021. Srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 0,5 % BDP-a, i dalje će se ispunjavati s pozitivnom razlikom tijekom programskog razdoblja. Prema programu stabilnosti očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u i dalje biti znatno ispod referentne vrijednosti od 60 % BDP-a iz Ugovora. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerojatan je, uz iznimku 2018., kada je izrazito povoljan, i 2021., kada je izrazito oprezan. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. predviđa se da će strukturni saldo zabilježiti suficit od 0,4 % BDP-a u 2017. i 0,1 % BDP-a u 2018., što je uglavnom u skladu s programom stabilnosti i iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Općenito, Vijeće smatra da se predviđa da će Luksemburg 2017. i 2018. ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (7)S obzirom na predviđeno povećanje troškova povezanih sa starenjem zabrinutost u pogledu dugoročne fiskalne održivosti i dalje je prisutna. U okviru mirovinske reforme iz 2012. praćenje i ocjenjivanje održivosti mirovinskog sustava trebalo bi provoditi svakih pet godina od donošenja reforme. Vlada je prvo ocjenjivanje odlučila provesti ranije, u 2016. Iako je revizijom utvrđeno da mirovinski sustav i dalje redovito ostvaruje višak, čime je omogućeno nakupljanje znatnih mirovinskih pričuva, očekuje se da će mirovinski sustav od 2023. bilježiti negativan saldo. Prema novim revidiranim Eurostatovim projekcijama stanovništva predviđeno povećanje stanovništva bit će manje nego što se prethodno očekivalo. To će utjecati na stopu ovisnosti, koja će se povećati brže nego što se prethodno očekivalo, i uzrokovati veće predviđeno povećanje javnih rashoda za mirovine. Nije zabilježen napredak u usklađivanju zakonske dobi za umirovljenje sa životnim vijekom, kako je prethodno preporučilo Vijeće. Luksemburg se ističe kao jedina država članica u kojoj nije predviđeno povećanje zakonske dobi za umirovljenje za razdoblje 2013. – 2060. U Luksemburgu se do 2060. očekuje najveće povećanje udjela stanovništva koje ovisi o državnom financiranju u Uniji. U pogledu ranog umirovljenja Luksemburg je ostvario ograničen napredak. U srpnju 2015. parlamentu je predstavljen nacrt zakona kojim se mijenjaju pravila povezana s ranim umirovljenjem, a njegovo je donošenje još u tijeku. Rano umirovljenje općenito je i dalje raširena pojava, a poticaji za dulji radni vijek još uvijek su ograničeni. S obzirom na reviziju demografskih prognoza Luksemburg se suočava s daljnjim rizicima u vezi s rashodima za dugotrajnu skrb. Njihov udio u BDP-u već je jedan od najviših među državama članicama, a očekuje se da će se do 2060. povećati sa 1,5 % na 3,2 % BDP-a (što jeviše nego dvostruko povećanje u odnosu na trenutačnu razinu). U parlamentu se još raspravlja o projektu reforme osiguranja dugotrajne skrbi.

               (8)Luksemburška tijela donijela su sveobuhvatnu poreznu reformu koja je stupila na snagu u siječnju 2017. Reformom su se uvele izmjene uglavnom u području izravnog oporezivanja za pojedince i poduzeća, kojima se željelo postupno smanjiti stopu poreza na dobit poduzeća (radi povećanja konkurentnosti) i povećati progresivnost poreza na osobni dohodak (radi veće pravednosti). Istodobno se povećanjem određenih poreznih rashoda može izazvati rizik od smanjenja porezne osnovice. Kako bi se povećala predvidivost poreznih prihoda, potrebno je dodatno proširiti poreznu osnovicu. To bi se posebno moglo postići revizijom postojećih niskih poreza na nekretnine i većim iskorištavanjem alternativnih izvora. To bi moglo uključivati i osiguravanje veće usklađenosti između poreza za zaštitu okoliša i ciljeva povezanih s diversifikacijom gospodarstva.

               (9)Luksemburška tijela nastoje diversificirati gospodarstvo, uzimajući pritom u obzir rizike povezane s velikom ovisnošću o financijskom sektoru. Smanjenje oslanjanja gospodarstva na financijski sektor i dalje je najvažniji dugoročni izazov. Radi suočavanja s tim izazovom potrebno je prenijeti analizu diversifikacije u posebne mjere s jasno određenim rokovima. S obzirom na visoku razinu troškova rada u zemlji djelatnosti s višom dodanom vrijednošću pružaju potencijal za poticanje alternativnih izvora rasta. Stoga uspješna diversifikacija gospodarstva Luksemburga uvelike ovisi o sektorima koji su manje osjetljivi na razine troška rada. Ti se sektori uglavnom temelje na istraživanjima i inovacijama, koje karakterizira izrazita usmjerenost na tehnologiju i znanje. Smanjenjem ili uklanjanjem prepreka ulaganju i inovacijama koje ograničavaju gospodarski razvoj oslobodio bi se potencijal za inovacije i doprinijelo diversifikaciji. Dok su javna ulaganja iznad prosjeka europodručja, privatna ulaganja podbacuju. Održavanje visoke razine ulaganja nužno je za očuvanje izgleda za rast.

               (10)Daljnjim bi se proširenjem već uspješnog sektora nefinancijskih usluga moglo doprinijeti diversifikaciji gospodarstva. U sektoru poslovnih usluga i dalje postoje velike regulatorne prepreke, posebno za računovođe, arhitekte, inženjere i odvjetnike. Za sve te profesije stopa poslovnih prihoda niža je od prosjeka za EU i prosječne stope za cjelokupno gospodarstvo. Stoga bi ograničenja u tim zanimanjima mogla biti štetna za konkurentnost poduzeća u Luksemburgu. Te prepreke uključuju široki opseg poslova rezerviranih za arhitekte, rezerviranje jednostavnih zadataka kao što su obračun plaća ili priprema poreznih prijava za visokokvalificirane stručnjake, rezerviranje poslova pružanja pravnog savjeta za odvjetnike te obveze u pogledu pravnog oblika i vlasničke strukture, pravila o nespojivosti i multidisciplinarna ograničenja za odvjetnike koja bi mogla biti nerazmjerna u odnosu na temeljna načela, kao što je profesionalna neovisnost, i odgovarajuće nadzorne mehanizme.

               (11)Kako bi se izbjegli negativni učinci, potrebne su ciljane aktivne politike tržišta rada i programi cjeloživotnog učenja, posebno za starije radnike, čija je stopa zaposlenosti i dalje među najnižima u EU-u. Donesene su mjere za povećanje mogućnosti njihova zapošljavanja i povezanosti s tržištem rada. Od 1. siječnja 2016. provodi se zakon o reklasifikaciji radnika s radnim invaliditetom, čime se povećava mogućnost da ti radnici duže ostanu na tržištu rada. Međutim sveobuhvatna strategija, temeljena na savjetovanju sa socijalnim partnerima, još nije predložena. ,,Starosni pakt“, nacrt zakona koji je podnesen Parlamentu u travnju 2014. i kojim se želi potaknuti poduzeća s više od 150 zaposlenika da zadrže starije radnike, još nije donesen. Za uspjeh takvih politika i dalje će biti važne mogućnosti za usavršavanje s pomoću ciljanih aktivnih politika tržišta rada i cjeloživotnog učenja za podršku starijim radnicima. Ulaganje u vještine ključno je kako bi se u potpunosti iskoristile prednosti digitalizacije i zadržala konkurentnost.

               (12)Znatan paket mjera donesen je kako bi se riješio problem nedostatne ponude nekretnina, ali njegov stvarni učinak tek će se utvrditi. Čini se da je nemogućnost pristupa građevinskom zemljištu, koje je uglavnom u vlasništvu privatnih osoba, jedna od glavnih prepreka povećanju stambene ponude. Ograničena stambena ponuda uz solidnu potražnju dovela je do trajnog povećanja cijena stambenih nekretnina. To doprinosi objašnjenju trenda sve veće zaduženosti kućanstava, koja je uglavnom hipotekarnog tipa. Nadalje, unatoč znatnim ulaganjima u prometnu infrastrukturu, rješavanje problema zagušenja prometa i dalje je izazov. Tome je uzrok i činjenica da se moderne radne prakse, kao što je rad na daljinu, u slučaju prekograničnih radnika destimuliraju fiskalnim politikama susjednih zemalja. Izazovi povezani sa stambenim nekretninama i mobilnošću vjerojatno će činiti dodatnu prepreku za diversifikaciju gospodarstva i povećanje konkurentnosti. Mogli bi biti i prepreka privlačenju visokokvalificiranih radnika na tržište rada.

               (13)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Luksemburga i objavila je u Izvješću za Luksemburg za 2017. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Luksemburgu prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Luksemburgu nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja u EU-u na način da se na razini EU-a pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (14)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program stabilnosti i smatra
                  10
                da se očekuje da će Luksemburg ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu,

               PREPORUČUJE da Luksemburg 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Povećati diversifikaciju gospodarstva, među ostalim uklanjanjem prepreka ulaganju i inovacijama. Ukloniti regulatorna ograničenja u sektoru poslovnih usluga.

               2.
                     Osigurati dugoročnu održivost mirovinskog sustava, ograničiti rano umirovljenje i povećati stopu zapošljavanja starijih osoba.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 515 final

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 i P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01

                     (7)
                  SWD(2017) 81 final.

                     (8)
                  Članak 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006, SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.