title: Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike оd 27. svibnja 2020. o praćenju utjecaja moratorija na dugove na financijsku stabilnost, te sustava državnih jamstava i drugih mjera fiskalne prirode poduzetih radi zaštite realnog gospodarstva kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 (ESRB/2020/8) 2020/C 249/01

text:
               29.7.2020

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 249/1

      PREPORUKA EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE
      оd 27. svibnja 2020.
      o praćenju utjecaja moratorija na dugove na financijsku stabilnost, te sustava državnih jamstava i drugih mjera fiskalne prirode poduzetih radi zaštite realnog gospodarstva kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19
      (ESRB/2020/8)
      (2020/C 249/01)
      OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      Uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a osobito njezin članak 3. stavak 2. točke (b), (d) i (f) te članke 16. do 18.,
      uzimajući u obzir Odluku ESRB/2011/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 20. siječnja 2011. o donošenju Poslovnika Europskog odbora za sistemske rizike (2), a osobito njezin članak 15. stavak 3. točku (e) i članke od 18. do 20.,
      budući da:

                  (1)

                  Izbijanje pandemije koronavirusa (COVID-19) te nastavna provedba mjera suzbijanja, predstavljaju ozbiljan šok bez presedana za europska gospodarstva. Države članice uvode moratorije na dugove i sustave državnih jamstava te druge mjere fiskalne prirode kako bi zaštitile nefinancijska društva i domaćinstva od učinaka pandemije. Dok su ove mjere usmjerene na nefinancijski sektor, ipak imaju posljedice na financijsku stabilnost.

                  (2)

                  Učinkovitost ovih mjera u smislu očuvanja financijske stabilnosti ovisit će o njihovim razmjerima i obilježjima. Mjere je potrebno pažljivo pratiti na nacionalnoj razini kako bi se mogle pravovremeno prilagoditi, koristeći fleksibilnost koju pruža privremeni Okvir Unije za državne potpore, u cilju potpore gospodarstvu u kontekstu izbijanja bolesti COVID-19 (3).

                  (3)

                  S obzirom na visoku razinu integriranosti gospodarstava država članica, različite mjere koje provodi jedna država članica imat će utjecaj na ostale države članice kroz pozitivna ili negativna prelijevanja, Ova prelijevanja treba uzeti u obzir u sveobuhvatnoj procjeni utjecaja na financijsku stabilnost cijele Unije mjera koje poduzimaju nacionalna tijela za zaštitu realnog gospodarstva kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19.

                  (4)

                  Osiguravanje učinkovitosti nacionalnih mjera u osiguravanju financijske stabilnosti zahtijeva pomno praćenje i suradnju između nacionalnih makrobonitetnih tijela i nacionalnih fiskalnih i nadzornih tijela, u skladu s njihovim nadležnostima. Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) je 14. svibnja 2020. uputio dopis nacionalnim fiskalnim tijelima Unije ohrabrujući intenzivniji dijalog od rane faze između nadležnih tijela na nacionalnoj razini (4).

                  (5)

                  ESRB je odgovoran za makrobonitetni nadzor nad financijskim sustavom unutar Unije te doprinosi ublažavanju i sprečavanju sistemskih rizika. U tu svrhu, ESRB namjerava pratiti i redovito raspravljati o utjecajima nacionalnih mjera uvedenih radi zaštite realnog gospodarstva kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 na financijsku stabilnost na razini Unije. ESRB se namjerava posebno usredotočiti na prekogranične i međusektorske implikacije. Ovaj nadzor treba nastaviti dokle god postoji potencijalni utjecaj ovih mjera na financijsku stabilnost Unije.

                  (6)

                  Nadzor utjecaja takvih mjera na financijsku stabilnost na razini Unije zahtijevat će da nacionalna makrobonitetna tijela izvještavaju o relevantnim informacijama. Zahtjevi ESRB-a za relevantnim informacijama od tih tijela trebali bi uzeti u obzir načelo proporcionalnosti i izbjegavati udvostručavanje izvještajnih zahtjeva usredotočujući se na informacije koje nisu dostupne iz drugih izvora.

                  (7)

                  ESRB namjerava dopuniti i poboljšati praćenje i procjenu koja se provodi na nacionalnoj razini. Cilj ESRB-a je potaknuti razmjenu iskustava i rano utvrđivanje prekograničnih i međusektorskih pitanja. U kasnijoj će fazi zauzeti i koordinirani pogled na pristupe za postupno ukidanje mjera. U te svrhe, ESRB namjerava uspostaviti kanal za povratne informacije kako bi se omogućila razmjena informacija između tijela koja podnose izvješća.

                  (8)

                  Ova preporuka ne stvara nove izvještajne zahtjeve za industriju financijskih usluga. ESRB bi se za pribavljanje informacija, trebao osloniti na izvještavanje nacionalnih makrobonitetnih tijela o informacijama koje su prikupljene u svrhu njihovog nacionalnog praćenja, a koja bi se pak oslanjala na izvještavanje nacionalnih fiskalnih tijela i vladinih agencija koje sudjeluju u donošenju takvih mjera. ESRB bi se također trebao osloniti na podatke koje su prikupile institucije članice, posebno Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo, Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje, Europska središnja banka i Jedinstveni sanacijski odbor.

                  (9)

                  Ova Preporuka je bez utjecaja na ovlasti u području monetarne politike središnjih banaka u Uniji.

                  (10)

                  Preporuke ESRB-a objavljuju se nakon što su adresati obaviješteni i nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće Europske unije o svojoj namjeri izdavanja preporuke te omogući Vijeću da reagira,

            DONIO JE OVU PREPORUKU:
      ODJELJAK 1.

         PREPORUKE

         Preporuka A - Nacionalno praćenje utjecaja na financijsku stabilnost mjera poduzetih radi zaštite realnog gospodarstva kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19

      Nacionalnim makrobonitetnim tijelima se preporuča praćenje i procjena utjecaja na financijsku stabilnost mjera povezanih s bolešću COVID-19 koje su poduzele njihove države članice radi zaštite realnog gospodarstva, kao što su moratorij na dugove i sustavi državnih jamstava i druge mjere fiskalne prirode. U tu svrhu preporuča se da nacionalna makrobonitetna tijela prate značajke i primjenu ovih mjera, kao i moguće utjecaje na financijsku stabilnost koristeći ključne pokazatelje, poput sljedećih:

                  (a)

                  Značajke i primjena mjera: posebno opseg; vrste financijske potpore (poput moratorija na dugove, jamstava za zajmove, subvencioniranih zajmova ili udjela u kapitalu); korisnici i uvjeti za prihvatljivost; trajanje; i informacije o korištenju mjere (npr. opseg i broj primljenih i prihvaćenih zahtjeva).

                  (b)

                  Posljedice za financijsku stabilnost: posebno protok kredita realnom gospodarstvu; likvidnost, solventnost i zaduženost nefinancijskog sektora; i financijska stabilnost financijskih institucija, uključujući uočene i očekivane trendove neprihodonosnih zajmova i sposobnost ispunjavanja zahtjeva za likvidnošću i kapitalnih zahtjeva.

         Preporuka B - Izvještavanje nacionalnih makrobonitetnih tijela ESRB-u

      Nacionalnim makrobonitetnim tijelima preporučuje se da ESRB-u redovito dostavljaju informacije potrebne ESRB-u za praćenje i procjenu utjecaja nacionalnih mjera iz Preporuke A na financijsku stabilnost Unije. Ovo bi trebalo uključivati informacije potrebne za praćenje i procjenu prekograničnih i međusektorskih učinaka, koje su na raspolaganju nacionalnim makrobonitetnim tijelima putem postojećih aranžmana o izvještavanju s financijskim institucijama i sve dodatne informacije koje su dostupne od strane fiskalnih vlasti i drugih vladinih agencija koje sudjeluju u donošenju mjera.
      ODJELJAK 2.

         PROVEDBA

      1.   Definicije

      Za potrebe ove Preporuke primjenjuje se sljedeća definicija:

                  (a)

                  „Nacionalno makrobonitetno tijelo” znači nacionalno tijelo s ciljevima, mehanizmima, zadaćama, ovlastima, instrumentima, zahtjevima za odgovornost i drugim značajkama iz Preporuke ESRB/2100/3 Europskog odbora za sistemske rizike (5) ili, kada takvo tijelo nije uspostavljeno, imenovano tijelo u skladu s glavom VII. poglavljem 4. Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (6) ili članka 458 stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7).

            2.   Kriteriji za provedbu

                  1.

                  Sljedeći kriteriji primjenjuju se na provedbu Preporuka A i B:

                              (a)

                              trebalo bi uzeti u razmatranje načelo proporcionalnosti, uzimajući u obzir cilj i sadržaj svake preporuke.

                  2.

                  Sljedeći kriteriji primjenjuju se na provedbu Preporuke B:

                              (a)

                              Prvo izvješće treba dostaviti do 31. srpnja 2020.

            3.   Obrasci za izvještavanje

      Kako bi osigurao koordinaciju izvješćivanja u skladu s Preporukom B, ESRB će do 30. lipnja 2020. objaviti relevantne obrasce.
      4.   Vremenski raspored za praćenje

      U skladu s člankom 17. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1092/2010 adresati moraju obavijestiti Europski parlament, Vijeće, Komisiju i ESRB o radnjama poduzetim kao odgovor na ovu preporuku ili obrazložiti svako nepostupanje. Obavijesti se moraju poslati u skladu sa sljedećim vremenskim rasporedom.
      1.   Preporuka A

      Do 31. srpnja 2020. od adresata se zahtijeva da Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u dostave obrazac iz Priloga o provedbi Preporuke A.
      2.   Preporuka B

      Do 31. prosinca 2020. od adresata se zahtijeva da Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji i ESRB-u dostave obrazac iz Priloga o provedbi Preporuke B.
      5.   Izmjene preporuke

      Opći odbor će odlučiti kada je potrebno izmijeniti ovu Preporuku. Takve izmjene posebno uključuju trajanje nadzora i izvještavanje u Preporukama A i B.
      6.   Praćenje i procjena

                  1.

                  Opći odbor će procijeniti radnje i opravdanja o kojima adresati podnose izvješća i, prema potrebi, može utvrditi da se nije postupilo u skladu s ovom Preporukom i da adresat nije dao odgovarajuće obrazloženje za svoje nepostupanje.

                  2.

                  Metodologija utvrđena u Priručniku o procjeni usklađenosti s preporukama ESRB-a (8), u kojoj se opisuje postupak za procjenu usklađenosti s preporukama ESRB-a, neće se primjenjivati.

         Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 27. svibnja 2020.

               Voditelj Tajništva ESRB-a,

               u ime Općeg odbora ESRB-a

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

         (2)  SL C 58, 24.2.2011., str. 4.

         (3)  Komunikacija Komisije, Privremeni okvir za mjere državnih potpora za potporu gospodarstvu u trenutnoj pandemiji bolesti COVID-19 (2020/C 91 I/01) (SL C 91 I, 20.3.2020., str. 1.), i srodni dokumenti o pravilima o državnoj potpori i koronavirusu dostpuni na https://ec.europa.eu/competition/state_aid/what_is_new/covid_19.html.

         (4)  Vidjeti dopis od 14. svibnja 2020. koji je predsjednik ESRB-a uputio predsjedniku i članovima Vijeća za ekonomske i financijske poslove, dostupno na:
      https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/esrb.letter200514_ESRB_work_on_implications_to_protect_the_real_economy~e67a9f48ca.en.pdf

         (5)  Preporuka ESRB/2011/3 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. prosinca 2011. o makrobonitetnim ovlaštenjima nacionalnih tijela (SL C 41, 14.2.2012., str. 1.).

         (6)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

         (7)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

         (8)  Priručnik o procjeni usklađenosti s preporukama ESRB-a, travanj 2016., dostupno na https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/recommendations/160502_handbook.en.pdf

         PRILOG

            Obavijest o radnjama poduzetima kao odgovor na preporuku

         1.   Podaci o adresatu

                     Preporuka

                     Zemlja adresata

                     Institucija

                     Ime i podaci za kontakt davatelja podataka

                     Datum obavijesti

               2.   Obavijest o radnjama

                     Preporuka

                     Jeste li usklađeni? (da/ne/nije primjenjivo)

                     Opis radnji poduzetih u cilju osiguranja usklađenosti

                     Obrazloženje za djelomičnu usklađenosti ili neusklađenost

                     Preporuka A

                     Preporuka B

               3.   Napomene

                     1.

                     Ovaj se obrazac upotrebljava za komunikaciju propisanu člankom 17. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1092/2010.

                     2.

                     Svaki adresat trebao bi putem Tajništva ESRB-a podnijeti ispunjeni obrazac ESRB-u u elektroničkom obliku putem DARWIN-a u za to namijenjenu mapu ili e-poštom na adresu notifications@esrb.europa.eu. Tajništvo ESRB-a organizirat će prijenos komunikacija Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji na agregiranoj osnovi.

                     3.

                     Očekuje se od adresata da će dostaviti sve relevantne informacije u vezi s provedbom preporuke i kriterijima za provedbu, uključujući informacije o sadržaju i vremenu poduzetih radnji.

                     4.

                     Ako se adresat samo djelomično uskladi, trebao bi dostaviti cjelovito objašnjenje opsega neusklađenosti, kao i druge pojedinosti o djelomičnoj usklađenosti. U objašnjenju bi trebalo jasno navesti odgovarajuće dijelove preporuke s kojima adresati nisu usklađeni.


title: Preporuka Vijeća (EU) 2021/119 od 1. veljače 2021. o izmjeni Preporuke (EU) 2020/1475 o koordiniranom pristupu ograničavanju slobodnog kretanja kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 (Tekst značajan za EGP)

text:
               2.2.2021

               HR

               Službeni list Europske unije

               LI 36/1

      PREPORUKA VIJEĆA (EU) 2021/119
      od 1. veljače 2021.
      o izmjeni Preporuke (EU) 2020/1475 o koordiniranom pristupu ograničavanju slobodnog kretanja kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19
      (Tekst značajan za EGP)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 21. stavak 2., članak 168. stavak 6. i članak 292. prvu i drugu rečenicu,
      uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
      budući da:

                  (1)

                  Vijeće je 13. listopada 2020. donijelo Preporuku Vijeća (EU) 2020/1475 o koordiniranom pristupu ograničavanju slobodnog kretanja kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 (1). U Preporuci je utvrđen koordinirani pristup u sljedećim ključnim područjima: primjeni zajedničkih kriterija i pragova pri donošenju odluka o uvođenju ograničenja slobodnog kretanja, mapiranju opasnosti od prenošenja bolesti COVID-19 na temelju dogovorenog kôda u boji te koordiniranog pristupa u pogledu mjera, ako postoje, koje se mogu na odgovarajući način primijeniti na osobe koje se kreću između područjâ, ovisno o razini rizika od prijenosa u tim područjima.

                  (2)

                  Na temelju kriterija i pragova utvrđenih u toj preporuci Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti jednom tjedno objavljuje kartu država članica podijeljenih na regije kako bi državama članicama pružio potporu u donošenju odluka (2).

                  (3)

                  Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 15. te preporuke, s obzirom na razvoj epidemiološke situacije Komisija bi uz podršku Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti trebala redovito ocjenjivati kriterije, potrebe za podacima i pragove navedene u ovoj Preporuci, među ostalim i potrebu za razmatranje drugih kriterija ili prilagodbu pragova, te svoje zaključke proslijediti Vijeću na razmatranje, zajedno s prijedlogom izmjene Preporuke.

                  (4)

                  Dva čimbenika utječu na trenutačni razvoj pandemije. S jedne strane, od početka 2021. provodi se masovno cijepljenje, a milijuni Europljana već su cijepljeni protiv bolesti COVID-19. Međutim, kako je navedeno u Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću Zajednički do pobjede nad bolešću COVID-19 (3), dokle god broj zaraženih raste i sve dok cijepljenih ne bude onoliko koliko je potrebno za preokret tijeka pandemije, i dalje će biti potrebna stalna budnost, zdravstvene kontrole i mjere za suzbijanje zaraze. Konkretno, EU i države članice sada moraju djelovati kako bi ograničili rizik od potencijalno težeg trećeg vala infekcija koji bi karakterizirale nove varijante virusa SARS-CoV-2, koje su lakše prenosive i koje su već prisutne u Europi.

                  (5)

                  Nedavna pojava novih varijanti virusa ozbiljno zabrinjava. Zasad nema dokaza da uzrokuju teže oblike bolesti, ali čini se da je njihova prenosivost veća za 50–70 %. (4) To znači da se virus može lakše i brže širiti, i još više povećati opterećenje ionako preopterećenih zdravstvenih sustava. To je vjerojatan uzrok znatnog povećanja broja slučajeva u većini država članica proteklih tjedana.

                  (6)

                  U posljednjoj procjeni rizika poveznog sa širenjem novih varijanti virusa SARS-CoV-2 koje izazivaju zabrinutost u EU-u/EGP-u (5) Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti navodi da je rizik povezan s unošenjem i širenjem unutar zajednice tih varijanti visok/vrlo visok.

                  (7)

                  Kao mogućnost za suzbijanje tog rizika Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti preporučuje da se izbjegavaju neobvezna putovanja kako bi se usporilo unošenje i širenje novih varijanti virusa SARS-CoV-2 koje izazivaju zabrinutost. Uz preporuke o izbjegavanju neobveznih putovanja i ograničenja putovanja za zaražene osobe, trebalo bi zadržati i mjere povezane s putovanjem kao što su testiranje i karantena putnika, posebno za putnike iz područja u kojima je zabilježena veća incidencija novih varijanti. Ako ni sekvenciranje nije dostatno za isključivanje mogućnosti veće incidencije novih varijanti, u skladu sa smjernicama Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti o genomskom sekvenciranju, trebalo bi razmotriti i razmjerne mjere za putovanja iz područja u kojima postoji stalna visoka razina prijenosa unutar zajednice.

                  (8)

                  S obzirom na preporuke Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti, Preporuku (EU) 2020/1475 trebalo bi izmijeniti.

                  (9)

                  Kako bi se uzela u obzir vrlo visoka stopa prisutnosti zaraze unutar zajednice, koja bi mogla biti povezana s većom zaraznošću novih zabrinjavajućih varijanti, trebalo bi uvesti novu boju – tamnocrvenu – za kartu koju svaki tjedan objavljuje Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti. Tom bi se bojom označavalo područja u kojima je vrlo visoka incidencija virusa, među ostalim i zato što su prisutne zaraznije varijante koje izazivaju zabrinutost.

                  (10)

                  Države članice trebale bi također uzeti u obzir prevalenciju novih varijanti virusa SA RS-CoV-2 koje izazivaju zabrinutost, vodeći računa o razini sekvenciranja genoma koje provode druge države članice. U Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću Zajednički do pobjede nad bolešću COVID-19 naglašena je potreba da države članice hitno povećaju sekvenciranje genoma i provode ga u 5–10 % pozitivnih nalaza, ako treba i korištenjem kapaciteta Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti, kako bi se utvrdilo širenje pojedinih varijanti i otkrila pojava novih.

                  (11)

                  Visoka stopa prisutnosti zaraze unutar zajednice u većini država članica znači da će putovanja i dalje biti poseban problem. Sve dok se epidemiološka situacija bitno ne popravi, građane treba snažno odvraćati od svih putovanja koja nisu nužna, a posebno od putovanja u područja visokog rizika i iz njih, osobito s obzirom na pojavu novih varijanti. S obzirom na to da je opasnost od zaraze ili prenošenja slična bez obzira na to jesu li putovanja prekogranična ili unutar nacionalnog područja, države članice trebale bi osigurati usklađenost mjera koje se primjenjuju na te dvije kategorije putovanja kada ona nisu nužna.

                  (12)

                  U usmenim zaključcima tijekom videokonferencije članova i članica Europskog vijeća 21. siječnja 2021. (6) predsjednik Europskog vijeća napomenuo je da granice trebaju ostati otvorene kako bi se osiguralo funkcioniranje jedinstvenog tržišta, uključujući protok osnovnih dobara i usluga. Ne bi trebalo uvoditi neselektivne zabrane putovanja. Međutim, kako bi se ograničilo širenje virusa možda će biti potrebne mjere ograničavanja neobveznih putovanja unutar EU-a. S obzirom na rizike od novih varijanti virusa, možda će biti potrebno da Vijeće preispita svoju preporuku o putovanjima unutar EU-a i neobveznim putovanjima u EU, ne mijenjajući pri tome načela na kojima se ona temelji.

                  (13)

                  Svrha koordiniranog pristupa je izbjegavanje ponovnog uvođenja graničnih kontrola unutar Unije. Zatvaranje granica, opća zabrana putovanja ili ukidanje letova te zabrana kopnenog i pomorskog prijevoza nisu opravdani, budući da su ciljane mjere, kao što su obvezna karantena ili testiranje, dovoljno djelotvorne i uzrokuju manje poremećaja. Sustav „zelenih traka” (7) trebao bi omogućiti održavanje prometnih tokova, posebno u smislu osiguravanja slobodnog kretanja robe i usluga te izbjegavanja poremećaja u lancu opskrbe.

                  (14)

                  Pri svim ograničenjima slobodnog kretanja osoba moraju se i dalje poštovati opća načela prava Unije, a osobito načela proporcionalnosti i nediskriminacije, uključujući nediskriminaciju na temelju državljanstva. Sve poduzete mjere stoga ne bi trebale prelaziti ono što je nužno za očuvanje javnog zdravlja. Jasno, pravodobno i potpuno informiranje javnosti ključno je kako bi se osigurala predvidivost, pravna sigurnost i poštovanje mjera od strane građana. Ograničenja bi trebalo primjereno provoditi, a sve sankcije trebale bi biti djelotvorne i proporcionalne.

                  (15)

                  Odbor za zdravstvenu sigurnost postigao je 11. siječnja 2021. dogovor o preporukama za zajedničko stajalište Unije u pogledu mjera izolacije za oboljele od bolesti COVID-19 i karantene za osobe koje su s njima bile u kontaktu te putnike. Države članice bi se pri uvođenju karantene za putnike trebale držati preporuka Odbora za zdravstvenu sigurnost (8). Među ostalim, ako se propisuje obveza karantene za dolaske iz visokorizičnih područja, trebalo bi razmotriti mogućnost skraćivanja trajanja karantene u slučaju negativnog rezultata testa obavljenog pet do sedam dana nakon ulaska u zemlju, osim ako se kod putnika pojave simptomi.

                  (16)

                  S obzirom na povećane kapacitete za testiranje na bolest COVID-19, Preporuku 2020/1475 trebalo bi izmijeniti kako bi države članice imale mogućnost da od putnika koji dolaze iz područja koja nisu u „zelenoj” kategoriji zatraže testiranje prije polaska.

                  (17)

                  S obzirom na visoku stopu prisutnosti zaraze unutar zajednice u područjima koja će prema novoj kategorizaciji biti „tamnocrvena”, za osobe koje dolaze iz tih područja, ako je riječ o neobveznim putovanjima, trebalo bi propisati obvezu testiranja prije polaska i karantenu nakon dolaska na odredište, u skladu s preporukama Odbora za zdravstvenu sigurnost. Ako mjesto karantene nije njihovo boravište, trebalo bi osigurati odgovarajuće uvjete u objektima koji se koriste za karantenu, uključujući zaštitu i skrb za djecu u skladu sa smjernicama Svjetske zdravstvene organizacije (9).

                  (18)

                  Ako osobe koje se vraćaju u državu članicu boravišta nisu mogle obaviti testiranje prije polaska, trebalo bi im dopustiti testiranje nakon dolaska, kako ih se ne bi sprečavalo da se vrate kući.

                  (19)

                  S obzirom na visoku stopu infekcija u „tamnocrvenim” područjima, osobe koje putuju zbog nužne funkcije ili potrebe također bi se trebale podvrgnuti testiranju na infekciju bolešću COVID-19 i karanteni, pod uvjetom da to nerazmjerno ne utječe na nužne funkcije koje obavljaju ili na ispunjavanje potrebe zbog koje putuju, na primjer zato što je izlaganje putnika stanovništvu na odredištu vrlo ograničeno. Ako država članica u specifičnom epidemiološkom kontekstu ipak zatraži testiranje za pružatelje usluga i radnike u sektoru prometa, to ne bi trebalo dovesti do poremećaja u tom sektoru (10). Kako bi se održala cjelovitost lanaca opskrbe, obveza karantene ne bi se trebala primjenjivati na osoblje u sektoru prometa pri obavljanju te nužne funkcije.

                  (20)

                  Ograničenja povezana s prekograničnim putovanjima posebno ometaju osobe koje svakodnevno ili često prelaze granice putujući do radnog mjesta ili škole, radi posjeta bliskoj rodbini, usluga zdravstvene zaštite ili skrbi o svojim bližnjima. S obzirom na to da karantena znatno remeti svakodnevni život i egzistenciju tih osoba te gospodarstvo u cjelini, one se ne bi trebale podvrgnuti karanteni ako prelaze granice zbog navedenih nužnih razloga. Sve dok je epidemiološka situacija slična s obje strane granice, čini se da nije neophodno da se te osobe često testiraju samo zato što prelaze granicu. I dalje će biti posebno važna bliska koordinacija među državama članicama i pograničnim regijama.

                  (21)

                  S obzirom na razvoj epidemiološke situacije Komisija bi uz podršku Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti trebala i dalje redovito ocjenjivati kriterije, potrebe za podacima i pragove navedene u ovoj Preporuci – među ostalim i potrebu za razmatranje drugih kriterija ili prilagodbu pragova – te svoje zaključke proslijediti Vijeću na razmatranje, zajedno s prijedlogom izmjene Preporuke, ako je to potrebno,

            DONIJELO JE OVU PREPORUKU:Preporuka Vijeća (EU) 2020/1475 o koordiniranom pristupu ograničavanju slobodnog kretanja kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 mijenja se kako slijedi:
                  1.

                  u točki 10. podtočka (c) zamjenjuje se sljedećim:

                              „(c)

                              crvenom, ako je 14-dnevna kumulativna stopa prijavljenih slučajeva bolesti COVID-19 od 50 do 150 i stopa pozitivnih testova na infekciju bolešću COVID-19 4 % ili veća, ili ako je 14-dnevna kumulativna stopa prijavljenih slučajeva bolesti COVID-19 veća od 150, ali manja od 500,”.

                  2.

                  u točki 10. umeće se sljedeća podtočka (ca):

                              „(ca)

                              tamnocrvenom, ako je 14-dnevna kumulativna stopa prijavljenih slučajeva bolesti COVID-19 500 ili veća;”.

                  3.

                  u točki 13. podtočka (a) zamjenjuje se sljedećim:

                              „(a)

                              države članice trebale bi poštovati razlike u epidemiološkoj situaciji između područja klasificiranih kao ,narančasta՚, ,crvena՚ ili ,tamnocrvena՚ i djelovati razmjerno;”.

                  4.

                  u točki 13. podtočka (d) zamjenjuje se sljedećim:

                              „(d)

                              države članice trebale bi uzeti u obzir strategije testiranja i obratiti posebnu pozornost na situaciju u područjima s visokim stopama testiranja;”.

                  5.

                  u točki 13. dodaje se sljedeća podtočka (e):

                              „(e)

                              države članice trebale bi uzeti u obzir prevalenciju novih varijanti virusa SARS-CoV-2 koje izazivaju zabrinutost, posebice varijanti koje povećavaju prenosivost i smrtnost, kao i razinu provedenog sekvenciranja genoma, neovisno o tome kako je dotično područje klasificirano.”

                  6.

                  nakon naslova „Zajednički okvir u pogledu mogućih mjera za putnike koji dolaze iz područja povećanog rizika” umeće se sljedeća točka 16.a:

                              „16.a

                              Države članice trebale bi snažno odvraćati građane od neobveznih putovanja u područja koja su klasificirana kao ,tamnocrvena՚ i iz njih te ih odvraćati od svih neobveznih putovanja u područja koja su klasificirana kao ,crvena՚ i iz njih, u skladu s točkom 10.
                              Istodobno države članice trebaju nastojati izbjeći poremećaje nužnih putovanja, kako bi se održali prometni tokovi u skladu sa sustavom ,zelenih traka՚ i izbjegli poremećaji u lancima opskrbe te poremećaji kretanja radnika i samozaposlenih osoba koje putuju zbog profesionalnih ili poslovnih razloga.”

                  7.

                  u točki 17. podtočke (a) i (b) zamjenjuju se sljedećim:

                              „(a)

                              karanteni/samoizolaciji u skladu s preporukama Odbora za zdravstvenu sigurnost (11); i/ili

                              (b)

                              testu na infekciju bolešću COVID-19 prije i/ili nakon dolaska. To može biti test RT-PCR ili brzi antigenski test koji je naveden na zajedničkom ažuriranom popisu brzih antigenskih testova utvrđen na temelju Preporuke Vijeća od 21. siječnja 2021. o zajedničkom okviru za upotrebu i validaciju brzih antigenskih testova i uzajamno priznavanje rezultata testova na bolest COVID-19 u EU-u (12) kako su odredila nacionalna tijela nadležna za zdravstvo.”

                  8.

                  u točki 17. briše se sljedeća rečenica:
                  „Države članice putnicima bi mogle ponuditi mogućnost da se umjesto testu navedenom u podtočki (b) podvrgnu testu na infekciju bolešću COVID-19 prije dolaska.”

                  9.

                  u točki 17. dodaje se sljedeća rečenica:
                  „Države članice trebale bi ponuditi dovoljne kapacitete za testiranje i prihvaćati digitalne potvrde o testiranju, pri čemu trebaju osigurati da se time ne ometa pružanje ključnih usluga javnog zdravstva, posebno u smislu laboratorijskih kapaciteta.”

                  10.

                  umeće se sljedeća točka 17.a:

                              „17.a

                              Države članice trebale bi zahtijevati da se osobe koje putuju iz područja klasificiranog kao ,tamnocrveno՚ u skladu s točkom 10. podtočkom (ca) podvrgnu testiranju na infekciju bolešću COVID-19 prije dolaska i da se podvrgnu karanteni/samoizolaciji u skladu s preporukama Odbora za zdravstvenu sigurnost. Slične mjere mogle bi se primjenjivati na područja s visokom raširenošću varijanti koje izazivaju zabrinutost.
                              Države članice trebale bi donijeti, održavati ili pojačati nefarmaceutske mjere, posebno u područjima klasificiranima kao ,tamnocrvena՚, intenzivirati testiranja i praćenje kontakata te intenzivirati nadzor i sekvenciranje reprezentativnog uzorka slučajeva bolesti COVID-19 među stanovništvom kako bi se ograničilo širenje i utjecaj zaraznijih varijanti virusa SARS-CoV-2 koje se pojavljuju.”

                  11.

                  umeće se sljedeća točka 17.b:

                              „17.b

                              Države članice trebale bi osobama s boravištem na njihovu državnom području ponuditi mogućnost da umjesto testiranja prije dolaska iz točke 17. podtočke (b) i točke 17.a obave testiranje na infekciju bolešću COVID-19 nakon dolaska, uz eventualne primjenjive zahtjeve u pogledu karantene/samoizolacije.”

                  12.

                  umeće se sljedeća točka 19.a:

                              „19.a

                              U skladu s točkom 17.a, osobe koje putuju zbog nužne funkcije ili potrebe iz ,tamnocrvenog՚ područja trebale bi podlijegati obvezi testiranja i karantene/samoizolacije, pod uvjetom da to ne utječe nerazmjerno na nužne funkcije koje obavljaju ili na ispunjavanje potrebe zbog koje putuju.
                              Odstupajući od toga, od radnika u sektoru prometa ili pružatelja usluga prijevoza iz točke 19. podtočke (b) u načelu se ne bi trebalo zahtijevati testiranje na infekciju bolešću COVID-19 iz točke 17. podtočke (b) i točke 17a. Ako država članica zahtijeva da se radnici u sektoru prometa i pružatelji usluga prijevoza testiraju na infekciju bolešću COVID-19, trebalo bi upotrebljavati brzi antigenski test i ne uzrokovati poremećaje u prijevozu. Ako se pojavi poremećaj u prijevozu ili lancu opskrbe, države članice trebale bi, kako bi se održalo funkcioniranje ,zelenih traka՚, odmah ukinuti ili staviti izvan snage takve zahtjeve za sustavno testiranje. Od radnika u sektoru prometa i pružatelja usluga prijevoza ne bi se trebalo zahtijevati da se podvrgnu karanteni iz točke 17. podtočke (a) i točke 17.a pri obavljanju te nužne funkcije.”

                  13.

                  umeće se sljedeća točka 19.b:

                              „19.b

                              Osim izuzeća iz točke 19.a, države članice ne bi trebale zahtijevati da se obvezi testiranja ili karanteni/samoizolaciji podvrgavaju osobe koje žive u pograničnim područjima i svakodnevno ili često putuju preko granice radi posla, poslovanja, obrazovanja, obiteljskih razloga, zdravstvene zaštite ili skrbi, a posebno osobe koje obavljaju ključne funkcije ili one koje su nužne za kritičnu infrastrukturu. Ako se u tim područjima uvede obveza testiranja za prekogranična putovanja, učestalost testiranja takvih osoba trebala bi biti razmjerna. Ako je epidemiološka situacija s obje strane granice slična, ne bi trebalo uvoditi nikakve obveze testiranja povezane s putovanjima. Od osoba koje tvrde da su u situaciji koja je obuhvaćena ovom točkom može se zahtijevati dokument kojim se to dokazuje ili izjava u tom smislu.”

                  14.

                  točka 21. zamjenjuje se sljedećim:

                              „21

                              Svemjere koje se primjenjuju na osobe koje dolaze iz područja koje je na temelju točke 10. klasificirano kao ,tamnocrveno՚, ,crveno՚, ,narančasto՚ ili ,sivo՚ ne smiju biti diskriminirajuće, tj. trebaju se jednako tako primjenjivati na državljane dotične države članice koji se vraćaju u svoju zemlju.”

         Sastavljeno u Bruxellesu 1. veljače 2021.

               Za Vijeće

               Predsjednica

            A. P. ZACARIAS

         (1)  SL L 337, 14.10.2020., str. 3.

         (2)  Dokument je dostupan na sljedećoj stranici: https://www.ecdc.europa.eu/en/covid-19/situation-updates/weekly-maps-coordinated-restriction-free-movement

         (3)  COM(2021) 35 final.

         (4)  Procjena rizika ECDC-a: Risk related to spread of new SARS-CoV-2 variants of concern in the EU/EEA (Rizik povezan sa širenjem novih varijanti virusa SARS-CoV-2 koje izazivaju zabrinutost u EU-u/EGP-u).Dokument je dostupan na sljedećoj stranici: https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/covid-19-risk-assessment-spread-new-sars-cov-2-variants-eueea

         (5)  Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti. Risk related to spread of new SARS-CoV-2 variants of concern in the EU/EEA, first update – 21 January 2021. (Rizik povezan sa širenjem novih varijanti virusa SARS-CoV-2 koje izazivaju zabrinutost u EU-u/EGP-u, prvo ažuriranje – 21. siječnja 2021.). ECDC: Stockholm, 2021. Dokument je dostupan na sljedećoj stranici: https://www.ecdc.europa.eu/sites/default/files/documents/COVID-19-risk-related-to-spread-of-new-SARS-CoV-2-variants-EU-EEA-first-update.pdf

         (6)  Usmeni zaključci predsjednika Charlesa Michela nakon videokonferencije s članovima i članicama Europskog vijeća 21. siječnja 2021., dostupni na: https://www.consilium.europa.eu/hr/press/press-releases/2021/01/21/oral-conclusions-by-president-charles-michel-following-the-video-conference-of-the-members-of-the-european-council-on-21-january-2021/

         (7)  Komunikacija Komisije o poboljšanju zelenih prometnih traka radi održavanja gospodarske aktivnosti tijekom ponovnog širenja zaraze bolešću COVID-19, COM(2020) 685 final, i Preporuku Komisije (EU) 2020/2243 od 22. prosinca 2020. o koordiniranom pristupu prijevozu i putovanju kao reakciji na varijantu virusa SARS-COV-2 opaženu u Ujedinjenoj Kraljevini (SL L 436, 28.12.2020., str. 72.).

         (8)  Preporuke za zajedničko stajalište Unije u pogledu izolacije za oboljele od bolesti COVID-19 i karantene za osobe koje su s njima bile u kontaktu te putnike, dogovorene na sastanku Odbora za zdravstvenu sigurnost 11. siječnja 2021., https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/preparedness_response/docs/hsc_quarantine-isolation_recomm_en.pdf

         (9)  Referentni broj Svjetske zdravstvene organizacije: WHO/2019-nCoV/IHR_Quarantine/2020.3. Dokument je dostupan na sljedećoj stranici: https://www.who.int/publications/i/item/considerations-for-quarantine-of-individuals-in-the-context-of-containment-for-coronavirus-disease-(covid-19)

         (10)  Vidjeti Preporuku Komisije (EU) 2020/2243 оd 22. prosinca 2020. o koordiniranom pristupu prijevozu i putovanju kao reakciji na varijantu virusa SARS-COV-2 opaženu u Ujedinjenoj Kraljevini, SL L 436, 28.12.2020., str. 72.

         (11)  Preporuke za zajedničko stajalište Unije u pogledu izolacije za oboljele od bolesti COVID-19 i karantene za osobe koje su s njima bile u kontaktu te putnike, dogovorene na sastanku Odbora za zdravstvenu sigurnost 11. siječnja 2021., https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/preparedness_response/docs/hsc_quarantine-isolation_recomm_en.pdf

         (12)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-5451-2021-INIT/hr/pdf


title: Preporuka Vijeća (EU) 2021/132 od 2. veljače 2021. o izmjeni Preporuke (EU) 2020/912 o privremenom ograničenju neobveznih putovanja u EU i mogućem ukidanju takvog ograničenja

text:
               4.2.2021

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 41/1

      PREPORUKA VIJEĆA (EU) 2021/132
      od 2. veljače 2021.
      o izmjeni Preporuke (EU) 2020/912 o privremenom ograničenju neobveznih putovanja u EU i mogućem ukidanju takvog ograničenja
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točke (b) i (e) te članak 292. prvu i drugu rečenicu,
      uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
      budući da:

                  (1)

                  Vijeće je 30. lipnja 2020. donijelo Preporuku (EU) 2020/912 o privremenom ograničenju neobveznih putovanja u EU i mogućem ukidanju takvog ograničenja (1).

                  (2)

                  Kriteriji utvrđeni u Preporuci (EU) 2020/912 temelje se na EU-ovoj prosječnoj 14-dnevnoj stopi prijavljenih slučajeva na dan 15. lipnja 2020. U Preporuci Vijeća o koordiniranom pristupu ograničavanju slobodnog kretanja kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19, donesenoj 13. listopada 2020., navode se dodatni kriteriji koji se temelje na najnovijim znanstvenim savjetima (2).
                  Nove varijante virusa SARS CoV-2 ozbiljan su razlog za zabrinutost. Čini se da je prenosivost tih varijanti veća (3) za 50–70 %, što povećava opterećenost zdravstvenih sustava.
                  Stoga bi kriterije i pragove utvrđene u Preporuci (EU) 2020/912 trebalo ažurirati.

                  (3)

                  Komisija je 22. prosinca 2020. na pojavu jedne takve varijante odgovorila donošenjem Preporuke o koordiniranom pristupu prijevozu i putovanju kao reakciji na varijantu virusa SARS-COV-2 opaženu u Ujedinjenoj Kraljevini (4).

                  (4)

                  Komisija je 19. siječnja 2021. u svojoj Komunikaciji „Zajednički do pobjede nad bolešću COVID-19” pozvala na hitno djelovanje radi ograničavanja rizika od potencijalno težeg trećeg vala infekcija.

                  (5)

                  U Komunikaciji je naglasila i da građane treba snažno odvraćati od svih neobveznih putovanja, posebno od putovanja u područja i iz područja visokog rizika, sve dok se epidemiološka situacija bitno ne popravi.

                  (6)

                  Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti posljednju je procjenu rizika od širenja novih varijanti virusa SARS-CoV-2 koje izazivaju zabrinutost u EU-u/EGP-u (5) izdao 21. siječnja 2021. te je preporučio donošenje strožih mjera i smjernica za izbjegavanje neobveznih putovanja, među ostalim radi usporavanja unošenja i širenja novih varijanti virusa SARS-CoV-2 koje izazivaju zabrinutost. Uz preporuke o izbjegavanju neobveznih putovanja i ograničenja putovanja zaraženih osoba, trebalo bi zadržati i mjere za putovanja kao što su testiranje i karantena putnika, posebice kad je riječ o putnicima iz područja s visokom incidencijom novih varijanti virusa. Ako ni sekvenciranje nije dostatno za isključivanje mogućnosti veće incidencije novih varijanti, u skladu sa smjernicama Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti o genomskom sekvenciranju, trebalo bi razmotriti i razmjerne mjere za putovanja iz područja u kojima postoji stalna visoka razina prijenosa unutar zajednice.

                  (7)

                  U usmenim zaključcima nakon videokonferencije s članovima i članicama Europskog vijeća 21. siječnja 2021., predsjednik Europskog vijeća istaknuo je da bi mogle biti potrebne mjere kojima se ograničavaju neobvezna putovanja u EU i unutar EU-a kako bi se obuzdalo širenje virusa te je pozvao Vijeće da preispita svoje preporuke o putovanju unutar EU-a i neobveznim putovanjima u EU s obzirom na rizike koje predstavljaju nove varijante virusa.

                  (8)

                  U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Preporuke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. S obzirom na to da ova Preporuka predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine, Danska, u skladu s člankom 4. navedenog protokola, u roku od šest mjesecinakon što Vijeće odluči o ovoj Preporuci odlučuje hoće li je provesti.

                  (9)

                  Ova Preporuka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ (6); Irska stoga ne sudjeluje u njezinu donošenju te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

                  (10)

                  U pogledu Islanda i Norveške ova Preporuka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, koje pripadaju području iz članka 1. točke A Odluke Vijeća 1999/437/EZ (7).

                  (11)

                  U pogledu Švicarske ova Preporuka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, koje pripadaju području iz članka 1. točke A Odluke 1999/437/EZ (8) u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ (9).

                  (12)

                  U pogledu Lihtenštajna ova Preporuka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, koje pripadaju području iz članka 1. točke A Odluke 1999/437/EZ (10) u vezi s člankom 3. Odluke 2011/350/EU (11),

            DONIJELO JE OVU PREPORUKU:Preporuka (EU) 2020/912 mijenja se kako slijedi:
                  1.

                  drugi odlomak točke 1. zamjenjuje se sljedećim:
                  „Pri određivanju trećih zemalja za koje bi trebalo ukinuti trenutačno ograničenje neobveznih putovanja u EU trebalo bi uzeti u obzir epidemiološku situaciju u predmetnim trećim zemljama i daljnje kriterije kako su utvrđeni u ovoj Preporuci.”;

                  2.

                  točka 2. zamjenjuje se sljedećim:
                  „U pogledu epidemiološke situacije trebali bi se primjenjivati sljedeći kriteriji:

                              —

                              „14-dnevna kumulativna stopa prijavljenih slučajeva bolesti COVID-19”, odnosno ukupan broj novoprijavljenih slučajeva bolesti COVID-19 na 100 000 stanovnika u zadnjih 14 dana,

                              —

                              kretanje broja novih slučajeva u istom razdoblju stabilno je ili se smanjuje u usporedbi s prethodnih 14 dana,

                              —

                              „stopa testiranja”, odnosno broj testova na infekciju bolešću COVID-19 na 100 000 stanovnika koji su provedeni u zadnjih sedam dana,

                              —

                              „stopa pozitivnih testova”, odnosno postotak pozitivnih testova na infekciju bolešću COVID-19 u odnosu na sve testove provedene u zadnjih sedam dana,

                              —

                              priroda virusa prisutnog u zemlji, posebice jesu li otkrivene nove varijante virusa koje izazivaju zabrinutost. Varijante koje izazivaju zabrinutost su varijante koje je takvima ocijenio Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) na temelju ključnih svojstava virusa kao što su njegova zaraznost, ozbiljnost simptoma i sposobnost izbjegavanja imunološkog odgovora.

                        Da bi se uključile u Prilog I., treće zemlje trebale bi ispunjavati sljedeće pragove: 14-dnevna kumulativna stopa prijavljenih slučajeva bolesti COVID-19 nije viša od 25, stopa testiranja je iznad 300, a stopa pozitivnih testova nije viša od 4 %. Osim toga, u obzir se može uzeti ukupan odgovor na COVID-19, osobito dostupne informacije o aspektima kao što su nadzor, praćenje kontakata, ograničavanje širenja, liječenje i izvješćivanje kao i pouzdanost dostupnih informacija i izvora podataka te, prema potrebi, ukupna prosječna ocjena svih dimenzija Međunarodnih zdravstvenih propisa (IHR).
                  Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) trebao bi dostaviti podatke o „stopi testiranja” i „stopi pozitivnih testova” na temelju informacija dostupnih ECDC-u. Takvi podaci mogli bi se dopuniti informacijama koje bi dostavile delegacije EU-a, ako su dostupne, i na temelju kontrolnog popisa priloženog komunikaciji od 11. lipnja 2020.”

                  3.

                  točka 4. mijenja se kako slijedi:

                              (a)

                              drugi odlomak zamjenjuje se sljedećim:
                              „Ograničenja putovanja za određenu treću zemlju koja je već navedena u Prilogu I. mogu se u potpunosti ili djelomično ukinuti ili ponovno uvesti, u skladu s promjenama nekih od navedenih uvjeta te, slijedom toga, promjenama procjene epidemiološke situacije.”

                              (b)

                              dodaju se sljedeći novi stavci:
                              „Ako se epidemiološka situacija brzo pogorša, a posebno ako je otkrivena velika učestalost varijanti virusa koje izazivaju zabrinutost, za neobvezna putovanja za treće zemlje koje su već navedene u Prilogu I. mogu se brzo ponovno uvesti ograničenja putovanja.
                              Kako bi se ukinulo privremeno ograničenje neobveznih putovanja u EU u odnosu na treće zemlje navedene u Prilogu I., države članice trebale bi na pojedinačnoj osnovi uzimati u obzir reciprocitet koji se primjenjuje za područje EU+.”.

                  4.

                  iza točke 4. umeće se sljedeća nova točka:
                  „Države članice trebale bi snažno odvraćati od neobveznih putovanja iz područja EU+ u zemlje koje nisu navedene na popisu u Prilogu I.”;
                  U skladu s tim točke koje slijede ponovno se numeriraju.

                  5.

                  nova točka 6. mijenja se kako slijedi:

                              (a)

                              drugi odlomak briše se.

                              (b)

                              sljedeći stavak umeće se nakon izbrisanog drugog stavka:
                              „Ako se epidemiološka situacija brzo pogorša, a posebno ako je otkrivena velika učestalost varijanti virusa koje izazivaju zabrinutost, države članice mogu privremeno ograničiti kategorije putnika navedene u Prilogu II. Putovanje opravdano uvjerljivim razlozima i dalje bi trebalo biti moguće.”

                              (c)

                              zadnji stavak zamjenjuje se sljedećim:
                              „Na temelju prijedloga Komisije Vijeće može preispitati popis posebnih kategorija putnika koji putuju zbog nužne funkcije ili potrebe iz Priloga II., ovisno o socijalnim i gospodarskim aspektima kao i ukupnoj procjeni razvoja epidemiološke situacije te na temelju navedene metodologije, kriterija i informacija.”;

                  6.

                  nova točka 7. zamjenjuje se sljedećim:
                  „Države članice trebale bi zahtijevati da su osobe koje putuju zbog nužnih ili neobveznih razloga, funkcije ili potrebe, uz iznimku radnika u prometu i pograničnih radnika, negativne na COVID-19 na temelju testa lančane reakcije polimerazom (PCR) koji je proveden najranije 72 sata prije polaska, te da predoče odgovarajući dokaz o takvom rezultatu testa u obliku koji propišu vlasti.
                  Ako testovi prilikom odlaska nisu mogući, osobe iz točke 6. podtočaka (a) i (b) trebale bi imati mogućnost podvrgnuti se testu nakon dolaska u skladu s nacionalnim postupcima. Time se ne dovodi u pitanje bilo kakva obveza podvrgavanja daljnjim mjerama, među ostalim i karanteni.
                  Osim toga, države članice mogu propisati samoizolaciju, karantenu i praćenje kontakata u razdoblju do 14 dana, a prema potrebi i dodatno testiranje na COVID-19 tijekom istog razdoblja, uz uvjet da iste zahtjeve uvedu i za svoje državljane koji putuju iz iste treće zemlje. Za putnike koji dolaze iz treće zemlje u kojoj je otkrivena varijanta virusa koja izaziva zabrinutost države članice trebale bi uvesti takve zahtjeve, posebice karantenu pri dolasku i dodatno testiranje pri dolasku ili nakon dolaska.
                  U pogledu putovanja povezanih s nužnom funkcijom ili potrebom kako su utvrđene u Prilogu II.:

                              —

                              Države članice mogu na koordiniran način odlučiti odustati od nekih ili od svih navedenih mjera u slučajevima u kojima bi takva mjera onemogućila samu svrhu putovanja,

                              —

                              Kad je riječ o osoblju koje radi u prometu, moreplovcima i pograničnim radnicima, kao uvjet za ulazak u područje EU+ države članice ne bi trebale zahtijevati ništa osim negativnoga brzog antigenskog testa pri dolasku. U posebnom slučaju kada osoblje koje radi u prometu dolazi iz zemlje u kojoj je otkrivena velika učestalost varijanti virusa koje izazivaju zabrinutost, države članice mogu prije polaska zahtijevati negativan brzi antigenski test;

                              —

                              Članove posade zrakoplova trebalo bi izuzeti od testiranja ako je njihov boravak u trećoj zemlji bio kraći od 12 sati, osim ako dolaze iz treće zemlje u kojoj je otkrivena varijanta koja izaziva zabrinutost, a u tom slučaju trebali bi se podvrgnuti razmjernom testiranju.

                        Time se ne dovode u pitanje opći javnozdravstveni zahtjevi koje mogu uvesti države članice kao što su držanje fizičkog razmaka i obvezno nošenje maske.”;

                  7.

                  iza nove točke 7. umeće se sljedeća nova točka:
                  „Države članice trebale bi izraditi obrazac za lociranje putnika i od osoba koje ulaze u EU tražiti da ga predaju u skladu s primjenjivim zahtjevima u pogledu zaštite podataka. Izrađuje se zajednički europski obrazac za lociranje putnika koji bi države članice mogle upotrebljavati. Kad je to moguće, trebalo bi se koristiti digitalnom opcijom za dostavljanje informacija o lokaciji putnika kako bi se pojednostavnila obrada i ubrzalo praćenje kontakata, pri čemu bi se svim državljanima trećih zemalja osigurao jednak pristup.”

                  8.

                  u skladu s tim točke koje slijede ponovno se numeriraju.

         Sastavljeno u Bruxellesu 2. veljače 2021.

               Za Vijeće

               Predsjednica

            A. P. ZACARIAS

         (1)  Preporuka Vijeća (EU) 2020/912 od 30. lipnja 2020. o privremenom ograničenju neobveznih putovanja u EU i mogućem ukidanju takvog ograničenja (SL L 208 I, 1.7.2020., str. 1.).

         (2)  Preporuka Vijeća (EU) 2020/1475 od 13. listopada 2020. o koordiniranom pristupu ograničavanju slobodnog kretanja kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 (SL L 337, 14.10.2020., str. 3.).

         (3)  ECDC-ova procjena rizika: Risk related to spread of new SARS-CoV-2 variants of concern in the EU/EEA („Rizik povezan sa širenjem novih varijanti virusa SARS-CoV-2 koje izazivaju zabrinutost u EU-u/EGP-u”), dostupno na: https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/covid-19-risk-assessment-spread-new-sars-cov-2-variants-eueea

         (4)  C(2020) 9607 final.

         (5)  Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti. Risk related to spread of new SARS-CoV-2 variants of concern in the EU/EEA („Rizik povezan sa širenjem novih varijanti virusa SARS-CoV-2 koje izazivaju zabrinutost u EU-u/EGP-u)”, prvo ažuriranje 21. siječnja 2021. ECDC: Stockholm; 2021. Dostupno na: https://www.ecdc.europa.eu/sites/default/files/documents/COVID-19-risk-related-to-spread-of-new-SARS-CoV-2-variants-EU-EEA-first-update.pdf

         (6)  Odluka Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL L 64, 7.3.2002., str. 20.).

         (7)  SL L 176, 10.7.1999., str. 36.

         (8)  SL L 53, 27.2.2008., str. 52.

         (9)  Odluka Vijeća 2008/146/EZ od 28. siječnja 2008. o sklapanju, u ime Europske zajednice, Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 53, 27.2.2008., str. 1.).

         (10)  SL L 160, 18.6.2011., str. 21.

         (11)  Odluka Vijeća 2011/350/EU od 7. ožujka 2011. o sklapanju Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pristupanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, u vezi s ukidanjem kontrola na unutarnjim granicama i kretanju osoba, u ime Europske unije (SL L 160, 18.6.2011., str. 19.).


title: Preporuka Europske središnje banke od 4. veljače 2021. Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Deutsche Bundesbank (ESB/2021/4) 2021/C 47/01

text:
               10.2.2021

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 47/1

      PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
      od 4. veljače 2021.
      Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Deutsche Bundesbank
      (ESB/2021/4)
      (2021/C 47/01)
      UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 27.1.,
      budući da:

                  (1)

                  Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije.

                  (2)

                  Mandat sadašnjeg vanjskog revizora središnje banke Deutsche Bundesbank, društva KPMG AG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft, prestalo je s revizijom za financijsku godinu 2020. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijske godine 2021.

                  (3)

                  Europska središnja banka izabrala je društvo Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft kao svoje vanjske revizore za financijske godine od 2021. do 2026., s mogućnošću produljenja mandata za financijsku godinu 2027.,

            DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
      Preporučuje se da se društvo Baker Tilly GmbH& Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft imenuje za vanjskog revizora ESB-a za financijske godine od 2021. do 2026., s mogućnošću produljenja mandata za financijsku godinu 2027.

         Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 4. veljače 2021.

               Predsjednica ESB-a

            Christine LAGARDE


title: Preporuka Europske središnje banke od 4. veljače 2021. Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Eesti Pank (ESB/2021/5) 2021/C 47/02

text:
               10.2.2021

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 47/2

      PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
      od 4. veljače 2021.
      Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Eesti Pank
      (ESB/2021/5)
      (2021/C 47/02)
      UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 27.1.,
      budući da:

                  (1)

                  Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije.

                  (2)

                  Mandat sadašnjeg vanjskog revizora središnje banke Eesti Pank, KPMG Baltics OÜ, prestao je nakon revizije za financijsku godinu 2020. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijske godine 2021.

                  (3)

                  Središnja banka Eesti Pank izabrala je društvo Ernst & Young Baltic AS kao svojeg vanjskog revizora za financijske godine od 2021. do 2025.,

            DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
      Preporučuje se da se društvo Ernst & Young Baltic AS imenuje za vanjskog revizora središnje banke Eesti Pank za financijske godine 2021. do 2025.

         Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 4. veljače 2021.

               Predsjednica ESB-a

            Christine LAGARDE