title: 2014/881/EU: Preporuka Komisije оd 18. studenoga 2014. o postupku dokazivanja razine sukladnosti postojećih željezničkih pruga s osnovnim parametrima tehničkih specifikacija za interoperabilnost

text:
               12.12.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 356/520

      PREPORUKA KOMISIJE
      оd 18. studenoga 2014.
      o postupku dokazivanja razine sukladnosti postojećih željezničkih pruga s osnovnim parametrima tehničkih specifikacija za interoperabilnost

         (2014/881/EU)

      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
      uzimajući u obzir Direktivu 2008/57/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o interoperabilnosti željezničkog sustava unutar Zajednice (1), a posebno njezin članak 30. stavak 1.,
      budući da:

                  (1)

                  U skladu s odjeljkom 7.3.4. Priloga Uredbi Komisije (EU) br. 1299/2014 (2) (INF TSI) i odjeljkom 7.3.4. Priloga Uredbi Komisije (EU) br. 1301/2014 (3) (ENE TSI), dokazivanje razine sukladnosti s osnovnim parametrima tehničkih specifikacija za interoperabilnost (TSI-jevima) nije obvezno za postojeće željezničke pruge koje nisu predmet nijednog projekta koji uključuje obnovu ili nadogradnju. Slično tomu, za postojeće pruge koje jesu predmet projekata koji ne podrazumijevaju postupak provjere EZ-a, dokazivanje razine sukladnosti tih pruga s osnovnim parametrima tehničkih specifikacija za interoperabilnost također bi trebalo biti dobrovoljno.

                  (2)

                  Upravitelj infrastrukture trebao bi na dobrovoljnoj osnovi moći popuniti registar infrastrukture podacima o razini sukladnosti postojeće pruge s osnovnim parametrima tehničkih specifikacija. Kod dokazivanja razine sukladnosti s osnovnim parametrima TSI-jeva preporučuje se koristiti standardni postupak.

                  (3)

                  Prilog Preporuci Komisije 2011/622/EU (4) odnosi se na prethodne verzije INF i ENE TSI-jeva, te ga stoga treba ažurirati.

                  (4)

                  Radi jasnoće i pojednostavnjenja, poželjno je zamijeniti Preporuku 2011/622/EU ovom Preporukom Komisije.

                  (5)

                  Nakon savjetovanja s Odborom iz članka 29. Direktive 2008/57/EZ,

            DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

                  1.

                  Kod dokazivanja razine sukladnosti postojećih željezničkih pruga s osnovnim parametrima tehničkih specifikacija za interoperabilnost treba koristiti postupak utvrđen u Prilogu.

                  2.

                  Ovom se Preporukom zamjenjuje Preporuka 2011/622/EU.

         Sastavljeno u Bruxellesu 18. studenoga 2014.

               Za Komisiju

            Violeta BULC

               Članica Komisije

         (1)  SL L 191, 18.7.2008., str. 1.

         (2)  Uredba Komisije (EU) br. 1299/2014 od 18. studenoga 2014. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost koja se odnosi na „infrastrukturalni” podsustav željezničkog sustava u Europskoj uniji (vidjeti stranicu 1. ovog Službenog lista).

         (3)  Uredba Komisije (EU) br. 1301/2014 od 18. studenoga 2014. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost koja se odnosi na „energetski” podsustav željezničkog sustava u Europskoj uniji (vidjeti stranicu 179. ovog Službenog lista).

         (4)  Preporuka Komisije 2011/622/EU od 20. rujna 2011. o postupku dokazivanja razine sukladnosti postojećih željezničkih pruga s osnovnim parametrima tehničkih specifikacija za interoperabilnost (SL L 243, 21.9.2011., str. 23.).

         PRILOG
         1.   Uvod

         1.1.   Tehničko područje primjene

         Ovaj se postupak odnosi na sljedeće podsustave željezničkog sustava Europske unije:

                     (a)

                     strukturni podsustav infrastrukture, i

                     (b)

                     strukturni podsustav energije.

               Oni su uključeni u popis podsustava u Prilogu II. točki 1. Direktive 2008/57/EZ.
         1.2.   Geografsko područje primjene

         Geografsko područje primjene ovog postupka željeznički je sustav EU-a, kako je definirano Direktivom 2008/57/EZ.
         1.3.   Definicije

         Za potrebe ovog postupka:

                     (a)

                     „postojeća infrastruktura” znači postojeća infrastruktura (nepokretna postrojenja) koja nije podložna postupku provjere EZ-a;

                     (b)

                     „dokazivanje sukladnosti postojeće infrastrukture” znači provjera jesu li osnovni parametri podsustava i/ili element postojećih pruga usklađeni sa zahtjevima odgovarajućih TSI-jeva;

                     (c)

                     „potvrda o dokazivanju postojeće infrastrukture” je dokument koji izdaje neovisni ocjenjivač na osnovi dokazivanja sukladnosti postojeće infrastrukture;

                     (d)

                     „izjava o dokazivanju postojeće infrastrukture” je dokument koji izdaje podnositelj zahtjeva nakon zaprimanja potvrde o dokazivanju postojeće infrastrukture.

               2.   Postupak za dokazivanje sukladnosti s Tehničkim Specifikacijama za interoperabilnost za postojeće pruge

         2.1.   Svrha

         Sljedeći se postupak može primijeniti za dokazivanje sukladnosti postojećih nepokretnih postrojenja s TSI-jevima a da ne podliježu postupku provjere EZ-a.
         Ovaj postupak nije obvezujući, već ga se može koristiti na dobrovoljnoj osnovi.
         2.2.   Postupak dokazivanja razine sukladnosti s osnovnim parametrima TSI-jeva

         2.2.1.   Postupak dokazivanja razine sukladnosti s osnovnim parametrima TSI-jeva postupak je dokazivanja sukladnosti postojeće infrastrukture. U okviru tog postupka podnositelj zahtjeva ispunjava obveze utvrđene u točkama 2.2.2., 2.2.3., 2.2.5.2. i 2.2.5.3. te na vlastitu odgovornost osigurava i izjavljuje da dotični podsustav koji je podložan odredbama točke 2.2.4. ispunjava zahtjeve odgovarajućih TSI-jeva.
         2.2.2.   Podnositelj zahtjeva prilaže zahtjev za dokazivanje sukladnosti postojeće infrastrukture podsustava neovisnom ocjenjivaču po vlastitom izboru.
         Zahtjev sadržava:

                     (a)

                     naziv i adresu podnositelja zahtjeva, a, ako je zahtjev podnio njegov ovlašteni zastupnik, i naziv i adresu zastupnika, te

                     (b)

                     tehničku dokumentaciju.

               2.2.3.   Tehnička dokumentacija
         2.2.3.1.   Podnositelj zahtjeva sastavlja tehničku dokumentaciju te je čini dostupnom neovisnom ocjenjivaču iz točke 2.2.4. Dokumentacijom bi se trebalo omogućiti dokazivanje razine sukladnosti postojećih podsustava s osnovnim parametrima odgovarajućih TSI-jeva.
         2.2.3.2.   Prema potrebi, tehnička dokumentacija sadržava sljedeće elemente:

                     (a)

                     opći opis postojećeg podsustava;

                     (b)

                     dokumente koji su potrebni za sastavljanje tehničkog dosjea;

                     (c)

                     popis usklađenih standarda i/ili drugih tehničkih specifikacija na koje su upućivanja objavljena u Službenom listu Europske unije i/ili nacionalnih tehničkih specifikacija pokrivenih člankom 17. stavak 3. Direktive 2008/57/EZ, koja se primjenjuje u potpunosti ili djelomično, te, ako ti usklađeni ili nacionalni standardi nisu bili primijenjeni, opise rješenja koja su donesena kako bi se ispunili zahtjevi odgovarajućih TSI-jeva. Ako su usklađeni ili nacionalni standardi bili samo djelomično primijenjeni, u tehničkoj se dokumentaciji navode se dijelovi koji su bili primijenjeni;

                     (d)

                     uvjete za uporabu podsustava (ograničenja vremena vožnje ili udaljenosti, ograničenja habanja itd.);

                     (e)

                     opise i objašnjenja potrebna za razumijevanje rada i održavanja podsustava;

                     (f)

                     uvjete za održavanje i tehničku dokumentaciju koja se odnosi na održavanje podsustava;

                     (g)

                     sve tehničke zahtjeve opisane u odgovarajućim TSI-jevima koji se trebaju uzeti u obzir tijekom održavanja ili rada podsustava;

                     (h)

                     drugi odgovarajući tehnički dokaz kojim se dokazuje da su nadležna tijela uspješno provela prethodne provjere u usporedivim uvjetima.

               2.2.3.3.   Tijekom radnog vijeka podsustava podnositelj zahtjeva stavlja tehničku dokumentaciju na raspolaganje nadležnim državnim tijelima.
         2.2.4.   Postupak dokazivanja razine sukladnosti s osnovnim parametrima TSI-jeva.
         2.2.4.1.   Neovisni ocjenjivač kojeg odabire podnositelj zahtjeva uzima u obzir dokaze o pregledima, provjerama ili testovima koje su provela druga tijela ili podnositelj zahtjeva.
         2.2.4.2.   Dokazi koje prikupi neovisni ocjenjivač trebaju biti prikladni i dovoljni za dokazivanje razine sukladnosti sa zahtjevima odgovarajućih TSI-jeva i da su provedene potrebne i odgovarajuće provjere i testovi.
         2.2.4.3.   Neovisni ocjenjivač može izdati potvrdu o dokazivanju postojeće infrastrukture ako je postojeći podsustav u skladu sa zahtjevima odgovarajućih TSI-jeva.
         2.2.5.   Izjava o dokazivanju postojeće infrastrukture
         2.2.5.1.   Podnositelj zahtjeva izrađuje pisanu izjavu o dokazivanju postojeće infrastrukture za podsustav te je čuva za vrijeme radnog vijeka podsustava. U izjavi o dokazivanju postojeće infrastrukture navodi se podsustav za koji je izrađena.
         2.2.5.2.   Izjava o dokazivanju postojeće infrastrukture te pripadajući dokumenti sastavljeni su u skladu s poglavljem 2.5. ovog postupka.
         2.2.5.3.   Kopija izjave o dokazivanju postojeće infrastrukture dostupna je nadležnim tijelima na njihov zahtjev.
         2.2.6.   Tehnički dosje
         2.2.6.1.   Neovisni je ocjenjivač odgovoran za sastavljanje tehničkog dosjea koji se prilaže izjavi o dokazivanju postojeće infrastrukture.
         2.2.6.2.   Tehnički dosje koji se prilaže izjavi o dokazivanju postojeće infrastrukture dostavlja se podnositelju.
         2.2.6.3.   Podnositelj zahtjeva čuva kopiju tehničkog dosjea za vrijeme radnog vijeka podsustava. Kopija tehničkog dosjea dostavlja se drugim državama članicama koje ga zatraže.
         2.3.   Značajke koje se ocjenjuju

         Značajke koje se ocjenjuju pri primjeni postupka dokazivanja razine sukladnosti s osnovnim parametrima TSI-jeva navedene su u:

                     —

                     Tablici 1. za podsustav infrastrukture, i

                     —

                     Tablici 2. za podsustav energije.

            Tablica 1.

            Ocjena podsustava infrastrukture za dokazivanje sukladnosti postojeće infrastrukture

                     Značajke koje se ocjenjuju (INF TSI)

                     Postojeće pruge koje nisu predmet provjere EZ-a

                     Posebni postupci ocjene

                     1

                     2

                     Slobodni profil pruge (4.2.3.1.)

                     X

                     6.2.4.1.

                     Razmak između osi kolosijeka (4.2.3.2.)

                     X

                     6.2.4.2.

                     Najveći nagibi (4.2.3.3.)

                     X

                     Najmanji polumjer vodoravnog luka (4.2.3.4.)

                     X

                     6.2.4.4.

                     Najmanji polumjer okomitog luka (4.2.3.5.)

                     X

                     6.2.4.4.

                     Nazivna širina kolosijeka (4.2.4.1.)

                     X

                     6.2.4.3.

                     Nadvišenje kolosijeka (4.2.4.2.)

                     X

                     6.2.4.4.

                     Manjak nadvišenja (4.2.4.3.)

                     X

                     6.2.4.4.
                     6.2.4.5.

                     Nagla promjena manjka nadvišenja (4.2.4.4.)

                     X

                     6.2.4.4.

                     Ekvivalentna koničnost (4.2.4.5.)

                     X

                     6.2.4.6.

                     Profil glave tračnice za otvorenu prugu (4.2.4.6.)

                     nije dostupno

                     6.2.4.7.

                     Nagib tračnice (4.2.4.7.)

                     X

                     Projektirana geometrija skretnica i križišta (4.2.5.1.)

                     X

                     6.2.4.8.

                     Uporaba pokretnih skretničkih srcišta (4.2.5.2.)

                     X

                     6.2.4.8.

                     Najveća nevođena duljina tupokutnih križišta (4.2.5.3.)

                     X

                     6.2.4.8.

                     Otpornost kolosijeka na okomita opterećenja (4.2.6.1.)

                     X

                     6.2.5.

                     Uzdužna otpornost kolosijeka (4.2.6.2.)

                     X

                     6.2.5.

                     Bočna otpornost kolosijeka (4.2.6.3.)

                     X

                     6.2.5.

                     Otpornost novih mostova na prometna opterećenja (4.2.7.1.)

                     nije dostupno

                     Ekvivalentno okomito opterećenje za nove nasipe i učinke tlaka tla (4.2.7.2.)

                     nije dostupno

                     Otpornost novih konstrukcija na kolosijecima ili u njihovoj blizini (4.2.7.3.)

                     nije dostupno

                     Otpornost postojećih mostova i nasipa na prometna opterećenja (4.2.7.4.)

                     X

                     6.2.4.10.

                     Granične vrijednosti poravnanja za interventno održavanje (4.2.8.1.)

                     nije dostupno

                     Granične vrijednosti uzdužne razine za interventno podešavanje (4.2.8.2.)

                     nije dostupno

                     Granične vrijednosti iskrivljenosti kolosijeka za interventno održavanje (4.2.8.3.)

                     nije dostupno

                     Granične vrijednosti širine kolosijeka kao pojedinačnih oštećenja za interventno održavanje (4.2.8.4.)

                     nije dostupno

                     Granične vrijednosti nadvišenja kolosijeka za interventno održavanje (4.2.8.5.)

                     nije dostupno

                     Granične vrijednosti skretnica i križišta za interventno održavanje (4.2.8.6.)

                     nije dostupno

                     Korisna duljina perona (4.2.9.1.)

                     X

                     Visina perona (4.2.9.2.)

                     X

                     Poravnanje perona (4.2.9.3.)

                     X

                     6.2.4.11.

                     Trasa kolosijeka duž peronâ (4.2.9.4)

                     X

                     Najveće promjene tlaka u tunelima (4.2.10.1.)

                     X

                     6.2.4.12.

                     Učinci bočnih vjetrova (4.2.10.2.)

                     X

                     6.2.4.13.

                     Podizanje kolosiječnog zastora (4.2.10.3.)

                     otvoreno pitanje

                     Oznake mjesta (4.2.11.1.)

                     X

                     Ekvivalentna koničnost u uporabi (4.2.11.2.)

                     nije dostupno

                     Pražnjenje nužnika (4.2.12.2.)

                     X

                     6.2.4.14.

                     Naprave za vanjsko čišćenje vlaka (4.2.12.3.)

                     X

                     6.2.4.14.

                     Opskrba vodom (4.2.12.4.)

                     X

                     6.2.4.14.

                     Opskrba gorivom (4.2.12.5.)

                     X

                     6.2.4.14.

                     Nepokretna oprema za napajanje električnom energijom (4.2.12.6.)

                     X

                     6.2.4.14.

                     Primjena interoperabilnih sastavnih dijelova

                     nije dostupno

            Tablica 2.

            Procjena podsustava energije za dokazivanje sukladnosti postojeće infrastrukture

                     Značajke koje se ocjenjuju (ENE TSI)

                     Postojeće pruge koje nisu predmet provjere EZ-a

                     Posebni postupci ocjene

                     1

                     2

                     Napon i frekvencija (4.2.3.)

                     X

                     Parametri koji se odnose na radne značajke sustava napajanja (4.2.4.)

                     X

                     6.2.4.1.

                     Dopušteno strujno opterećenje, istosmjerni sustavi, vlakovi u mirovanju (4.2.5.)

                     X

                     6.1.4.2.

                     Regenerativno kočenje (4.2.6.)

                     X

                     6.2.4.2.

                     Mjere za koordinaciju električne zaštite (4.2.7.)

                     X

                     6.2.4.3.

                     Harmonici i dinamički učinci kod izmjeničnih sustava napajanja električnom energijom za vuču (4.2.8.)

                     X

                     6.2.4.4.

                     Geometrija kontaktne mreže (4.2.9.)

                     X

                     Profil oduzimača struje (4.2.10.)

                     X

                     Srednja kontaktna sila (4.2.11.)

                     X

                     Dinamičko ponašanje i kakvoća oduzimanja struje (4.2.12.)

                     X

                     6.1.4.1., 6.2.4.5.

                     Razmak između oduzimačâ struje kod projektiranja kontaktne mreže (4.2.13.)

                     X

                     Materijal za kontaktne vodiče (4.2.14.)

                     X

                     Sekcije razdvajanja faza (4.2.15.)

                     X

                     Sekcije sustavnog razdvajanja (4.2.16.)

                     X

                     Mjere zaštite od električnog udara (4.2.18.)

                     X

                     6.2.4.6.

                     Pravila održavanja (4.5.)

                     X

                     6.2.4.7.

               2.4.   Zahtjevi za neovisnog ocjenjivača

         2.4.1.   Neovisni ocjenjivač kojeg odabire podnositelj zahtjeva provodi dokazivanje sukladnosti postojeće infrastrukture postojećih pruga. Neovisni ocjenjivač može biti vanjski subjekt ili dio rukovodstva infrastrukture.
         2.4.2.   Uzevši željezničku infrastrukturu u obzir, neovisni ocjenjivač ima:

                     (a)

                     odgovarajuću tehničku uvježbanost;

                     (b)

                     zadovoljavajuće poznavanje zahtjeva koji se odnose na ocjenu i dovoljnu praksu u izvođenju odgovarajućih testova; te

                     (c)

                     sposobnost izraditi potvrde o dokazivanju postojeće infrastrukture i tehničke dokumente koji sadržavaju službeni zapis provedenih ocjena.

               2.4.3.   Neovisni ocjenjivač koji je dio rukovodstva infrastrukture treba ispunjavati sljedeće zahtjeve:

                     (a)

                     ocjenjivač i njegovo osoblje prepoznatljivi su na razini organizacije i imaju izvještajne metode kojima se osigurava njihova nepristranost;

                     (b)

                     ni ocjenjivač ni njegovo osoblje ne mogu biti odgovorni za rad ili održavanje proizvoda koje ocjenjuju, niti se smiju baviti aktivnošću kojom bi se mogla ugroziti njihova neovisnost, prosudba ili integritet;

               2.5.   Izjava o dokazivanju

         2.5.1.   Izjava o dokazivanju postojeće infrastrukture, kao i pripadajući dokumenti, sadržavaju nadnevak i potpis.
         2.5.2.   Ta izjava napisana je na istom jeziku kao i tehnički dosje i sadržava sljedeće:

                     (a)

                     upućivanja na postupak dokazivanja sukladnosti s tehničkim specifikacijama za interoperabilnost za postojeće pruge;

                     (b)

                     naziv i punu adresu podnositelja zahtjeva ili njegova ovlaštenog zastupnika s poslovnim nastanom na području EU-a (ako je naveden ovlašteni zastupnik, mora se navesti i trgovački naziv podnositelja zahtjeva);

                     (c)

                     kratki opis podsustava,

                     (d)

                     naziv i adresu neovisnog ocjenjivača koji je proveo dokazivanje sukladnosti postojeće infrastrukture;

                     (e)

                     upućivanja na dokumente sadržane u tehničkom dosjeu;

                     (f)

                     sve primjenjive privremene ili konačne odredbe koje podsustavi, a posebno, bilo koja radna ograničenja ili uvjeti, moraju zadovoljavati;

                     (g)

                     razdoblje valjanosti izjave o dokazivanju postojeće infrastrukture ako je izdana na određeni rok;

                     (h)

                     identitet potpisnika.


title: Preporuka Vijeća (EU) 2015/1029 od 19. lipnja 2015. s ciljem okončanja stanja prekomjernog državnog deficita u Ujedinjenoj Kraljevini

text:
               30.6.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 163/55

         PREPORUKA VIJEĆA (EU) 2015/1029
   od 19. lipnja 2015.
   s ciljem okončanja stanja prekomjernog državnog deficita u Ujedinjenoj Kraljevini
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 126. stavak 7.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 126. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) države članice trebaju izbjegavati prekomjerne državne deficite.

               (2)

               U skladu sa stavkom 4. Protokola (br. 15) o određenim odredbama koje se odnose na Ujedinjenu Kraljevinu Velike Britanije i Sjeverne Irske koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i UFEU-u, obveza izbjegavanja prekomjernih državnih deficita iz članka 126. stavka 1. UFEU-a ne primjenjuje se na Ujedinjenu Kraljevinu, osim ako ona uvede euro. U stavku 5. tog Protokola predviđa se da Ujedinjena Kraljevina treba nastojati izbjeći prekomjerni državni deficit.

               (3)

               Pakt o stabilnosti i rastu temelji se na cilju zdravih državnih financija kao sredstvu jačanja uvjeta za stabilnost cijena i snažan održivi rast koji dovodi do otvaranja novih radnih mjesta.

               (4)

               Vijeće je 8. srpnja 2008., u skladu s člankom 104. stavkom 6. Ugovora o osnivanju Europske zajednice (UEZ), odlučilo da u Ujedinjenoj Kraljevini postoji prekomjerni deficit te je izdalo Preporuku za ispravak prekomjernog deficita najkasnije do financijske godine 2009./2010., u skladu s člankom 104. stavkom 7. UEZ-a i člankom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (1)
                   (2).

               (5)

               U skladu s člankom 104. stavkom 8. UEZ-a Vijeće je 27. travnja 2009. odlučilo da Ujedinjena Kraljevina nije poduzela djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 8. srpnja 2008. (3). Vijeće je 2. prosinca 2009. izdalo revidiranu Preporuku u skladu s člankom 126. stavkom 7. UFEU-a u kojoj je preporučilo da Ujedinjena Kraljevina okonča stanje prekomjernog deficita do 2014./2015. Komisija je 6. srpnja 2010., na temelju proljetne prognoze Komisije za 2010., zaključila da je Ujedinjena Kraljevina poduzela učinkovito djelovanje u skladu s Preporukom Vijeća od 2. prosinca 2009. te je smatrala da stoga više nisu potrebni dodatni koraci u postupku u slučaju prekomjernog deficita.

               (6)

               Vijeće je 19. lipnja 2015., u skladu s člankom 126. stavkom 8. UFEU-a, utvrdilo da u razdoblju od 2010./2011. do 2014./2015. Ujedinjena Kraljevina nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 2. prosinca 2009.

               (7)

               U skladu s člankom 126. stavkom 7. UFEU-a i člankom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 Vijeće je dužno dati preporuke dotičnoj državi članici s ciljem okončanja stanja prekomjernog deficita u utvrđenom roku. Preporukom treba utvrditi rok od najviše šest mjeseci za poduzimanje učinkovitog djelovanja od strane dotične države članice radi ispravljanja prekomjernog deficita. Osim toga, u preporuci za ispravljanje prekomjernog deficita Vijeće treba zahtijevati postizanje godišnjih proračunskih ciljeva koji su, na temelju prognoze koja podpuire preporuku, usklađeni s minimalnim godišnjim poboljšanjima strukturnog salda, tj. salda prilagođenog konjunkturi, bez jednokratnih i drugih privremenih mjera, od najmanje 0,5 % BDP-a kao referentnog mjerila.

               (8)

               U ažuriranoj proljetnoj prognozi Komisije za 2015. (4) predviđa se povećanje realnog BDP-a od 2,4 % u 2015./2016., odnosno 2,1 % u 2016./2017., nakon što je u 2014./2015. zabilježeno povećanje od 2,8 % (5). Rastu u obje godine najviše je doprinijela domaća potražnja. Očekuje se da će tijekom razdoblja obuhvaćenog prognozom privatna potrošnja postupno rasti jer se ubrzava rast nominalnih plaća, a inflacija ostaje niska. Od rujna 2011., kada je bila na najvišoj razini od 5,2 %, inflacija brzo pada te je u prvom tromjesečju 2015. iznosila 0,1 %. Očekuje se da će u posljednjem tromjesečju 2015., uzme li se u obzir godišnja procjena u visini od 0,4 %, porasti na 1,1 %, te dalje na 1,6 % u 2016. Predviđa se da će ulaganja u odnosu na 2014. ponešto pasti, ali ona bi trebala ostati relativno snažna zahvaljujući povoljnim uvjetima kreditiranja, zdravoj dobiti poduzeća i snažnoj potražnji. Predviđa se da će vanjski sektor i dalje negativno doprinositi rastu, ali u manjoj mjeri jer se poboljšavaju izgledi za europodručje, koje je najveći trgovinski partner Ujedinjene Kraljevine. Razina je zaposlenosti visoka te se očekuje pad stope nezaposlenosti na 5,4 % u 2015. te dalje na 5,3 % u 2016.

               (9)

               Deficit opće države, koji je u 2009./2010. dosegnuo najvišu razinu od 10,9 % BDP-a, pao je u 2014./2015. na 5,2 % BDP-a. Strukturni je saldo u istom razdoblju smanjen s 8,0 % BDP-a na 4,7 % BDP-a. Između 2010./2011. i 2014./2015. zabilježeno je prosječno godišnje poboljšanje strukturnog napora od 0,7 %. Ako se uzme u obzir utjecaj revizija potencijalnog rasta proizvodnje između trenutačne prognoze i prognoze na kojoj se temelji Preporuka Vijeća od 2. prosinca 2009. te utjecaj kretanja prihoda u usporedbi sa standardnim elastičnostima u odnosu na rast BDP-a, prosječni se godišnji prilagođeni strukturni napor tijekom tog razdoblja procjenjuje na 1,1 % BDP-a. Velika većina mjera plana konsolidacije utvrđena je u izvanrednom proračunu iz lipnja 2010. te za razdoblje od 2010./2011. do 2014./2015. one iznose 2,5 % BDP-a. Tek nešto više od četvrtine tih mjera bile su mjere oporezivanja, a smanjenja potrošnje činila su preostale tri četvrtine. Preostala fiskalna konsolidacija u visini od oko 1 % BDP-a provedena je putem dviju fiskalnih najava prije proračuna iz lipnja 2010. te naknadnih proračuna i jesenskih predviđanja (Autumn Statements) do studenoga 2014. Provedena su određena preusmjeravanja s tekuće na kapitalnu potrošnju te je razdoblje konsolidacije produljeno do 2018./2019.

               (10)

               Bruto dug opće države povećao se s 42,7 % BDP-a u 2007./2008. na 88,4 % BDP-a u 2014./2015., s time da je od 2009./2010. on neprekidno iznad referentne vrijednosti iz Ugovora. Tom povećanju duga doprinijele su dinamika primarnog deficita i intervencije u financijskom sektoru u okviru kojih su nacionalizirane dvije banke. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2015. predviđa se da bi udio duga u BDP-u trebao dodatno neznatno porasti. Istodobno bi izvanbilančne stavke povezane s intervencijama u financijski sektor mogle imati pozitivan učinak na buduće kretanje duga.

               (11)

               Budući da je u 2014./2015. ukupni deficit iznosio 5,2 % BDP-a, Ujedinjena Kraljevina nije ispravila prekomjerni deficit do roka utvrđenog u Preporuci Vijeća od 2. prosinca 2009. Razlog tome jest izostanak dostatnog djelovanja zajedno sa znatno nepovoljnijom početnom točkom rasta jer je u 2008./2009. rast BDP-a revizijama umanjen za 1,0 postotnih bodova na – 2,3 %. Revidirana preporuka za Ujedinjenu Kraljevinu, u skladu s člankom 126. stavkom 7. UFEU-a, u kojoj je utvrđen novi rok za ispravak prekomjernog deficita, opravdana je i u skladu s pravilima Pakta o stabilnosti i rastu.

               (12)

               S obzirom na nesigurnosti u pogledu ekonomskih i proračunskih kretanja preporučeni bi proračunski cilj za završnu godinu razdoblja ispravka trebalo utvrditi na razini nešto nižoj od referentne vrijednosti iz Ugovora kako bi se zajamčilo učinkovito i trajno postizanje ispravka u zahtijevanom roku.

               (13)

               Odobravanje Ujedinjenoj Kraljevini dodatne godine dana, što je opće pravilo u skladu s Uredbom (EZ) br. 1467/97, bilo bi prezahtjevno u slučaju Ujedinjene Kraljevine jer bi podrazumijevalo prilagodbu ukupnog deficita u visini od 2,2 % BDP-a. Takva bi prilagodba u 2015./2016. mogla znatno utjecati na nedavno ubrzavanje rasta realnih plaća i time negativno utjecati na rast. Ona bi također iziskivala provedbu dodatnih mjera u vrlo kratkom vremenu. Na temelju ažurirane proljetne prognoze Komisije za 2015. takva bi prilagodba imala vrlo negativan utjecaj na gospodarski rast. Stoga se čini primjerenim Ujedinjenoj Kraljevini za dvije godine produljiti rok za okončanje stanja prekomjernog deficita.

               (14)

               Odobravanje dviju dodatnih godina za ispravak prekomjernog deficita podrazumijevalo bi prijelazne ciljeve ukupnog deficita od 4,1 % BDP-a u 2015./2016. odnosno 2,7 % BDP-a u 2016./2017. Predmetno poboljšanje strukturnog proračunskog salda koje ti ciljevi podrazumijevaju iznosi 0,5 % BDP-a odnosno 1,1 % BDP-a. Temeljni scenarij u ažuriranoj proljetnoj prognozi Komisije za 2015. uključuje prethodno najavljene diskrecijske mjere u visini od 1,4 % BDP-a u razdobljima 2015./2016. i 2016./2017., od kojih oko tri četvrtine čine smanjenja potrošnje. Tim putem prilagodbe predviđa se dostatan sigurnosni razmak u odnosu na deficit u visini od 3 % BDP-a kao referentno mjerilo te se smatra da je on najmanje štetan za rast, dok se njime također omogućuje poštovanje minimalnog zahtijevanog godišnjeg strukturnog poboljšanja u visini od 0,5 % BDP-a. Kako bi ostvarila te ciljeve, Ujedinjena Kraljevina mora u potpunosti i pravovremeno provesti mjere najavljene do proračuna za 2015. i uključno s njim, pri čemu sve moguće izmjene tekućih planova ne smiju imati nikakav utjecaj na proračun; u tom slučaju uz već najavljene mjere neće biti potrebne daljnje mjere,

         DONIJELO JE OVU PREPORUKU:

               1.

               Ujedinjena Kraljevina trebala bi okončati postojeće stanje prekomjernog deficita najkasnije do 2016./2017.

               2.

               Ujedinjena Kraljevina trebala bi dosegnuti ukupni deficit od 4,1 % BDP-a u 2015./2016., odnosno 2,7 % BDP-a u 2016./2017., što bi na temelju ažurirane proljetne prognoze Komisije za 2015. odgovaralo poboljšanju strukturnog salda od 0,5 % BDP-a u 2015./2016., odnosno 1,1 % BDP-a u 2016./2017.

               3.

               Ujedinjena Kraljevina trebala bi u potpunosti provesti mjere konsolidacije uključene u sve proračune i jesenske izjave do proračuna za 2015. i uključno s njim kako bi postigla preporučeni strukturni napor, pri čemu sve moguće izmjene tekućih planova ne smiju imati nikakav utjecaj na proračun. Ujedinjena Kraljevina trebala bi dodatno precizirati smanjenja potrošnje u okviru predstojeće reviziji potrošnje (Spending Review). Ta smanjenja potrošnje potrebna su kako bi se osigurao ispravak prekomjernog deficita do 2016./2017.

               4.

               Ujedinjena Kraljevina trebala bi ubrzati smanjenje ukupnog deficita u 2015./2016. i 2016./2017. ako ekonomski, financijski ili proračunski uvjeti budu bolji nego što se trenutačno očekuje. Mjerama konsolidacije proračuna trebalo bi osigurati trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast. Posebno bi trebalo izbjegavati daljnja smanjenja kapitalnih rashoda.

               5.

               Vijeće utvrđuje rok do 15. listopada 2015. u kojem Ujedinjena Kraljevina i. treba poduzeti učinkovito djelovanje i ii. u skladu s člankom 3. stavkom 4.a Uredbe (EZ) br. 1467/97 detaljno izvijestiti o strategiji konsolidacije koja je planirana za postizanje ciljeva.

         Osim toga, tijela Ujedinjene Kraljevine trebala bi i. poštovati obvezu utvrđivanja srednjoročnog proračunskog cilja kako je utvrđeno u Paktu o stabilnosti i rastu i ii. provesti planirane reforme za povećanje zakonske dobi za umirovljenje kako bi se doprinijelo jačanju dugoročne održivosti javnih financija.
   Naposljetku, kako bi se osigurao uspjeh strategije fiskalne konsolidacije, bit će također važno sveobuhvatnim strukturnim reformama poduprijeti fiskalnu konsolidaciju, u skladu s preporukama Vijeća upućenima Ujedinjenoj Kraljevini u kontekstu europskog semestra, a posebno onima koje se odnose na preventivni dio postupka zbog makroekonomskih neravnoteža.
   Ova je Preporuka upućena Ujedinjenoj Kraljevini Velike Britanije i Sjeverne Irske.

      Sastavljeno u Luxembourgu 19. lipnja 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         J. REIRS

      (1)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

      (2)  Svi dokumenti povezani s postupkom zbog prekomjernog deficita za Ujedinjenu Kraljevinu dostupni su na: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/uk_en.htm

      (3)  Odluka Vijeća 2009/409/EZ od 27. travnja 2009. kojom se utvrđuje, u skladu s člankom 104. stavkom 8. Ugovora, je li Ujedinjena Kraljevina poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 8. srpnja 2008. na temelju članka 104. stavka 7. (SL L 132, 29.5.2009., str. 11.).

      (4)  Budući da su podaci o rastu BDP-a za prvo tromjesečje 2015. objavljeni nakon dovršetka Komisijine proljetne prognoze za 2015., trenutačna ocjena učinkovitog djelovanja temelji se na ažuriranoj prognozi.

      (5)  Objavljena proljetna prognoza sadržava samo brojke za kalendarsku godinu. Vrijednosti za financijske godine izračunavaju se na temelju tromjesečnog profila objavljene prognoze.


title: Preporuka Komisije (EU) 2016/136 оd 28. siječnja 2016. o primjeni mjera protiv zlouporaba poreznih ugovora (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 271)

text:
               2.2.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 25/67

         PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2016/136
   оd 28. siječnja 2016.
   o primjeni mjera protiv zlouporaba poreznih ugovora

         (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 271)

   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               Porezni ugovori imaju važnu ulogu u poboljšavanju učinkovitosti prekogranične trgovine jer se ugovorima povećava sigurnost poreznih obveznika u njihovom međunarodnom poslovanju. Sklapanjem poreznog ugovora države ugovornice međusobno priznaju prava oporezivanja imajući u vidu sprječavanje dvostrukog oporezivanja i poticanje gospodarske aktivnosti i razvoja. Porezni ugovori ne bi trebali pružati mogućnost izbjegavanja plaćanja poreza, biranja države s manjim porezom ili drugih strategija kojima se zloupotrebljava svrha takvih konvencija i ugrožavaju porezni prihodi država ugovornica. Europska komisija podupire napore za suzbijanje zloporaba poreznih ugovora.

               (2)

               Nakon objavljivanja izvješća „Sprječavanje smanjenja porezne osnovice i preusmjeravanja dobiti” (BEPS) u veljači 2013., OECD i zemlje skupine G20 donijele su u rujnu 2013. Akcijski plan u 15 točaka čija je svrha sprječavanje BEPS-a. Slijedom zajedničkih napora, u listopadu 2015. objavljena su završna izvješća o točkama 6. (sprečavanje stjecanja povlastica na temelju ugovora u nepravilnim okolnostima) i 7. (sprečavanje manipulacija mjestom stalnog poslovnog nastana) Akcijskog plana. U oba se izvješća predlažu izmjene predloška porezne konvencije OECD-a i te promjene će biti uključene u multilateralni instrument putem kojeg će se rezultati tog rada prenijeti na ugovore, što je potrebno provesti do kraja 2016. kako je utvrđeno projektom OECD-a i skupine G20. Namjena izmjena predloženih u ta dva izvješća je da se državama omogući rješavanje pitanja BEPS-a povezanih s poreznim ugovorima.

               (3)

               U završnom izvješću o točki 6. Akcijskog plana utvrđeno je da je zloporaba poreznih ugovora, a posebno biranje država s manjim porezom, značajan izvor zabrinutosti u pogledu BEPS-a te se predlaže pristup temeljen na različitim zaštitnim mjerama protiv takvih zloporaba ugovornih odredaba i određena fleksibilnost u njihovoj primjeni. U izvješću se pojašnjava da porezni ugovori nisu namijenjeni stvaranju prilika za dvostruko neoporezivanje te se u njemu između ostalog predlaže uključivanje multilateralnog instrumenta, to jest općeg pravila protiv zloporaba temeljenog na „testu glavne svrhe” transakcija ili postupaka.

               (4)

               U završnom izvješću o točki 7. Akcijskog plana posebno se ističu posrednički aranžmani i iskorištavanje posebnih izuzeća od definicije stalnog poslovnog nastana kao najčešće strategije manipulacija u cilju izbjegavanja poreznih obveza koje proizlaze iz stalnog poslovnog nastana. Posredničkim aranžmanima obično se iskorištava relativno formalan pristup važećeg članka 5. stavka 5. predloška porezne konvencije OECD-a kad je riječ o sklapanju ugovora o prodaji. Posebna izuzeća od definicije stalnog poslovnog nastana primjenjiva na aktivnosti pripremne ili pomoćne prirode nisu prilagođena poslovnim modelima digitalnog gospodarstva te otvaraju mogućnost zloporaba primjenom strategija koje se temelje na fragmentiranju aktivnosti. Izvješćem se stoga predlažu izmjene članka 5. predloška porezne konvencije OECD-a kojim će se te odredbe osnažiti u odnosu na umjetne strukture namijenjene izbjegavanju njihove primjene.

               (5)

               Za pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta ključno je da države članice primjenjuju učinkovite porezne sustave i sprječavaju smanjivanje svojih poreznih osnovica zbog nenamjernog neoporezivanja i zloporaba, kao i da mjerama zaštite svojih poreznih osnovica ne stvaraju nepotrebne nedosljednosti i narušavanje tržišta.

               (6)

               Jednako je važna i usklađenost mjera koje države članice primjenjuju u cilju provedbe obveza koje proizlaze iz BEPS-a s dogovorenim normama na razini Unije, čime se pruža pravna sigurnost poreznim obveznicima i poreznim upravama.

               (7)

               Imajući u vidu osiguravanje usklađenosti sa zakonodavstvom EU-a, opće pravilo sprječavanja zloporaba temeljeno na testu glavne svrhe, kako je predloženo u završnom izvješću o točki 6. Akcijskog plana, potrebno je uskladiti sa sudskom praksom Suda Europske unije u području zloporaba zakona,

         DONIJELA JE OVU PREPORUKU:
   1.   PREDMET I PODRUČJE PRIMJENE
   Ova se preporuka odnosi na primjenu mjera protiv zloporabe poreznih ugovora koje provode države članice Europske unije.
   2.   OPĆE PRAVILO PROTIV IZBJEGAVANJA PLAĆANJA POREZA TEMELJENO NA TESTU GLAVNE SVRHE
   Ako države članice u međusobne porezne ugovore i porezne ugovore s trećim zemljama uključe opće pravilo protiv izbjegavanja plaćanja poreza temeljeno na testu glavne svrhe primjenom obrasca navedenog u predlošku porezne konvencije OECD-a, države članice se potiče da u njih unesu sljedeću izmjenu:

      „Neovisno o ostalim odredbama ove Konvencije, povlastica na temelju ove Konvencije ne odobrava se za bilo koju prihodovnu stavku ili kapital ako je u razumnoj mjeri, uzimajući u obzir sve relevantne činjenice i okolnosti, moguće zaključiti da je ta povlastica jedan od glavnih ciljeva bilo kojeg postupka ili transakcije koji izravno ili neizravno rezultiraju ostvarivanjem te povlastice, osim ako je utvrđeno
            da odražavaju stvarnu gospodarsku aktivnost ili da
          je odobravanje te povlastice u predmetnim okolnostima u skladu s ciljem i svrhom relevantnih odredaba ove Konvencije.”

   3.   DEFINICIJA STALNOG POSLOVNOG NASTANA
   Države članice se potiče da u međusobnim poreznim ugovorima i poreznim ugovorima s trećim zemljama primijene i upotrebljavaju predložene nove odredbe članka 5. predloška porezne konvencije OECD-a, čime se nastoji spriječiti manipulacije mjestom stalnog poslovnog nastana opisane u završnom izvješću o točki 7. Akcijskog plana za sprječavanje smanjenja porezne osnovice i preusmjeravanja dobiti (BEPS).
   4.   DALJNJE POSTUPANJE
   Države članice trebale bi izvijestiti Komisiju o mjerama koje poduzimaju u skladu s ovom Preporukom, kao i o svim izmjenama tih mjera.
   Komisija će objaviti izvješće o primjeni ove Preporuke u roku od tri godine od njezina donošenja.
   5.   ADRESATI
   Ova je Preporuka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 28. siječnja 2016.

            Za Komisiju

         Pierre MOSCOVICI

            Član Komisije


title: Preporuka Vijeća od 11. srpnja 2017. o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2017.

text:
               9.8.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 261/71

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 11. srpnja 2017.
   o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2017.
   (2017/C 261/16)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2017. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Mađarska nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)

               Izvješće za Mađarsku za 2017. objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Mađarske u rješavanju preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke za tu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Mađarske u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

               (3)

               Mađarska je 2. svibnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017. i svoj Program konvergencije za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESI fondovi) za razdoblje 2014.–2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Na Mađarsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2017. planira smanjenje ukupnog deficita sa 1,8 % u 2016. na 2,4 % u 2017. i 2018. te nakon toga postupno poboljšanje na 1,2 % BDP-a do 2021. Planirano je da se do 2020. ostvari srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 1,7 % BDP-a do 2016. i revidiran na 1,5 % BDP-a od 2017. Međutim, na temelju ponovno izračunanog (4) strukturnog salda srednjoročni proračunski cilj neće se ostvariti tijekom trajanja programa. Prema Programu konvergencije očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u postupno smanjiti na gotovo 61 % do kraja 2021. Makroekonomski je scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan, čime se dovodi u opasnost provedba ciljeva u pogledu deficita.

               (6)

               U Programu konvergencije za 2017. upućuje se na znatan učinak iznimnog priljeva izbjeglica i mjera sigurnosti na proračun u 2016. i 2017. i pružaju se odgovarajući dokazi o opsegu i prirodi tih dodatnih proračunskih troškova. U skladu s podacima Komisije prihvatljivi dodatni rashodi 2015. za izniman priljev izbjeglica iznosili su 0,04 % BDP-a, a u pogledu priljeva izbjeglica u 2016. nema prihvatljivih dodatnih rashoda. Prihvatljivi dodatni rashodi za sigurnosne mjere iznosili su u 2016. 0,04 % BDP-a. U 2017. ne očekuje se dodatni porast rashoda zbog iznimnog priljeva izbjeglica, dok se dodatni utjecaj sigurnosnih mjera na proračun trenutačno procjenjuje na 0,14 % BDP-a. Odredbama iz članka 5. stavka 1. i članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 uzimaju se u obzir ti dodatni rashodi jer su priljev izbjeglica te ozbiljnost terorističke prijetnje neuobičajeni događaji, njihov je utjecaj na javne financije Mađarske znatan, a održivost ne bi bila ugrožena ako se dopusti privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Stoga, kako bi se u obzir uzeli dodatni troškovi povezani s mjerama sigurnosti, smanjen je zahtjev u pogledu prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja za 2016. U pogledu 2017. konačna će se ocjena, uključujući prihvatljive iznose, izraditi u proljeće 2018. na temelju zabilježenih podataka koje su dostavila mađarska nadležna tijela.

               (7)

               Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Mađarskoj da ostvari godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja 2017. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. postoji rizik znatnog odstupanja od tog zahtjeva u 2017.

               (8)

               S obzirom na njezinu fiskalnu situaciju i osobito razinu njezina duga, očekuje se da se Mađarska 2018. ostvari dodatnu prilagodbu prema ostvarenju svojeg srednjoročnog proračunskog cilja, a to je strukturni deficit od 1,5 % BDP-a. Prema zajednički dogovorenoj matrici prilagodbe u okviru Pakta o stabilnosti i rastu ta bi prilagodba trebala dovesti do nominalne stope rasta neto primarnih državnih rashoda (5) koja 2018. ne premašuje 2,8 %. To bi odgovaralo strukturnoj prilagodbi od 1,0 % BDP-a. Ne bude li promjene u politikama, postojat će rizik od znatnog odstupanja od tog zahtjeva u 2018. Istodobno se predviđa da će Mađarska poštovati pravilo o dugu u 2017. i 2018. Općenito, Vijeće smatra da će od 2017. nadalje biti potrebne dodatne mjere kako bi se ispunile odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1466/97, ocjenom proračunskih planova i rezultata trebao bi se uzeti u obzir proračunski saldo države članice s obzirom na cikličke uvjete. Kako se podsjeća u Komunikaciji Komisije uz ove preporuke za Mađarsku, u ocjeni proračunskih rezultata za 2018. morat će se uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike kojim se doprinosi i jačanju oporavka koji je u tijeku i osiguravanju održivosti javnih financija Mađarske. U tom kontekstu Vijeće prima na znanje da Komisija namjerava izvršiti cjelovitu ocjenu u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, posebno s obzirom na cikličku situaciju u Mađarskoj.

               (9)

               Konkurentnost i potencijalni rast Mađarske otežani su zbog slabih privatnih ulaganja i niske produktivnosti. Čimbenici koji negativno utječu na poslovno okruženje i korporativna ulaganja posebno su povezani s nedostacima u institucionalnoj uspješnosti i upravljanju. Česte promjene regulatornog i poreznog okruženja među najvećim su preprekama poslovanju u Mađarskoj, a sudjelovanje dionika i donošenje politika temeljeno na dokazima nisu dostatni. Regulatorne prepreke uslugama ograničavaju dinamiku tržišta i koče ulaganja. Restriktivnim propisima, među ostalim i u maloprodaji, ograničava se tržišno natjecanje u uslužnom sektoru i opterećuje se poslovno okruženje.

               (10)

               Ukupni udio poreza u BDP-u Mađarske i dalje je znatno iznad razine usporedivih zemalja regije, a izazovi u poreznom sustavu i dalje su prisutni. Vlada je u 2017. smanjila doprinose za socijalno osiguranje za 5 postotnih bodova, a za 2018. planirano je dodatno smanjenje od 2 postotna boda. Tom se mjerom znatno smanjio porezni klin za osobe s niskim dohotkom, ali je on i dalje visok. To se posebno odnosi na osobe s niskim dohotkom bez djece jer je za njih i dalje među najvišima u Uniji. Porezni sustav i dalje je složen. Usprkos silaznom trendu od 2013. sektorskim se porezima, od kojih neki izraženo narušavaju tržišno natjecanje, i dalje opterećuje porezni sustav i oslabljuje povjerenje ulagača. Složenost i nesigurnost poreznog sustava, što je povezano s visokim troškovima porezne discipline i administrativnim opterećenjem, i dalje ugrožavaju povjerenje ulagača u Mađarskoj.

               (11)

               Zbog slabe institucionalne uspješnosti opterećuje se poslovno okruženje i smanjuje potencijal gospodarskog rasta. Konkretno, usprkos nedavnim poboljšanjima i izmjenama Zakona o javnoj nabavi napredak u povećanju transparentnosti i konkurentnosti javne nabave i dalje je ograničen. Aktualna strategija e-nabave dobra je osnova za povećanje transparentnosti, ali njezina provedba i utjecaj na učinkovitost i transparentnost moraju se pratiti. Rizik od korupcije i dalje je visok te negativno utječe na poslovno okruženje, a u mjerama koje su poduzete u tom pogledu postoje znatni nedostaci. Mađarska kasni i u provedbi svoje strategije e-nabave. Time se usporava pravodobno uvođenje e-nabave u Mađarskoj, koja je ključna za jačanje transparentnosti i povećanje konkurentnosti.

               (12)

               Stanje u mađarskom uslužnom sektoru, uključujući maloprodaju, i dalje je posebno teško. Vlada je tijekom prošle godine nastavila intervenirati na tržištima koja su prethodno bila otvorena za tržišno natjecanje te je donijela strože zahtjeve za usluge putničkog prometa koje obavljaju neovisni otpremni centri. Vlada nije poduzela veće mjere za ublažavanje regulatornog okruženja u uslužnom sektoru, posebno u području maloprodaje, javnih usluga povezanih s upravljanjem otpadom, izdavanja i distribucije udžbenika te sustava mobilnog plaćanja. U maloprodajnom sektoru nedostaju jasne smjernice za odobravanje otvaranja novih trgovina većih od 400 m2. Time se u tom sektoru povećava nedostatak transparentnosti i predvidivosti. Zbog stalnih regulatornih prepreka u području usluga, među ostalim i u maloprodaji, ograničava se dinamika tržišta i ugrožavaju ulaganja te se istodobno stvara i nesigurnost za ulagače, osobito za one iz inozemstva.

               (13)

               Za srednjoročno poticanje konkurentnosti i potencijalni rast u Mađarskoj ključne će biti strukturne reforme radi promicanja ulaganja u ljudski kapital, posebno u obrazovanje i zdravstvenu skrb, te nastavak poboljšanja funkcioniranja tržišta rada. Važno će biti i jačanje socijalne pravednosti kako bi se ostvario uključiviji rast.

               (14)

               Rezultati pružanja osnovnih vještina i dalje su slabi u usporedbi s međunarodnim standardima. Prema istraživanju OECD-ova Programa za međunarodnu procjenu učenika (PISA) iz 2015. rezultati obrazovnih sustava znatno se pogoršavaju, a utjecaj socioekonomskog položaja učenika na rezultate obrazovanja među najvećima je u Uniji. Na rezultate obrazovanja uvelike utječe i vrsta škole. Smanjenje broja nastavnih sati prirodnih predmeta u strukovnim gimnazijama od 2016. vjerojatno će povećati zaostatak Mađarske u prirodnim znanostima. Stopa prijevremenog prekida školovanja stagnira u posljednjih 5 godina, a i dalje je posebno izražena među Romima. Raspodjela učenika u nepovoljnom položaju nije ravnomjerna među školama, a romska djeca sve više pohađaju škole i razrede s romskom većinom. Uvedene su mjere poticanja izobrazbe nastavnika, ranog obrazovanja i školskog uspjeha te suzbijanja prijevremenog prekida školovanja među Romima. Iako su koraci za rješavanje problema segregacije poduzeti, oni su nisu dovoljno ni opsežni ni sustavni za suočavanje s tim izazovom. Sve veća potražnja za visokokvalificiranom radnom snagom nije popraćena dovoljno velikim brojem kandidata za visoko obrazovanje i odgovarajućim stopama završetka obrazovanja. Izmjenama Zakona o visokom obrazovanju donesenima 2017. moglo bi se uzrokovati dodatno pogoršanje stanja.

               (15)

               Posljednjih se godina tržište rada pozitivno razvija, a stopa nezaposlenosti vraća se na razinu prije krize. Zaposlenost je dosegla povijesno visoku razinu zahvaljujući otvaranju radnih mjesta u privatnom sektoru i programu javnih radova, koji je u Mađarskoj i dalje najjača aktivna politika tržišta rada s više od 200 000 sudionika. Posljednjih je godina donesen niz mjera za olakšavanje prelaska iz programa na primarno tržište rada. Međutim, program još nije dovoljno usmjeren, a njegova učinkovitost u reintegraciji sudionika na otvoreno tržište rada i dalje je ograničena. Istodobno je u određenim sektorima zabilježen sve veći nedostatak radne snage. Jačaju se druge aktivne politike tržišta rada, dijelom uz potporu iz fondova Unije, no potrebno je uložiti daljnje napore kako bi se olakšao učinkovit prelazak na primarno tržište rada. Sustav profiliranja za nezaposlene operativan je, ali još ne i potpuno učinkovit. Rodni jaz u zaposlenosti posljednjih se godina povećao, a utjecaj roditeljstva na zaposlenost žena među najvećima je u Uniji. Na sudjelovanje na tržištu rada utječu relativno slabi ishodi zdravstvene zaštite i nejednak pristup zdravstvenoj skrbi. Sudjelovanje socijalnih partnera u donošenju politika ograničeno je.

               (16)

               Neki pokazatelji siromaštva vratili su se na razine prije krize, ali su i dalje iznad prosjeka Unije. Siromaštvo među djecom i Romima vrlo je visoko, ali je u padu. Velik broj zaposlenih Roma radi u okviru programa javnih radova. Njihova učinkovita integracija na otvoreno tržište rada zasad je ograničena.

               (17)

               Prikladnost i opseg socijalne pomoći te naknade za nezaposlenost ograničeni su. Trajanje naknada za nezaposlenost od 3 mjeseca i dalje je najkraće u Uniji, i kraće od prosječnog vremena koje je potrebno za pronalaženje zaposlenja. U okviru reforme socijalne pomoći 2015. pojednostavnjen je sustav naknada, ali se čini da njome nije zajamčen jedinstven i primjeren životni standard za osobe kojima je potrebna pomoć. Kada je riječ o naknadama kojima upravljaju općine, u pogledu kriterija prihvatljivosti i razine prava postoji velika diskrecija, čime se za korisnike stvara nesigurnost. Naknada za minimalni dohodak i dalje je zamrznuta na niskoj razini, ali mađarska nadležna tijela planiraju idućih godina postupno povisiti razinu ciljanih novčanih naknada. Već su u 2017. tri takve naknade blago povećane. Dodatnim ciljanim mjerama pomoglo bi se ublažavanju materijalne neimaštine skupina u nepovoljnom položaju, posebno djece i Roma.

               (18)

               Komisija je u okviru europskog semestra 2017. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Mađarske i objavila je u izvješću za tu zemlju za 2017. Ocijenila je i Program konvergencije za 2017. i Nacionalni program reformi za 2017. te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Mađarskoj u proteklim godinama. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Mađarskoj, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine Unije.

               (19)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2017., a njegovo je mišljenje (6) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

         PREPORUČUJE da Mađarska 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               U 2018. nastaviti s ulaganjem znatnog fiskalnog napora, u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, uzimajući u obzir potrebu za jačanjem oporavka koji je u tijeku i osiguravanjem održivosti javnih financija Mađarske.

               2.

               Dovršiti smanjenje poreznog klina za osobe s niskim dohotkom i pojednostavniti strukturu poreza, posebno smanjenjem sektorskih poreza kojima se najviše narušava tržišno natjecanje. Pojačati transparentnost i tržišno natjecanje u postupku javne nabave provođenjem sveobuhvatnog i učinkovitog sustava e-nabave te pojačati okvir za borbu protiv korupcije. Pojačati regulatornu predvidivost, transparentnost i tržišno natjecanje, posebno u uslužnom sektoru, i to u maloprodaji.

               3.

               Bolje usmjeriti program javnih radova na osobe koje su najudaljenije od tržišta rada i omogućiti učinkovitu potporu tražiteljima zaposlenja kako bi se olakšao prelazak na tržište rada, među ostalim jačanjem aktivnih politika tržišta rada. Poduzeti mjere poboljšanja rezultata obrazovanja i povećati sudjelovanje skupina u nepovoljnom položaju, posebice Roma, u uključivom redovnom obrazovanju. Poboljšati prikladnost i opseg socijalne pomoći te trajanje naknada za nezaposlenost.

      Sastavljeno u Bruxellesu 11. srpnja 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         T. TÕNISTE

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

      (3)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (4)  Strukturni saldo, prema novom izračunu Komisije, na temelju informacija u Programu konvergencije, prema usuglašenoj metodologiji.

      (5)  Neto državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok su jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani netirane.

      (6)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Latvije za 2014.

text:
               29.7.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 247/63

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 8. srpnja 2014.
   o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Latvije za 2014.
   2014/C 247/12
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, koja je usredotočena na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

               (2)

               Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Čelnici država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razinama EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o mjerama koje je potrebno poduzeti na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedine zemlje.

               (4)

               Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo Preporuku (3) o nacionalnom programu reformi Latvije za 2013. i dostavilo mišljenje o ažuriranom programu konvergencije Latvije za razdoblje 2012. – 2016.

               (5)

               Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Također, Komisija je 13. studenoga 2013. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Latviju ne smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (6)

               Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

               (7)

               Latvija je 29. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014., a 30. travnja 2014. i program stabilnosti za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (8)

               Cilj proračunske strategije iz programa stabilnosti za 2014. jest postupno smanjiti ukupni deficit i održati strukturni saldo, što je u skladu sa srednjoročnim ciljem kada se u obzir uzme dopušteno privremeno odstupanje od srednjoročnog cilja uzrokovano sustavnom reformom mirovinskog sustava. Srednjoročni cilj u okviru programa stabilnosti promijenjen je s ‐ 0,5 % na - 1,0 % i novi srednjoročni cilj odgovara ciljevima Pakta o stabilnosti i rastu. Predviđeno kretanje ukupnog deficita u okviru programa stabilnosti podrazumijeva postupno smanjenje (ponovno) izračunanog strukturnog salda, iako i dalje u okvirima koje dopušta provedba reforme mirovinskog sustava. Uzimajući u obzir dopušteno odstupanje od srednjoročnog cilja, planirani strukturni deficit u skladu je sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu do 2016. Međutim predviđeni porast ponovno izračunanog strukturnog salda u 2017. uzrokovat će odstupanje od potrebnog kretanja prilagodbe prema ostvarivanju srednjoročnog cilja. Općenito gledajući, proračunska strategija iznesena u programu stabilnosti uglavnom je u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Državni dug trebao bi se zadržati znatno ispod 60 % BDP-a tijekom cijelog programskog razdoblja, uz pad na 31 % BDP-a do 2017. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja u okviru programa stabilnosti, koji nije službeno odobrilo neovisno tijelo, uvjerljiv je. Očekuje se da će gospodarski rast tijekom programskog razdoblja ostati približno 4 % godišnje, a predviđeni rast cijena je umjeren.

               (9)

               Proračunskim scenarijem u okviru programa stabilnosti predviđa se nagli pad udjela prihoda i rashoda države u BDP-u, što odražava određene mjere za smanjenje prihoda u odnosu na ciljano ograničenje rashoda. Povećani zahtjevi za sredstva u nekoliko područja politika predstavljaju rizik za predviđena smanjenja rashoda u okviru programa stabilnosti. U skladu s proljetnom prognozom službi Komisije iz 2014. fiskalna politika u 2014. u skladu je sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu, ali postoji rizik od odstupanja u 2015. Na temelju ocjene programa stabilnosti i prognoze Komisije te u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da odstupanje strukturnog deficita od srednjoročnog cilja u 2014. odražava učinak sustavne reforme mirovinskog sustava, a od 2015. postoji rizik od odstupanja od potrebnog kretanja prilagodbe.

               (10)

               Latvija je poduzela korake za smanjenje poreznog opterećenja za osobe s niskim dohotkom i obitelji s uzdržavanim članovima te za jačanje oporezivanja povezanog s imovinom i okolišem, ali visina i priroda tih poreza ne utječu dovoljno na ponašanje gospodarskih subjekata pa i dalje postoje određene subvencije štetne za okoliš. Iako su nadležna tijela postigla određeni napredak u poboljšanju poštovanja poreznih obveza i smanjenju udjela neprijavljene gospodarske aktivnosti, osobito poboljšanjem ocjene rizika i strožim sankcijama za prijevare, i dalje su prisutni izazovi u području borbe protiv poreznih prijevara i utaje poreza. Iako čini znatan udio ukupnog oporezivanja, prihod od poreza na potrošnju ima osobito velik potencijal za daljnje povećanje uz uvjet da se poboljša poštovanje poreznih obveza.

               (11)

               Usprkos prvobitnom ambicioznom planu reforme visokog obrazovanja, Latvija nije ostvarila napredak u osnivanju međunarodno priznatog sustava akreditacija, planovi za uvođenje novog financijskog modela okvirno su predviđeni za 2016., konsolidacija ustanova za visoko obrazovanje je oslabljena, a ograničenja upotrebe stranih jezika i dalje postoje. Stanje je takvo usprkos činjenici da postoji velik prostor za reformu sustava visokog obrazovanja, koji je prevelik za broj stanovnika koji se smanjuje, nudi previše različitih studijskih programa i nije pretjerano privlačan stranim studentima i nastavnom osoblju. Rezultati prve neovisne ocjene istraživačkih institucija upućuju na to da 21 % znanstvenika s ekvivalentom punog radnog vremena radi za onih 10 % istraživačkih institucija obuhvaćenih ocjenom koje se može smatrati međunarodnim istraživačkim centrima na visokoj razini. Intenzitet istraživanja i razvoja u Latviji u 2012. iznosio je samo 0,66 % BDP-a pa Latvija nije na dobrom putu da postigne svoj cilj u okviru strategije Europa 2020. u skladu s kojim bi 1,5 % BDP-a trebala namijeniti istraživanju i razvoju.

               (12)

               Latvija je ostvarila napredak u borbi s nezaposlenošću koja je znatno pala. Međutim, nezaposlenost mladih i dalje je relativno visoka i treba primijeniti mjere kojima će se obuhvatiti neregistrirani neaktivni mladi. Iako je Latvija poduzela mjere za rješavanje problema neusklađenosti vještina i potreba tržišta rada te kvalitete strukovnog obrazovanja, potrebni su daljnji napori u tom području, osobito u poboljšanju kvalitete naukovanja i razvoju sveobuhvatnog profesionalnog usmjeravanja. Područje primjene aktivnih politika tržišta rada i dalje ostaje ograničeno, a one se uglavnom temelje na javnim radovima.

               (13)

               Siromaštvo radno sposobnih osoba u Latviji i dalje je vrlo veliko. Latvija je poduzela određene korake za reformu socijalne pomoći i provela opsežnu ocjenu sustava socijalne sigurnosti koja čini dobru osnovu za reformu utemeljenu na dokazima. Znatno je povećala niz naknada za djecu i podigla neoporezivi prag za porez na osobni dohodak za uzdržavane osobe. Međutim učinkovitost socijalne zaštite u pogledu smanjenja siromaštva i dalje je niska, a razvoj učinkovite mreže socijalne sigurnosti ostaje izazov. Općenito gledajući, visok udio stanovništva izložen je riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti, a to je još izraženije kada su u pitanju djeca. Riziku od siromaštva i socijalne isključenosti osobito su izložene obitelji s djecom, nezaposleni, osobe s invaliditetom i ljudi koji žive u ruralnim područjima. Potrošnja Latvije za socijalnu zaštitu kao postotak BDP-a najniža je u Uniji. Pristup sustavu zdravstvene skrbi ometaju troškovi, uključujući visoka neposredna i uglavnom neformalna plaćanja, pa zdravstvene potrebe velikog udjela stanovništva nisu zadovoljene. Ima prostora za poboljšanja kako bi se povećala učinkovitost sustava, osiguralo ekonomično financiranje i promicale aktivnosti za sprječavanje bolesti.

               (14)

               Latvija je ostvarila određeni napredak u otvaranju tržišta električne energije tržišnom natjecanju, a to će se početkom 2015. proširiti i na sektor kućanstava. Latvija se u lipnju 2013. pridružila regionalnom skandinavsko-baltičkom tržištu Nord Pool Spot namijenjenom sklapanju ugovora o električnoj energiji. Potrebno je daljnje jačanje interkonekcija s energetskim tržištem EU-a jer Latvija trenutačno ovisi o uvozu, a prekogranična elektroenergetska veza s Estonijom uglavnom je preopterećena. Stoga je razvoj infrastrukture ključan, a Latvija je suočena s velikim izazovima u području rješavanja infrastrukturnih nedostataka. Određeni napredak postignut je i u sektoru prirodnog plina jer je parlament odobrio izmjene Zakona o energetici kojima se predviđa postupno otvaranje tržišta plina od travnja 2014., ali je njegovo potpuno otvaranje odgođeno do 2017. Latvija je predložila uravnoteženu kombinaciju mjera politike za uštedu energije u glavnim gospodarskim sektorima, a u sljedećim godinama više od 70 % uštede energije ostvarit će se u građevinskom sektoru. Međutim, potrebno je dodatno poboljšati učinkovitost u prometu, zgradama i sustavima grijanja.

               (15)

               Latvija je poduzela mnoge mjere za poboljšanje kapaciteta pravosuđa kako bi se smanjili zaostaci i trajanje postupaka. Međutim, veliki zaostaci u pravosuđu i dalje su prijetnja poslovanju, a potrebno je provesti i reforme za poboljšanje učinkovitosti i kvalitete pravosuđa, uključujući u području stečaja, posredovanja i arbitraže. Latvija je predstavila ambiciozne reforme javne uprave, ali njihova provedba je spora i ne obuhvaća lokalne vlasti, a reforma državnih poduzeća znatno kasni. Potrebne su izmjene Zakona o tržišnom natjecanju kako bi Vijeće za konkurentnost dobilo veću institucijsku i financijsku neovisnost za učinkovito djelovanje protiv postupaka javnih i privatnih tijela kojima se ograničava tržišno natjecanje.

               (16)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu latvijske ekonomske politike. Ocijenila je nacionalni program reformi i program stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Latviji, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke Komisije iz europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 5. u nastavku.

               (17)

               Vijeće je s obzirom na tu ocjenu preispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (5) posebno se odražava u preporuci br. 1. u nastavku.

               (18)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela i analizu ekonomske politike cijelog europodručja. Na temelju toga Vijeće je donijelo pojedine preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (6). Kao država čija je valuta euro, Latvija bi trebala osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

         PREPORUČUJE Latviji da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.

               Očuvati dobar fiskalni položaj u 2014. i ojačati proračunsku strategiju od 2015. te osigurati da odstupanje od srednjoročnog cilja ostane ograničeno na učinak sustavne reforme mirovinskog sustava. Nastaviti napore na daljnjem smanjenju poreznog opterećenja za osobe s niskim dohotkom u kontekstu pomicanja prema porezima na imovinu i poreza u vezi s okolišem koji više potiču rast te poboljšanjem poštovanja poreznih obveza i naplate poreza.

               2.

               Osnažiti provedbu reforme sustava visokog obrazovanja, posebno osnivanjem neovisne akreditacijske agencije i uspostavom modela financiranja kojim se nagrađuje kvaliteta. Osigurati profesionalno usmjeravanje na svim razinama obrazovanja, poboljšati kvalitetu strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, uključujući jačanjem naukovanja, te postići napredak u području zapošljivosti mladih, uključujući uvođenjem mjera kojima će se obuhvatiti neregistrirani mladi koji su nezaposleni i nisu uključeni u programe obrazovanja ili osposobljavanja. Poduzeti korake za razvoj integriranijeg i sveobuhvatnijeg istraživačkog sustava, između ostalog i usmjeravanjem financiranja na istraživačke institucije konkurentne na međunarodnoj razini.

               3.

               Provesti daljnju reformu socijalne pomoći i njezina financiranja kako bi se osigurala bolja pokrivenost, prikladnost naknada, jačanje aktivacije i ciljane socijalne usluge. Povećati opseg aktivnih politika tržišta rada. Poboljšati troškovnu učinkovitost, kvalitetu i pristupačnost sustava zdravstvene skrbi.

               4.

               Ubrzati razvoj prekograničnih plinskih i elektroenergetskih interkonekcija sa susjednim državama članicama kako bi se diversificirali izvori energije i promicalo tržišno natjecanje boljom integracijom baltičkih energetskih tržišta. Uložiti napore kako bi se dodatno povećala energetska učinkovitost u prometu, zgradama i sustavima grijanja.

               5.

               Završiti reforme pravosudnog sustava, uključujući reforme okvira koji se odnose na insolventnost, arbitražu i posredovanje i koje su u tijeku, kako bi se osiguralo pravno okruženje koje više pogoduje poslovanju i potrošačima. Osnažiti reforme javne uprave, između ostalog provođenjem reforme upravljanja državnim poduzećima i povećanjem institucijske i financijske neovisnosti Vijeća za tržišno natjecanje.

      Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. C. PADOAN

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (3)  SL C 217, 30.7.2013., str. 47.

      (4)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.)

      (5)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

      (6)  Vidjeti str. 141 ovog Službenog lista.


title: 2014/661/EU: Preporuka Komisije оd 10. rujna 2014. o praćenju prisutnosti 2- i 3-monokloropropan-1,2-diola (2- i 3-MCPD), estera masnih kiselina 2- i 3-MCPD-a i glicidil estera masnih kiselina u hrani  Tekst značajan za EGP

text:
               12.9.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 271/93

         PREPORUKA KOMISIJE
   оd 10. rujna 2014.
   o praćenju prisutnosti 2- i 3-monokloropropan-1,2-diola (2- i 3-MCPD), estera masnih kiselina 2- i 3-MCPD-a i glicidil estera masnih kiselina u hrani
   (Tekst značajan za EGP)

      (2014/661/EU)

   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               3-monokloropropan-1,2-diol (3-MCPD) je kontaminant koji nastaje pri preradi hrane, a razvrstan je kao moguće karcinogena tvar za ljude za koju je utvrđen prihvatljivi dnevni unos (TDI) od 2 μg/kg tjelesne mase (1). Najveća dopuštena razina od 20 μg/kg u hidroliziranom proteinu povrća (HVP) i umaku od soje utvrđena je u Uredbi Komisije (EZ) br. 1881/2006 (2) za tekuće proizvode koji sadrže 40 % suhe tvari, što odgovara najviše 50 μg/kg u suhoj tvari.

               (2)

               Esteri 2- i 3-monokloropropan-1,2-diola (MCPD) i glicidil esteri važni su kontaminanti prerađenih jestivih ulja koja se upotrebljavaju kao hrana ili sastojci hrane. Odbor za kontaminante u prehrambenom lancu (CONTAM) Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) složio se s procjenom o stopostotnom otpuštanju 3-MCPD-a iz njegovih estera kod ljudi (3).

               (3)

               Glicidil esteri masnih kiselina (GE) su procesni kontaminanti koji nastaju tijekom faze dezodorizacije u postupku rafiniranja jestivih ulja. Toksikološka relevantnost glicidil estera masnih kiselina još nije u potpunosti razjašnjena. Sam glicidol razvrstan je kao vjerojatno karcinogena tvar za ljude. Najnovije znanstvene studije pokazuju (gotovo) potpuno otpuštanje glicidola iz estera masnih kiselina u ljudskom probavnom traktu.

               (4)

               EFSA je 20. rujna 2013. objavila znanstveno izvješće o analizi pojavljivanja 3-monokloropropan-1,2-diola (3-MCPD) u hrani u Europi u razdoblju od 2009. do 2011. i preliminarnu procjenu izloženosti (4).

               (5)

               Za točniju procjenu izloženosti potrebno je više podataka o prisutnosti estera masnih kiselina MCPD-a i glicidil estera masnih kiselina.

               (6)

               Stoga je primjereno preporučiti praćenje prisutnosti MCPD-a, esteraMCPD-a i glicidil estera u biljnim uljima i mastima, hrani dobivenoj iz njih i hrani koja sadržava biljna ulja i masti.

         DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

               1.

               Države članice trebaju uz aktivno sudjelovanje subjekata u poslovanju s hranom i hranom za životinje pratiti prisutnost 2- i 3-MCPD-a, estera masnih kiselina 2- i 3-MCPD-a i glicidil estera masnih kiselina u hrani, a posebno u sljedećem:

                           (a)

                           biljna ulja i masti i od njih dobiveni proizvodi kao što su margarin i slični proizvodi,

                           (b)

                           hrana za posebne prehrambene potrebe kako je definirana u Direktivi 2009/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5) namijenjena prehrani dojenčadi i male djece, uključujući početnu i prijelaznu hranu za dojenčad kako je definirana u Direktivi Komisije 2006/141/EZ (6) te hranu za posebne medicinske potrebe kako je definirana u Direktivi Komisije 1999/21/EZ (7) namijenjena prehrani dojenčadi,

                           (c)

                           fini pekarski proizvodi, kruh i peciva,

                           (d)

                           konzervirano meso (dimljeno) i konzervirana riba (dimljena),

                           (e)

                           grickalice na bazi krumpira ili žitarica, ostali prženi proizvodi na bazi krumpira,

                           (f)

                           hrana koja sadržava biljno ulje i hrana pripremljena/proizvedena s biljnim uljima.

                     Priznaje se da je analiza 2- i 3-MCPD-a, estera masnih kiselina 2- i 3-MCPD-a i glicidil estera masnih kiselina u prehrambenim proizvodima navedenima u točkama (b) do (f) veliki izazov i još nisu dostupne analitičke metode potvrđene u međulaboratorijskoj studiji. Stoga pri analizi prehrambenih proizvoda iz točaka (b) do (f) treba obratiti posebnu pozornost kako bi se osiguralo da su dobiveni podaci pouzdani.
               Stoga države članice koje namjeravaju analizirati prisutnost 2- i 3-MCPD-a, estera masnih kiselina 2- i 3-MCPD-a i glicidil estera masnih kiselina u prehrambenim proizvodima navedenima u točkama (b) do (f) mogu zahtijevati, ako je to prikladno i potrebno, tehničku pomoć Komisijina Zajedničkog istraživačkog centra, Instituta za referentne materijale i mjerenja (IRMM), Odjela za standarde bioznanosti hrane.

               (2)

               Kako bi se osiguralo da su uzorci reprezentativni za uzorkovanu seriju, države članice trebaju slijediti postupke uzorkovanja utvrđene u dijelu B Priloga Uredbi Komisije (EZ) br. 333/2007 (8).

               (3)

               Kako bi se utvrdili esteri MCPD-a i glicidola, preporučuje se uporaba standardnih metoda udruženja American Oil Chemists' Society. Te su metode plinska kromatografija – masena spektrometrija (GC-MS), a potvrđene su u međulaboratorijskoj studiji za biljna ulja i masti te su dostupne na www.aocs.org.
               Granica kvantifikacije (LOQ) ne bi trebala biti viša od 100 μg/kg za analizu estera masnih kiselina MCPD-a i glicidola u jestivim uljima i mastima. Za ostale prehrambene proizvode koji sadržavaju više od 10 % masti granica kvantifikacije po mogućnosti ne bi trebala biti viša kada se odnosi na udio masti u hrani, odnosno granica kvantifikacije za analizu estera masnih kiselina MCPD-a i glicidola u hrani koja sadržava 20 % masti ne bi trebala biti viša od 20 μg/kg ukupne mase. Za prehrambene proizvode koja sadržavaju manje od 10 % masti, granica kvantifikacije ne bi trebala biti viša od 10 μg/kg ukupne mase.

               (4)

               Laboratoriji bi trebali primjenjivati postupke kontrole kvalitete kako bi tijekom analize izbjeglo pretvaranje glicidi estera u estere MCPD-a i obratno. Nadalje, potrebna je nedvosmislena specifikacija mjerene veličine i posebno izvješćivanje u pogledu slobodnog 2- i 3-MCPD-a prisutnog u analiziranoj matrici, odvojeno od estera masnih kiselina 2- i 3-MCPD-a, jer se oboje mjeri kao 3-MCPD. O sljedećim mjerenim veličinama treba izvijestiti posebno:

                           —

                           2-MCPD

                           —

                           3-MCPD

                           —

                           esteri 2-MCPD

                           —

                           esteri 3-MCPD

                           —

                           glicidil esteri.

                     Zasad ne postoje dokazi prisutnosti slobodnog glicidola u prehrambenim proizvodima iz točke 1. Međutim, u slučaju da se slobodni glicidol analizira, o tome treba posebno izvijestiti.

               (5)

               Države članice trebale bi osigurati da se analitički rezultati EFSA-i dostavljaju redovito (svakih šest mjeseci) u formatu za podnošenja podataka EFSA-e u skladu sa zahtjevima iz Smjernica EFSA-e za standardni opis uzorka (SSD) za hranu i hranu za životinje (9) te njezinim dodatnim posebnim zahtjevima za izvješćivanje.
               Pojednostavnjeni format, s manjim brojem obveznih polja koje treba ispuniti, bit će dostupan kako bi se osiguralo maksimalno podnošenje korisnih dostupnih podataka o praćenju.

               (6)

               Izradit će se pomoćne upute kako bi se osigurala jedinstvena primjena ove Preporuke i usporedivo izvješćivanje o rezultatima.

      Sastavljeno u Bruxellesu 10. rujna 2014.

            Za Komisiju

         Tonio BORG

            Član Komisije

      (1)  Mišljenje Znanstvenog odbora za hranu o 3-monokloropropan-1,2-diolu (3-MCPD) kojim se ažurira mišljenje Znanstvenog odbora za hranu iz 1994. (doneseno 30. svibnja 2001.) http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out91_en.pdf

      (2)  Uredba Komisije (EZ) br. 1881/2006 od 19. prosinca 2006. o utvrđivanju najvećih dopuštenih količina određenih kontaminanata u hrani (SL L 364, 20.12.2006., str. 5.).

      (3)  Izjava Znanstvenog odbora za kontaminante u prehrambenom lancu (CONTAM) o zahtjevu Europske komisije povezanom s esterima 3-MCPD-a http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/1048.pdf

      (4)  Europska agencija za sigurnost hrane, Analiza pojavljivanja 3-monokloropropan-1,2-diola (3-MCPD) u hrani u Europi u razdoblju od 2009. do 2011. i preliminarna procjena izloženosti. EFSA Journal 2013;11(9):3381, 45 pp. doi:10.2903/j.efsa.2013.3381 Dostupno na mreži: www.efsa.europa.eu/efsajournal

      (5)  Direktiva 2009/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o hrani za posebne prehrambene potrebe (SL L 124, 20.5.2009., str. 21.).

      (6)  Direktiva Komisije 2006/141/EZ od 22. prosinca 2006. o početnoj i prijelaznoj hrani za dojenčad i izmjeni Direktive 1999/21/EZ (SL L 401, 30.12.2006., str. 1.).

      (7)  Direktiva Komisije 1999/21/EZ od 25. ožujka 1999. o hrani za posebne medicinske potrebe(SL L 91, 7.4.1999., str. 29.).

      (8)  Uredba Komisije (EZ) br. 333/2007 od 28. ožujka 2007. o metodama uzorkovanja i analitičkim metodama za službenu kontrolu razina olova, kadmija, žive, anorganskog kositra, 3-MCPD-a i benzo(a)pirena u hrani (SL L 88, 29.3.2007., str. 29.).

      (9)  http://www.efsa.europa.eu/en/datex/datexsubmitdata.htm