title: Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Grčke za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Grčke za 2020. 2020/C 282/08

text:
               26.8.2020

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 282/46

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 20. srpnja 2020.
      o Nacionalnom programu reformi Grčke za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Grčke za 2020.
      (2020/C 282/08)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Grčka jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

                  (2)

                  Izvješće za Grčku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Grčke u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”) i napredak Grčke u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Grčkoj postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Utvrđene neravnoteže posebno se odnose na visoku razinu javnog duga i neprihodonosnih kredita u bilancama banaka i vanjskom sektoru u kontekstu i dalje niskog potencijalnog rasta i visoke stope nezaposlenosti.

                  (3)

                  Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

                  (4)

                  Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

                  (5)

                  Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

                  (6)

                  Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

                  (7)

                  Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

                  (8)

                  Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Grčka se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

                  (9)

                  Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će biti neravnomjerno raspoređene u grčkim regijama zbog različitih uzoraka specijalizacije, posebno u regijama koje se znatno oslanjaju na turizam i općenito na izravno poslovanje s potrošačima. To uključuje znatan rizik od povećanja regionalnih i teritorijalnih razlika u Grčkoj i nastavka već uočenog trenda povećanja nejednakosti između glavnog grada i, posebice, otočnih i planinskih regija, koji se dodatno intenzivirao tijekom godina financijske krize. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

                  (10)

                  Grčka je 30. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020. i svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (11)

                  Grčka je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu.

                  (12)

                  Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 1,5 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 4,7 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 0,2 % BDP-a. Prema programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 176,6 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 188,8 % u 2020. te će se u 2021. ponovno smanjiti na 176,8 % BDP-a. Proračunske projekcije temelje se na nekim rizicima, a to su parnični postupci koji su u tijeku i obveze pružanja javnih usluga. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

                  (13)

                  Grčka je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 5,4 % BDP-a. Te mjere uključuju privremenu financijsku potporu osobama koje primaju dohodak, samozaposlenim osobama, pojedinačnim poduzećima i određenim slobodnim zanimanjima pogođenima pandemijom, isplatu povratnih predujmova poduzećima sa smanjenim prometom, plaćanje doprinosa za socijalno osiguranje za zaposlenike čiji su ugovori o radu suspendirani, odgodu plaćanja poreza i doprinosa za socijalno osiguranje, uključujući programe obročnog plaćanja poreza, na razdoblje od najmanje tri mjeseca za sva poduzeća, samozaposlene osobe i osobe koje primaju dohodak pogođene pandemijom bolesti COVID-19, subvencije za kamate na kredite malih i srednjih poduzeća („MSP-ovi”) i veće rashode za zdravstvo. Osim toga, Grčka je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka. Te mjere uključuju gotovinske kolaterale Helenske razvojne banke radi potpore bankovnom kreditiranju. Međutim, u proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. sve odgode plaćanja poreza smatraju se i mjerama likvidnosti bez negativnog proračunskog učinka u 2020. Mjere koje je Grčka poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

                  (14)

                  Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Grčkoj deficit opće države iznositi 6,4 % BDP-a u 2020. te 2,1 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 196,4 % u 2020. i 182,6 % u 2021.

                  (15)

                  Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer Grčka u 2019. nije poštovala pravilo o dugu, a u 2020. planirala je premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da je kriterij duga kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 poštovan, dok kriterij deficita nije ispunjen.

                  (16)

                  Kad je riječ o pandemiji bolesti COVID-19, sudeći po razmjerno malom broju dosad potvrđenih slučajeva zaraze, Grčka je pravodobno reagirala i učinkovito provela ograničenja. Međutim, očekuje se da će gospodarske posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19 biti ozbiljne jer se u usporedbi s drugim državama članicama Grčka u velikoj mjeri oslanja na turistički i prometni sektor. U turističkom sektoru Grčka bi u odnosu na 2019. mogla izgubiti velik dio prihoda. Turizam je najvažniji izvoz usluga u grčkom gospodarstvu i činio je 45 % izvoza usluga. Nadalje, očekuje se da će pad potražnje zbog usporavanja globalne trgovine uzrokovanog pandemijom utjecati i na sektor pomorskog prometa, koji čini 40 % izvoza usluga. Zbog mjera ograničenja kretanja, nižih raspoloživih dohodaka i veće nezaposlenosti očekuje se znatan pad domaće potražnje.

                  (17)

                  Grčka je na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila aktiviranjem nacionalnog plana za pandemiju i brzo je uvela niz dotad nezabilježenih mjera, uključujući strogu karantenu i ograničavanje socijalnih kontakata, posebno za osobe za koje se sumnja da su bile u kontaktu sa zaraženim osobama. Grčka tijela donijela su niz mjera za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica u 2020. u vrijednosti do 10,5 % BDP-a. Te mjere uključuju fiskalne mjere u vrijednosti od 5 % BDP-a s proračunskim učinkom u vrijednosti od 3,7 % BDP-a te privremene odgode plaćanja poreza i gotovinske kolaterale za komercijalne banke u dodatnoj vrijednosti od 1,9 % BDP-a, čime bi se mogli osigurati dodatni novi krediti u ukupnoj vrijednosti do 3,6 % BDP-a. Sektor javnog zdravstva dobio je jednokratnu injekciju u iznosu od 273 milijuna EUR, za, na primjer, zapošljavanje 2 000 dodatnih djelatnika u zdravstvenom sektoru, nabavu zdravstvene opreme i zaliha te pojačano testiranje.

                  (18)

                  Za učinkovit odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 potrebno je poboljšati kapacitet, dostupnost i otpornost zdravstvenog sustava. Razina izravnih plaćanja za privatne zdravstvene usluge i neformalnih plaćanja, koja su usko povezana s neučinkovitim upravljanjem bolnicama, i dalje je visoka. To dovodi do nejednakosti. Pristup je i dalje problematičan, a broj osoba sa samoprijavljenim neispunjenim potrebama za zdravstvenom skrbi među najvišima je u Uniji, uz velike razlike prema dohodovnoj skupini i radnom statusu. Participacija nije dovoljno utemeljena na provjeri imovinskog stanja da bi se njome zaštitile ranjive skupine. To se pogoršava prevelikom ponudom i posljedično prevelikom potrošnjom često preskupih lijekova. Grčka zato provodi ambicioznu reformu primarne zaštite kako bi kratkoročno osigurala pristup osnovnim kvalitetnim uslugama, a dugoročno sveobuhvatan sustav utemeljen na selekcijskoj ulozi liječnika primarne zdravstvene zaštite za cijelo stanovništvo. Rane naznake upućuju na zaključak da je to ključna mjera za zaštitu građana i ograničavanje širenja virusa, kojom se osigurava da se kapacitet sustava može u potpunosti iskoristiti za liječenje pacijenata u skladu s njihovim potrebama. Još nije osmišljeno održivo rješenje za potrošnju u zdravstvu jer se fiskalna održivost uglavnom osigurava sustavom povrata preplaćenih sredstava, koji je pod sve većim pritiskom zbog nedovoljnih strukturnih mjera. Iako su nedavno poduzete obećavajuće mjere, razina centralizirane nabave i dalje je niska. Javna potrošnja za zdravstvo bila je u 2018. ispod prosjeka Unije, čak i ako se uračuna povrat preplaćenih sredstava u vrijednosti od oko 1 % BDP-a. Za poboljšanje učinkovitosti, dostupnosti i opće otpornosti zdravstvenog sustava potrebni su veća djelotvornost i dodatna financijska sredstva.

                  (19)

                  Potrebne su mjere za ublažavanje učinka krize uzrokovane bolešću COVID-19 na radnike i poduzeća. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. očekuje se da će nezaposlenost narasti na 19,9 % u 2020. i oporaviti se na 16,8 % u 2021. Grčka je već uvela privremeni program za smanjenje troškova rada za poduzeća koja su suspendirala poslovanje ili su teško pogođena krizom, uz istodobnu zaštitu ugovorâ o radu i pružanje potpore dohotku za pogođene radnike. Međutim, provedbom sveobuhvatnog programa skraćenog radnog vremena pružilo bi se održivije i fleksibilnije rješenje i grčka tijela poduzela su korake u tom smjeru donošenjem programa potpore zapošljavanju SYN-ERGASIA koji se treba provoditi od 15. lipnja do 15. listopada 2020. Tim bi se programom poduzećima omogućila primjena moduliranog skraćenja radnog vremena u skladu sa stupnjem ograničenja aktivnosti, a pritom bi se očuvalo funkcioniranje industrije i spriječilo da privremeni otkazi postanu strukturni. Proširenjem fleksibilnih radnih uvjeta, kao što je rad na daljinu, koji su u Grčkoj dosad bili ograničeni u usporedbi s drugim državama članicama, također bi se doprinijelo očuvanju gospodarske aktivnosti i radnih mjesta tijekom razdoblja ograničenja kretanja i socijalnih kontakata.

                  (20)

                  Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 mogla bi ponovno pogoršati socijalnu situaciju velikog dijela stanovništva i povećati dohodovnu nejednakost. Prije pandemije udio grčkog stanovništva izložen riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti i dalje je bio među najvišima u Uniji, pri čemu su djeca i radno sposobno stanovništvo bili izloženi većem riziku od starijih osoba. Važni razlozi za zabrinutost bili su i siromaštvo unatoč zaposlenju, pristup cjenovno pristupačnom stanovanju i energetsko siromaštvo. Za ublažavanje posljedica krize ključno će biti osigurati odgovarajući zamjenski dohodak svim pogođenim radnicima i samozaposlenim osobama, uključujući osobe koje nemaju pristup socijalnoj zaštiti. Važno je također jačanjem socijalnih sigurnosnih mreža pružiti potporu najranjivijim skupinama, uključujući neaktivne i neprijavljene radnike. Budući da će se više osoba oslanjati na osnovne sigurnosne mreže, bit će važno poboljšati adekvatnost potpore minimalnom dohotku. Sveobuhvatan pristup socijalnim uslugama nužan je u slučaju najugroženijih i ranjivih skupina, uključujući osobe s invaliditetom, izbjeglice i tražitelje azila. Osim toga, usluge dugotrajne skrbi nisu dovoljno razvijene. Grčka bi također trebala dodatno promicati pristup cjenovno pristupačnom stanovanju, posebno za kućanstva izložena riziku od siromaštva, primjerice uvođenjem programa za pomoć ranjivim vlasnicima nekretnina u otplaćivanju hipotekarnih kredita.

                  (21)

                  Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 zaustavila je pozitivna kretanja na tržištu rada zabilježena proteklih godina i ponovno se očekuje rast nezaposlenosti. Za snažan oporavak zaposlenosti u razdoblju nakon krize Grčka treba dovršiti reforme kako bi povećala učinkovitost politika za zapošljavanje stanovništva, osobito programâ osposobljavanja. Ključno će biti povećati kapacitet javne službe za zapošljavanje za pružanje trajne i individualne potpore tražiteljima zaposlenja. Grčka posebnu pozornost treba posvetiti mladima i ženama, na koje više utječe nedostatak mogućnosti zapošljavanja. Mogao bi se poboljšati i socijalni dijalog, poticanjem aktivnog i smislenog sudjelovanja socijalnih partnera u oblikovanju politika, među ostalim u osmišljavanju i provedbi mjera za suočavanje s učincima krize uzrokovane bolešću COVID-19. Vlada bi trebala usmjeriti napore na poboljšanje osnovnih vještina svih građana, uključujući digitalne vještine. Ključno će biti riješiti pitanje slabih odgojno-obrazovnih ishoda, unaprijediti strukovno obrazovanje i osposobljavanje te proširiti obrazovanje odraslih. Da bi se smanjila neusklađenost potrebnih i traženih vještina te ubrzao oporavak tržišta rada, ključno je poboljšati kvalitetu i relevantnost obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada.

                  (22)

                  Opravdani prioritet Vlade u odgovoru na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 otpočetka je bilo pružanje održive potpore likvidnosti, uključujući obrtni kapital, pogođenim poduzećima, pogotovo MSP-ovima te mikropoduzećima, posebice kreditiranjem i jamstvima. Grčka je na temelju privremenog okvira za državne potpore uvela tri programa za povećanje likvidnosti kapitala poduzeća: i. program plaćanja povratnih predujmova; ii. program gotovinskih kolaterala za osiguranje bankovnih kredita i iii. program subvencioniranja kamata za tekuće kredite. Važno je da u tom procesu bankarski sektor ispunjava, uz potporu nadležnih tijela, svoju posredničku ulogu održavanja potrebnog dotoka kredita, na temelju odgovarajuće procjene kreditnog rizika i razboritih kreditnih standarda, i da pritom točno izvješćuje o svakom pogoršanju kvalitete imovine. Podupiranje sposobnosti bankarskog sektora da ponudi održiva rješenja za restrukturiranje duga održivih subjekata pogođenih krizom bit će ključno za očuvanje kvalitete imovine i istodobnu potporu oporavku gospodarstva.

                  (23)

                  Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Povećanje ulaganja koja su poticajna za rast u prioritetnim sektorima bit će ključno za potporu dugoročnom rastu i smanjenje regionalnih razlika. Kao prethodnih godina, razina javnih ulaganja bila je u 2019. za više od 1 % BDP-a niža u odnosu na planiranu. Grčka tijela počela su rješavati stalni problem nedovoljnog izvršenja utvrđivanjem „nacionalnog razvojnog programa” kako bi postrožila pravila o izradi, financiranju i provedbi projekata kojima se daje potpora te upravljanje njima, i akcijskog plana za poboljšanje predviđanja i praćenja javnih ulaganja. Budući da će javna ulaganja imati važnu ulogu u pokretanju gospodarskog oporavka nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19, ključno je ukloniti sve preostale administrativne prepreke i utvrditi portfelj novih projekata. Uspostavom namjenskog instrumenta za pripremu projekata javna ulaganja mogla bi se dodatno poboljšati i ubrzati. Učinkovitija provedba javnih ulaganja dodatno bi potaknula rast zbog multiplikacijskog učinka. Grčka bi također mogla imati koristi od učinkovitije i održivije javne nabave kao sastavnog dijela njezinih nastojanja da poboljša i racionalizira javnu potrošnju te zajamči konkurentno poslovno okružje. U tu bi svrhu trebalo odgovarajućim zakonodavnim i administrativnim mjerama ukloniti utvrđene nedostatke, kao što je trajna pojava neopravdano preniskih ponuda.

                  (24)

                  Za obnovu grčkog gospodarstva bit će također potrebno ukloniti neke dugoročne slabosti i iskoristiti potencijalne buduće prilike. Znatne potrebe za ulaganjima postoje u sektorima kao što su promet i logistika, u kojima je potpora posebno potrebna za željezničku i cestovnu sigurnost te nadogradnju intermodalnih čvorišta, dok su za gospodarenje krutim otpadom i upravljanje komunalnim otpadnim vodama potrebna okolišno održiva ulaganja. Preobrazba Grčke u klimatski neutralno gospodarstvo zahtijevat će i znatna privatna i javna ulaganja tijekom duljeg razdoblja. Prednost bi se mogla dati planiranim ulaganjima, primjerice manjim projektima u području energetske učinkovitosti, obnove zgrada i obnovljivih izvora energije, čime bi se doprinijelo gospodarskom oporavku nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19. Pripremi srednjoročnih mjera oporavka mogu koristiti ulaganja predviđena u nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica, projekata s popisa projekata od zajedničkog interesa i planova za razvoj infrastrukture. Povezana ulaganja mogla bi uključivati prekogranične veze za uvoz i izvoz električne energije između susjednih država članica kako bi se za građane i poduzeća u Grčkoj osigurala održiva opskrba električnom energijom te mjere kojima se osigurava pravedna tranzicija regija na koje najviše utječe ambiciozni plan Grčke za napuštanje proizvodnje električne energije na bazi lignita. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Grčkoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Grčku za 2020. To bi Grčkoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

                  (25)

                  Iako je prethodnih godina ostvarila određeni napredak, Grčka treba ubrzati nastojanja za poboljšanje rezultata u području digitalizacije, među ostalim uvođenjem digitalnih alata i usluga u javnoj upravi, pravosudnom sustavu i poduzećima. Održavanje zamaha i iskorištavanje koristi ostvarenih pokretanjem brojnih digitalnih usluga od početka krize uzrokovane bolešću COVID-19 bit će osobito važni za javnu upravu i u fazi oporavka. Strateški pristup ubrzanju uvođenja digitalnih tehnologija u svim gospodarskim sektorima, među ostalim u javnoj upravi, i interoperabilnost različitih informacijskih sustava, posebno baze podataka o nadzoru tržišta, pomogli bi premostiti jaz produktivnosti u odnosu na države članice čija je valuta euro i smanjiti administrativno opterećenje. Prioriteti su i poboljšanje dostupnosti mreža vrlo velikog kapaciteta i uvođenje vrlo brzog interneta. Kad je riječ o digitalnim vještinama, Grčka je i dalje ispod prosjeka Unije, jer je u 2019. samo 51 % osoba u dobi od 16 do 74 godine imalo barem osnovne digitalne vještine, u usporedbi s prosjekom Unije od 58 %. Digitalno usavršavanje omogućit će svima u Grčkoj jednak pristup e-uslugama, poduzećima će pomoći da se učinkovito koriste radom na daljinu i e-alatima, a svim će učenicima, studentima ili polaznicima programa obrazovanja odraslih omogućiti da u potpunosti sudjeluju u učenju na daljinu. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti osobama u nepovoljnom položaju, uključujući izbjeglice i tražitelje azila, te osobama koje žive u udaljenim i ruralnim područjima.

                  (26)

                  Nakon uspješnog dovršetka programa financijske pomoći u okviru Europskog stabilizacijskog mehanizma u 2018., nad Grčkom se provodi pojačani nadzor u skladu s Uredbom (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7). U primjeni pojačanog nadzora na Grčku na temelju provedbenih odluka Komisije (EU) 2018/1192 (8) i (EU) 2019/338 (9) potvrđuje se da Grčka u srednjoročnom razdoblju treba nastaviti donositi mjere za uklanjanje mogućih izvora makroekonomskih neravnoteža i istodobno provoditi strukturne reforme kojima se podupire snažan i održiv gospodarski rast. Grčka se 22. lipnja 2018. u Euroskupini obvezala da će nastaviti provoditi sve ključne reforme donesene u okviru programa dok ih u potpunosti ne dovrši. Grčka se obvezala i da će provesti posebne mjere u području fiskalnih i fiskalno-strukturnih politika, socijalne skrbi, financijske stabilnosti, tržišta rada i proizvoda, privatizacije, funkcioniranja pravosuđa, javne uprave i borbe protiv korupcije. Te strukturne reforme sve su važnije u kontekstu grčkih napora za ponovno pokretanje gospodarstva. Uspješna provedba i dovršetak tih reformi trebali bi znatno doprinijeti srednjoročnom i dugoročnom rastu Grčke. Grčka je obvezna dostavljati tromjesečna izvješća o napretku u provedbi obveza u okviru pojačanog nadzora, pri čemu povoljno polugodišnje izvješće može biti temelj za pokretanje mjera za otpis duga u vrijednosti od 0,7 % BDP-a godišnje. Euroskupina je u travnju 2019. i prosincu 2019. dogovorila pokretanje prva dva skupa mjera razduživanja uvjetovanih politikama u vrijednosti od 970 milijuna EUR odnosno 767 milijuna EUR. Šesto izvješće o pojačanom nadzoru u kojem se ocjenjuje napredak Grčke u provedbi obveza objavljeno je 20. svibnja 2020.

                  (27)

                  Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na gospodarske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

                  (28)

                  U trenutačnoj je situaciji posebno važno zadržati naglasak na reorganizaciji banaka kako bi se očuvala financijska stabilnost i oslobodili kapaciteti u bankarskom sektoru za financiranje gospodarskog oporavka. Bankarski sektor postao je otporniji, što je dovelo do ukidanja kontrola kapitala u rujnu 2019., ali su i dalje prisutni veliki naslijeđeni rizici i izazovi. To uključuje i dalje visoku razinu neprihodonosnih kredita, poziciju kapitala koja je u skladu s kapitalnim zahtjevima, ali je obilježena većom potražnjom za kapitalom u srednjoročnom razdoblju, te nisku profitabilnost koja ovisi o rastu kreditiranja. Stoga su grčke banke posebno izložene riziku od povećanja troškova financiranja i ponovnog pogoršanja kvalitete imovine zbog pandemije bolesti COVID-19. Poticanje kontinuiranog funkcioniranja sekundarnog tržišta neprihodonosnih kredita, istodobno s novim kreditima i održivim restrukturiranjem dugoročnih kredita u skladu s razboritim bonitetnim standardima, može imati ključnu ulogu u ispunjavanju dvostrukog cilja ublažavanja učinka izbijanja bolesti na kvalitetu imovine, uz istodobno rješavanje pitanja naslijeđenih neprihodonosnih kredita. Ključan korak u tom smjeru može biti provedba reforme pravnog okvira kojom bi se omogućila neograničena naplata kolaterala od dužnika koji ne ispunjavaju svoje obveze.

                  (29)

                  Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Grčka će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

                  (30)

                  Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnih gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Grčka bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro.

                  (31)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Grčke i objavila je u izvješću za Grčku za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Grčkoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Grčkoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (32)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (10) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

                  (33)

                  Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. U preporukama za pojedinu zemlju iz 2020. vodi se računa o potrebi borbe protiv pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanja gospodarskog oporavka kao nužnom prvom koraku kako bi se omogućila prilagodba neravnoteža. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2020. koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 2., 3. i 4. u nastavku,

            PREPORUČUJE da Grčka u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održalo gospodarstvo i pružila potpora oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Povećati otpornost zdravstvenog sustava i osigurati odgovarajući i jednak pristup zdravstvenoj skrbi.

                  2.

                  Ublažiti učinak krize uzrokovane bolešću COVID-19 na zaposlenost i njezin socijalni učinak, među ostalim provedbom mjera kao što su programi skraćenog radnog vremena i osiguravanjem učinkovite potpore mjerama aktivacije.

                  3.

                  Brzo primijeniti mjere za osiguravanje likvidnosti i kontinuiranog dotoka kredita te drugih oblika financiranja u gospodarstvo, stavljajući poseban naglasak na MSP-ove koji su najviše pogođeni krizom. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u siguran i održiv promet i logistiku, čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, okolišnu infrastrukturu te digitalnu infrastrukturu vrlo velikog kapaciteta i digitalne vještine. Poboljšati učinkovitost i digitalizaciju javne uprave i promicati digitalnu transformaciju poduzećâ.

                  4.

                  Nakon postupnog popuštanja ograničenja uvedenih zbog izbijanja bolesti COVID-19 nastaviti i dovršiti reforme, u skladu s obvezama nakon provedbe programa preuzetima na sastanku Euroskupine 22. lipnja 2018., u cilju ponovnog pokretanja održivog gospodarskog oporavka.

         Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

               Za Vijeće

               Predsjednica

            J. KLOECKNER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

         (3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 42.

         (4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

         (5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

         (6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

         (7)  Uredba (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora država članica europodručja koje su u poteškoćama ili kojima prijete ozbiljne poteškoće u odnosu na njihovu financijsku stabilnost (SL L 140, 27.5.2013., str. 1.).

         (8)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/1192 od 11. srpnja 2018. o primjeni pojačanog nadzora na Grčku (SL L 211, 22.8.2018., str. 1.).

         (9)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/338 od 20. veljače 2019. o produljenju pojačanog nadzora na Grčku (SL L 60, 28.2.2019., str. 17.).

         (10)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2020. 2020/C 282/09

text:
               26.8.2020

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 282/54

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 20. srpnja 2020.
      o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2020.
      (2020/C 282/09)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Španjolska jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

                  (2)

                  Izvješće za Španjolsku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Španjolske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Španjolske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Španjolskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Visoki vanjski i unutarnji dug, javni i privatni, i dalje je bila slaba točka u kontekstu visoke nezaposlenosti te je imao prekogranični učinak.

                  (3)

                  Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

                  (4)

                  Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

                  (5)

                  Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

                  (6)

                  Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

                  (7)

                  Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

                  (8)

                  Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Španjolska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

                  (9)

                  Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u španjolskim regijama. To se, primjerice, odnosi na regije koje se najviše oslanjaju na turizam, kao što su sredozemna obala, Andaluzija te Kanarski otoci i Balearski otoci, na kojima je više od trećine radnih mjesta povezano s tim sektorom. To uključuje rizik od povećanja regionalnih nejednakosti unutar Španjolske. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

                  (10)

                  Španjolska je 1. svibnja 2020. dostavila Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa procijenjena istodobno.

                  (11)

                  Španjolska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe prijelaznom pravilu o dugu.

                  (12)

                  Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Španjolskoj da se pobrine da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (7) u 2019. ne premaši 0,6 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,65 % bruto domaćeg proizvoda (BDP). Ukupna ocjena Komisije potvrđuje da postoji značajno odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2019. To je relevantan čimbenik u Komisijinu izvješću sastavljenom u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora, u kojem se ocjenjuje usklađenost Španjolske s kriterijem duga u 2019.

                  (13)

                  Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo od deficita od 2,8 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 10,3 % BDP-a u 2020. Nakon smanjenja na 95,5 % BDP-a u 2019., prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-u porasti na 115,5 %. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

                  (14)

                  Španjolska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 3,2 % BDP-a. Kvantifikacija mjera koje povećavaju deficit uglavnom se podudara s procjenama Komisije, kad se uzme u obzir različito tretiranje troškova automatskih stabilizatora. Te mjere uključuju jačanje zdravstvenih usluga, pružanje potpore dohotku radnicima koji rade u skraćenom radnom vremenu, ciljana izuzeća od plaćanja doprinosa za socijalno osiguranje i posebnu naknadu zbog prestanka obavljanja djelatnosti samozaposlenim osobama čija je djelatnost suspendirana ili koje su pretrpjele znatan pad prihoda. Osim toga, Španjolska je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 9,2 % BDP-a. Te mjere posebno uključuju kreditna jamstva (8,8 % BDP-a). Mjere koje je Španjolska poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

                  (15)

                  Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Španjolskoj saldo opće države iznositi –10,1 % BDP-a u 2020. te –6,7 % u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 115,6 % u 2020. i 113,7 % u 2021.

                  (16)

                  Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer Španjolska u 2019. nije poštovala pravilo o dugu, a u 2020. planirala je premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita i duga kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

                  (17)

                  Mjere poduzete kako bi se zaustavilo širenje virusa koji uzrokuje COVID-19 imaju znatan učinak na gospodarstvo te bi ove godine mogle dovesti do gubitka BDP-a od 9,4 %. Negativan učinak na zaposlenost, iako ga je trenutačno teško izračunati, bit će također golem. Od početka krize uzrokovane bolešću COVID-19, od veljače do svibnja, gotovo 700 000 ljudi izgubilo je posao. Negativan učinak na zaposlenost trenutačno ublažava činjenica da je gotovo 3,5 milijuna radnika uključeno u programe skraćenog radnog vremena (ERTE), čime se dosad uspio spriječiti neposredan gubitak radnih mjesta. Posljedice pandemije bolesti COVID-19 u Španjolskoj pogoršat će visok udio zaposlenosti u malim i srednjim poduzećima, važnost sektora koji su posebno pogođeni i koji će vjerojatno doživjeti sporiji oporavak, kao što su turizam i maloprodaja, te visoka stopa zaposlenih na određeno vrijeme (26,3 % u 2019.). Svi ti čimbenici mogli bi dovesti do velikih gubitaka radnih mjesta i pojačati šok. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. očekuje se porast nezaposlenosti (koja je u veljači 2020. iznosila 13,6 %) na 18,9 % u 2020. i pad na 17 % u 2021.

                  (18)

                  Španjolska tijela nastojala su ublažiti utjecaj pandemije bolesti COVID-19 i razdoblja provođenja mjera za sprečavanje širenja virusa raznim paketima mjera u ukupnom iznosu od 145 milijardi EUR. U borbi protiv bolesti COVID-19 nadležna tijela povećala su rashode za zdravstvene i socijalne usluge. Olakšala su i korištenje programom ERTE radi očuvanja radnih mjesta i potpore dohotku kućanstava. Korisnici programa ERTE primaju naknadu u iznosu od 70 % svoje osnovice za doprinose za socijalno osiguranje, uz donju (502 EUR) i gornju granicu (1 402 EUR). Tijekom trajanja programâ ERTE radni se odnos ne mijenja, a mogućnost pribjegavanja tom pravnom instrumentu zbog uzroka više sile povezanih s bolešću COVID-19 nedavno je produljena barem do 30. lipnja 2020. Poduzeća koja provode ERTE bit će oslobođena obveze plaćanja velikog dijela doprinosa za socijalno osiguranje za radnike obuhvaćene programom pod uvjetom da im zadrže radna mjesta najmanje šest mjeseci od početka normalnog rada. Te mjere prate posebnu potporu MSP-ovima i samozaposlenim radnicima koji čine okosnicu španjolskog gospodarstva (odgoda plaćanja poreza, smanjenje doprinosa za socijalno osiguranje i državna jamstva) i pokušaj su pomoći tim poduzećima i radnicima da izbjegnu stečaj i nastave s poslovanjem ubrzo nakon završetka krize uzrokovane bolešću COVD-19. Donesene su i mjere kojima se privremeno jamči potpora dohotku samozaposlenim osobama, radnicima s nestandardnim ugovorima i radnicima iz ranjivih skupina, koji u uobičajenim okolnostima ne bi imali pristup socijalnoj zaštiti.

                  (19)

                  Španjolski zdravstveni sustav ostvaruje dobre rezultate u području zdravstva unatoč relativno niskoj razini ulaganja. Međutim, pandemija bolesti COVID-19 dovela je do nezapamćenog pritiska na sustav i otkrila njegovu osjetljivost na šokove. Hitne mjere usmjerene su na jačanje kapaciteta zdravstvenih radnika, ključnih proizvoda iz područja medicine i infrastrukture kako bi se tijekom pandemije spasili životi i ponovno uspostavilo dobro zdravstveno stanje. Osobe s invaliditetom i starije osobe u domovima za njegu bile su posebno izložene tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19. Potrebno im je osigurati stalan pristup zdravstvenoj i socijalnoj skrbi, uključujući usluge hitne i intenzivne njege. Poslije bi se napori trebali usmjeriti na poboljšanje otpornosti zdravstvenog sustava kako bi se što prije ponovno postigla njegova optimalna učinkovitost i kako bi se bolje nosio s novim šokovima. Tijekom pandemije bolesti COVID-19 do izražaja su došli postojeći strukturni problemi, od kojih neki proizlaze iz određenih nedostataka ulaganja u fizičku infrastrukturu te nedostatnog zapošljavanja i radnih uvjeta zdravstvenih radnika. Postoje regionalne razlike u smislu potrošnje, fizičkih resursa i osoblja, a koordinacija među različitim razinama vlasti nije uvijek učinkovita. Pružanjem zdravstvene zaštite moglo bi se srednjoročno bolje odgovoriti na izazove starenja, sve većeg broja kroničnih oboljenja i invaliditeta. Primarna zaštita i razvoj usluga e-zdravstva imat će u tome središnju ulogu. Srednjoročno će biti važno osigurati da vjerojatno smanjenje sredstava zbog gospodarske krize ne utječe na zdravstveno osiguranje ljudi i ne dovede do nejednakosti u pristupu.

                  (20)

                  Iako su se posljednjih godina otvarala brojna radna mjesta, visoke stope nezaposlenosti i segmentacija tržišta rada na španjolskom tržištu rada zabilježene su i prije pandemije bolesti COVID-19. Preliminarni podaci pokazuju znatno povećanje razine nezaposlenosti u Španjolskoj kao posljedicu krize uzrokovane bolešću COVID-19, što će opteretiti ionako već ograničene kapacitete socijalnih službi te službi za zapošljavanje u pružanju potpore radnicima i poslodavcima. Srednjoročno bi se u suradnji sa socijalnim partnerima radi oporavka trebale provesti mjere potpore zapošljavanju, kao što su postupno ukidanje programa skraćenog radnog vremena, revizija sustava poticaja za zapošljavanje radi boljeg promicanja održivih oblika zapošljavanja, osobito za mlade, te fleksibilnost radnih uvjeta. Povećanje udjela studenata u području znanosti i digitalnih tehnologija, povećanje privlačnosti strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te fleksibilne mogućnosti usavršavanja i prekvalifikacije mogli bi pomoći u zadovoljavanju sve veće potražnje za tehničkim vještinama potrebnima za zelenu i digitalnu tranziciju koja će pratiti oporavak. Općenito, poboljšanjem obrazovnog i profesionalnog usmjeravanja te pružanjem odgovarajuće potpore učenicima i studentima u nepovoljnom položaju i regijama koje zaostaju moglo bi se doprinijeti boljim obrazovnim rezultatima. Uspjeh mjera koje bi se mogle donijeti radi postizanja tih ciljeva uvelike će ovisiti o odvajanju dovoljno vremena potrebnog za postizanje širokog i dugotrajnog društvenog i političkog konsenzusa o reformama.

                  (21)

                  Posljedice pandemije bolesti COVID-19 na tržište rada izazvale su hitnu potrebu za podupiranjem dohotka kućanstava pogođenih krizom uzrokovanom bolešću COVID-19. U tom je nastojanju ključno olakšati upotrebu programa skraćenog radnog vremena. Međutim, radnici zaposleni na određeno vrijeme s vrlo kratkim ugovorima, koji čine većinu novih nezaposlenih osoba od kojih su mnogi mladi radnici, često nemaju pravo na standardnu zaštitu u slučaju nezaposlenosti. Radi potpore održivom oporavku i socijalnoj koheziji potrebno je osigurati da svi radnici, uključujući radnike na određeno vrijeme i samozaposlene osobe, imaju pristup odgovarajućoj socijalnoj zaštiti i mjerama aktivne politike tržišta rada i izvan izvanrednih mjera koje je Vlada već poduzela.

                  (22)

                  Uslijed krize uzrokovane bolešću COVID-19 vjerojatno će se povećati visoke razine siromaštva ili socijalne isključenosti u Španjolskoj, posebno među obiteljima s djecom. Španjolska je 2019. imala najniži prosjek obiteljskih naknada po djetetu od svih država članica. Obitelji s niskim do srednjim dohotkom zbog strogog sustava ne ostvaruju pravo na naknade za djecu, a mogu ostvariti samo ograničenu korist od poreznih odbitaka. Rashodi za socijalnu zaštitu i dalje su znatno usmjereni na starije osobe, a razina rashoda za mirovine trebala bi se znatno povećati u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju ako najavljena odstupanja od mirovinske reforme iz 2013. budu trajna i ako se ne poduzmu odgovarajuće kompenzacijske mjere. Zbog teških gospodarskih i društvenih posljedica pandemije bolesti COVID-19 potrebna je međugeneracijska solidarnost prema mlađim generacijama. Pomoć u slučaju nezaposlenosti dugotrajno nezaposlenim osobama i radnicima koji ne ispunjavaju uvjete za sustave doprinosa trenutačno je rascjepkana na više programa, što dovodi do niske pokrivenosti. Postojeći regionalni programi minimalnog dohotka obuhvaćaju samo 20 % potencijalnih korisnika u zemlji zbog velikih regionalnih razlika u pokrivenosti, trajanju, uvjetima pristupa i primjerenosti. U trenutačnom kontekstu koji zahtjeva brzu reakciju, stalni nacionalni program zajamčenog dohotka, koji će prema procjenama obuhvatiti više od dva milijuna korisnika, nedavno je donesen i očekuje se njegova ratifikacija u parlamentu te će biti dopunjen postojećim regionalnim programima minimalnog dohotka. U ovoj se fazi ne može ocijeniti njegov učinak na smanjenje siromaštva i njegova održivost u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju.

                  (23)

                  Još jedan otežavajući čimbenik u odnosu na pandemiju bolesti COVID-19 u Španjolskoj činjenica je da velik broj malih i srednjih poduzeća čini velik udio radnih mjesta. Kako bi se spriječili stečajevi koji se mogu izbjeći, hitno su donesene određene mjere za pružanje potpore likvidnosti poduzeća putem kredita i jamstava, s naglaskom na mala i srednja poduzeća te na sektore koji će najteže i dulje biti pogođeni krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, kao što je turizam (koji je u Španjolskoj u 2019. činio 12 % BDP-a). Financijski posrednici trebali bi učinkovito i brzo provesti te mjere ako žele da proizvode učinke. Dopuštanjem odgode plaćanja poreza i socijalnih doprinosa te ubrzanjem ugovornih plaćanja javnih tijela doprinijet će se i poboljšanju novčanog toka MSP-ova. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Kako bi se osigurala učinkovitost tih mjera, važno je i dalje smanjivati administrativno opterećenje i pružati učinkovite digitalne javne usluge. Potpora poduzećima u sektorima koji su najviše pogođeni krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, zadržavanje konkurentnosti izvoznih poduzeća i promicanje internacionalizacije kao sredstva za jačanje otpornosti poduzeća ključni su za uspješan oporavak.

                  (24)

                  Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Izgledi za oporavak Španjolske ovisit će o njezinoj sposobnosti povećanja produktivnosti i poticanja inovacija, među ostalim putem digitalne i zelene tranzicije. Uspješnost Španjolske u području inovacija u svim je regijama ispod prosjeka Unije. Španjolska ostvaruje slabe rezultate u smislu sposobnosti poduzeća da budu inovativna, ulažu u materijalnu i nematerijalnu imovinu te na najbolji način iskoriste vještine stanovništva, što bi moglo ugroziti njihovu konkurentnost u gospodarstvu utemeljenom na znanju. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 na vidjelo je iznijela važnost digitalizacije u održavanju pristupa državnim službama, obrazovanju i osposobljavanju te u očuvanju radnih mjesta i gospodarske aktivnosti. Prije uvođenja mjera za sprečavanje širenja virusa samo je polovina škola u Španjolskoj raspolagala odgovarajućim digitalnim platformama za učenje, i to uz znatne regionalne razlike. Iznenadan prelazak na digitalno učenje bio je i poseban izazov za učenike iz ranjivih skupina koji kod kuće nisu imali pristup digitalnim rješenjima. Španjolska bi trebala osigurati da svi učenici imaju pristup digitalnom učenju, uključujući učenike u ruralnim područjima i kućanstva u nepovoljnom položaju. Podupiranjem digitalizacije poduzeća promicala bi se i konkurentnost španjolskih poduzeća u globalnim lancima vrijednosti te povećala njihova sposobnost izvoza, što posebno vrijedi za MSP-ove i mikropoduzeća. Uvođenjem digitalnih tehnologija, uključujući napredne digitalne tehnologije, te smanjenjem digitalnog jaza između urbanih i ruralnih područja poboljšala bi se inovativnost španjolskoga gospodarstva. Osim toga, jačanje upravljanja istraživanjem i inovacijama na svim razinama, povećanje kvalitete istraživanja sustavnim evaluacijama i poticanje istraživačkih organizacija na suradnju s privatnim sektorom mogli bi dovesti do povećanja učinkovitosti politika istraživanja i inovacija te bržeg širenja inovacija kako bi se doprinijelo oporavku.

                  (25)

                  Za prelazak Španjolske na klimatski neutralno gospodarstvo tijekom duljeg će razdoblja biti potrebna znatna ulaganja u, među ostalim, obnovljivu energiju, infrastrukturu za održivu energiju, energetsku učinkovitost i održiv promet. U skladu sa španjolskim nacionalnim energetskim i klimatskim planom trebalo bi dati prednost ulaganjima kako bi se tijekom oporavka doprinijelo zelenoj tranziciji. Promicanje integriranog energetskog sustava trebalo bi olakšati uvođenje obnovljivih izvora energije. Smanjenjem potrošnje energije u privatnim i javnim zgradama putem opsežne obnove te razvojem pametnih mreža i sustava skladištenja električne energije iz obnovljivih izvora poboljšalo bi se upravljanje potražnjom za energijom, a istodobno bi se tijekom oporavka podržalo otvaranje radnih mjesta. Daljnjim ulaganjima u energetsku infrastrukturu, među ostalim u povezanost elektroenergetskih mreža s ostatkom Unije, doprinijelo bi se poboljšanju integracije unutarnjeg energetskog tržišta Unije, uz istodobno povećanje tržišnog natjecanja i olakšavanje uvođenja obnovljive energije. Treba uložiti dodatne napore u promicanje održivog i učinkovitog prometa, uključujući jačanje usluga javnog prijevoza i postavljanje infrastrukture za alternativna goriva, posebno za električna vozila. Ulaganja će biti potrebna i kako bi se omogućilo bolje iskorištavanje željezničke infrastrukture za prijevoz tereta, uključujući prekogranične spojne vodove s Francuskom i Portugalom te spojne vodove s lukama i logističkim čvorištima. Osim toga, određena područja Španjolske među područjima su koja su najizloženija klimatskim promjenama u Europi. Vodni su resursi pod pritiskom, a infrastruktura za upravljanje vodama i gospodarenje otpadom nije jednaka u cijeloj zemlji. Zelena ulaganja, među ostalim u očuvanje šuma, mogu pomoći u suočavanju s negativnim učincima klimatskih promjena, kao što su toplinski valovi, suše, poplave i šumski požari, u poboljšanju kvalitete zraka te upravljanja vodama i gospodarenja otpadom te u razvoju potencijala kružnoga gospodarstva. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmet prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Španjolskoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Španjolsku za 2020. To bi Španjolskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

                  (26)

                  Regulatorna rascjepkanost i prepreke u Španjolskoj sprečavaju poduzeća da iskoriste prednosti ekonomije razmjera i negativno utječu na produktivnost. Zakon o jedinstvu tržišta, koji već provode sudovi i tijela nadležna za tržišno natjecanje, trebalo bi tijekom oporavka aktivnije upotrebljavati za promicanje bolje regulative i tržišnog natjecanja. U tom kontekstu, čim prestane izvanredna situacija trebalo bi ukloniti stroga vlasnička i tržišna ograničenja kojima se tijekom pandemije bolesti COVID-19 nastojala osigurati opskrba strateškom robom i uslugama. Općenito, snažnijom i održivom koordinacijom različitih razina vlasti mogle bi se donijeti politike kojima bi se povećala učinkovitost oporavka. Ključno je osigurati i da upravljačka struktura već uspostavljena zakonima kojima se provode direktive o javnoj nabavi iz 2014. što prije počne u potpunosti funkcionirati kako bi se zajamčila učinkovita upotreba javnih ulaganja kojima bi se mogao poduprijeti oporavak. Trebalo bi pojačati rad na sveobuhvatnoj nacionalnoj strategiji javne nabave u bliskoj suradnji s predstavnicima svih razina vlasti (središnje, regionalne i lokalne) preko Odbora za suradnju.

                  (27)

                  Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na gospodarske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

                  (28)

                  Pravodobno rješavanje postupaka u slučaju nesolventnosti također će imati ključnu ulogu u osiguravanju likvidnosti poduzeća i učinkovite preraspodjele sredstava te u promicanju poduzetništva i stabilnosti financijskog sektora. Ključno je očuvati kapacitet pravosudnog sustava radi učinkovitog rješavanja postupaka u slučaju nesolventnosti. To je posebno važno jer bi trenutačna obustava rada sudova i očekivano povećanje broja sudskih sporova zbog recesije uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 mogli dodatno pogoršati već postojeće probleme sve duljih postupaka i gomilanja neriješenih predmeta.

                  (29)

                  Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Španjolska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

                  (30)

                  Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka pandemije bolesti COVID-19. Španjolska bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro.

                  (31)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Španjolske i objavila je u izvješću za Španjolsku za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Španjolskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Španjolskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (32)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (8) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

                  (33)

                  Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. U preporukama za pojedinu zemlju iz 2020. vodi se računa o potrebi borbe protiv pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanja oporavka kao nužnom prvom koraku kako bi se omogućila prilagodba neravnoteža. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2020. koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 2. i 4.,

            PREPORUČUJE da Španjolska u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održalo gospodarstvo i pružila potpora oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Ojačati otpornost i kapacitet zdravstvenog sustava u smislu zdravstvenih radnika, ključnih proizvoda iz područja medicine i infrastrukture.

                  2.

                  Poduprijeti zapošljavanje s pomoću mjera za očuvanje radnih mjesta, učinkovitih poticaja za zapošljavanje i razvoja vještina. Pojačati zaštitu u slučaju nezaposlenosti, posebno za radnike s netipičnim radnim aranžmanima. Poboljšati opseg i primjerenost programa minimalnog dohotka i potpore obitelji te pristup digitalnom učenju.

                  3.

                  Osigurati učinkovitu provedbu mjera za osiguravanje likvidnosti malih i srednjih poduzeća i samozaposlenih osoba, među ostalim izbjegavanjem kašnjenja u plaćanju. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito na poticanje istraživanja i inovacija, čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, energetsku infrastrukturu, upravljanje vodama i gospodarenje otpadom te održiv promet.

                  4.

                  Poboljšati koordinaciju među različitim razinama vlasti i pojačati okvir javne nabave radi učinkovite potpore oporavku.

         Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

               Za Vijeće

               Predsjednica

            J. KLOECKNER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

         (3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 48.

         (4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

         (5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

         (6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

         (7)  Neto primarni državni rashodi uključuju ukupne državne rashode bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti pokriveni prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade u slučaju nezaposlenosti. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom. Jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju se.

         (8)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.