title: Preporuka Komisije (EU) 2016/2256 оd 8. prosinca 2016. upućena državama članicama o ponovnoj uspostavi transfera u Grčku u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

text:
               15.12.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 340/60

         PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2016/2256
   оd 8. prosinca 2016.
   upućena državama članicama o ponovnoj uspostavi transfera u Grčku u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               Države članice obustavile su transfer podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu na temelju Uredbe (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) (dalje u tekstu „Dublinska uredba”) u Grčku 2011., nakon dviju presuda Europskog suda za ljudska prava (ECHR) i Suda Europske unije (CJEU) (2) u kojima su utvrđeni sustavni nedostaci u grčkom sustavu azila koji su prouzročili povredu temeljnih prava podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu transferiranih iz drugih država članica u Grčku u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 343/2003 (3).

               (2)

               Otkako je 2011. Europski sud za ljudska prava donio presudu u predmetu M.S.S. protiv Belgije i Grčke Odbor ministara Vijeća Europe prati stanje u Grčkoj na temelju izvješća o napretku koja je Grčka obvezna dostaviti kao dokaz o izvršenju presude te na temelju dokaza nevladinih organizacija i međunarodnih organizacija, kao što je Visoki povjerenik Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR), koje djeluju u Grčkoj. Na zahtjev koji je Grčka podnijela u lipnju 2016. Odbor ministara prihvatio je odgodu postupka evaluacije na temelju argumenta Grčke da je trenutačno pod golemim migracijskim pritiskom te u iznimnoj, nestabilnoj situaciji drukčijoj od one u vrijeme donošenja presude u predmetu M.S.S. prije pet godina.

               (3)

               Grčka se kao rezultat presude u predmetu M.S.S. obvezala reformirati svoj sustav azila na temelju nacionalnog akcijskog plana o reformi azila i upravljanju migracijama, predstavljenog u kolovozu 2010. i revidiranog u siječnju 2013. (dalje u tekstu „grčki akcijski plan”). Grčka je 1. listopada 2015. dostavila Vijeću plan provedbe programa premještanja i pristupa žarišnih točaka u kojem su utvrđene i mjere kojima treba dati prednost kako bi se osigurala provedba dogovorenih neprovedenih mjera u području azila i prihvata.

               (4)

               Istodobno se zbog trenutačne izbjegličke i migracijske krize nastavlja pritisak na grčki sustav azila i migracija jer je Grčka glavna zemlja prvog ulaska na istočnoj sredozemnoj ruti. U razdoblju od siječnja do 4. prosinca 2016. u Grčku je na nezakonit način ušlo 171 909 migranata (4). Iako se nakon Izjave EU-a i Turske (5) znatno snizio broj dnevnih dolazaka u Grčku iz Turske (6),u okviru te Izjave grčka su tijela dobila nove odgovornosti. Prosječan je broj dnevnih dolazaka u Grčku u razdoblju od početka kolovoza 2016. porastao u usporedbi s razdobljem od 1. svibnja do 31. srpnja 2016. (7) Nadalje, situacija se u Grčkoj također znatno promijenila nakon de facto zatvaranja zapadnobalkanske rute kojim je spriječen nastavak putovanja državljana trećih zemalja. Zbog toga se više od 62 000 nezakonito pristiglih državljana trećih zemalja trenutačno nalazi u Grčkoj (8). Istodobno, zahvaljujući programu hitnog premještanja koji se temelji na dvjema odlukama Vijeća (9) (dalje u tekstu „odluke o premještanju”) stanje se razvija pozitivno, posebice u Grčkoj, gdje je broj transfera u okviru premještanja porastao i trenutačno iznosi otprilike 1 000 mjesečno. Međutim, potrebni su dodatni napori svih država članica kako bi se smanjio pritisak na Grčku. Radi toga Komisija poziva sve države članice da preuzmu obvezu i provode premještanja svaki mjesec kako bi se od prosinca 2016. obavilo najmanje 2 000 mjesečnih transfera u okviru premještanja te kako bi se mjesečni prosjek premještanja nastavio povećavati (10).

               (5)

               Komisija je 10. veljače 2016. Helenskoj Republici uputila prvu, a 15. lipnja 2016. drugu preporuku o hitnim mjerama koje Grčka treba poduzeti radi ponovne uspostave transfera u skladu s Dublinskom uredbom (11). U tim je preporukama zaključeno da se stanje u Grčkoj treba još znatno poboljšati prije Komisijine daljnje procjene o mogućoj ponovnoj uspostavi transfera u Grčku u skladu s Dublinskom uredbom. Komisija je 28. rujna 2016. uputila treću preporuku Helenskoj Republici o hitnim mjerama koje Grčka treba poduzeti radi ponovne uspostave transfera u skladu s Dublinskom uredbom (12) (dalje u tekstu „treća preporuka”). U trećoj preporuci zaključeno je da se Grčka još uvijek suočava sa zahtjevnom situacijom zbog velikog broja novih podnositelja zahtjeva za azil, što je uglavnom posljedica provedbe postupka takozvane „predregistracije” i stalnih dolazaka nezakonitih migranata. Osim toga, bilo je potrebno poduzeti daljnje važne korake kako bi se riješio problem preostalih sustavnih nedostatka unutar grčkog sustava azila, posebice u pogledu nedostatka kapaciteta. Na temelju daljnjeg postignutog napretka u okviru svake ponovne uspostave transfera u Grčku u skladu s Dublinskom uredbom trebao bi se, u skladu s trećom preporukom, uzeti u obzir utjecaj te zahtjevne situacije na sveukupno funkcioniranje sustava azila te stoga s transferima treba započeti postupno, na pojedinačnoj osnovi.

               (6)

               Dopisom od 22. studenoga 2016. Grčka je Komisiji dostavila dodatne informacije o najnovijem stanju podnositelja zahtjeva za azil u Grčkoj i o napretku u pogledu reformi sustava azila. Osim toga, Grčka je izrazila zabrinutost u pogledu mogućnosti ponovne uspostave transfera u skladu s Dublinskom uredbom s obzirom na broj migranata koji se nalaze u Grčkoj te navela da su zbog golemog opterećenja koje je nerazmjerno njezinoj veličini popunjeni kapaciteti za azil i prihvat. Također je istaknula da je broj premještanja iz Grčke u druge države članice i dalje znatno ispod razine predviđene odlukama o premještanju. Međutim, Grčka je naglasila da se ne nastoji trajno isključiti iz Dublinskog sustava te zatražila iskrenu solidarnost sve dok se stanje ondje ne regulira u potpunosti.

               (7)

               U skladu s podacima koje je Grčka dostavila 22. studenoga 2016. grčkoj službi za azil podneseno je od 1. siječnja 2016. otprilike 39 000 zahtjeva za azil. Neriješenih je zahtjeva koji se vode kao prvostupanjski postupci 30. rujna bilo više od 17 000. Grčka tijela procjenjuju da će do kraja 2016. (13) biti podneseno više od 50 000 zahtjeva za azil. Zbog regulacije stanja u Grčkoj i poboljšanog pristupa postupku traženja azila, među ostalim, opterećenje u pogledu broja predmeta s kojima se suočava grčka služba za azil znatno je veće nego proteklih godina.

               (8)

               U prošlim je preporukama Komisija primijetila da je Grčka poboljšala nacionalno zakonodavstvo kako bi prenijela nove pravne odredbe iz Direktive 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća (14) (preinačena Direktiva o postupcima azila) i dio odredbi iz Direktive 2013/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća (15) (preinačena Direktiva o uvjetima prihvata). Grčki parlament donio je 3. travnja 2016. novi zakon (Zakon 4375/2016) (16). Parlament je 22. lipnja 2016. odobrio izmjenu Zakona 4375/2016 kojom su, među ostalim, izmijenjeni sastav žalbenih odbora te pravo tražitelja azila na saslušanje pred njima (17). Grčki parlament donio je 31. kolovoza 2016. i Zakon o djeci izbjeglicama školskog uzrasta koja borave u Grčkoj (18).

               (9)

               Kad je riječ o kapacitetima za prihvat, Grčka je prošle godine znatno povećala ukupne kapacitete za prihvat nezakonitih migranata i tražitelja međunarodne zaštite. Prema dnevnim podacima koje su grčka tijela objavila 6. prosinca 2016. za nezakonite migrante i za podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji se nalaze u Grčkoj postoji 71 539 slobodnih mjesta, većinom u objektima za privremeni prihvat, uključujući smještaj koji osigurava UNHCR (vidjeti uvodnu izjavu 11.) (19). Međutim, postoje ozbiljni izazovi u pogledu kapaciteta na Egejskim otocima, koji su postali prenapučeni: maksimalan prihvatni kapacitet i dalje je otprilike 8 200, a 5. prosinca 2016. na otocima je bilo ukupno 16 295 registriranih migranata (20).

               (10)

               Grčka je povećala i smještajne kapacitete za ranjive podnositelje zahtjeva, posebno za maloljetnike bez pratnje. U skloništima za maloljetnike bez pratnje, neovisno o tome jesu li ili nisu podnositelji zahtjeva za azil, na raspolaganju je 17. studenoga 2016. bilo 1 191 mjesto. Predviđa se da će se do kraja 2016. omogućiti dodatnih 130 mjesta prikladnih za maloljetnike bez pratnje. Međutim, postojeći kapaciteti za ranjive podnositelje zahtjeva i dalje nisu dostatni jer su objekti trenutačno puni te je na listi čekanja 1 199 maloljetnika bez pratnje koje je potrebno smjestiti u odgovarajuće objekte (21). Stoga je napredak u tom području spor te je jasno da Grčka treba uložiti više napora kako bi osigurala odgovarajući broj prihvatnih objekata za maloljetnike bez pratnje i odgovorila na potrebe za tom vrstom smještaja.

               (11)

               U siječnju 2016. Komisija i UNHCR sklopili su sporazum o delegiranju za iznos od ukupno 80 milijuna EUR kako bi se uspostavilo 20 000 mjesta u otvorenom smještaju (programi najma stanova, hotelski vaučeri i programi smještaja u obiteljima), u prvom redu u korist podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji ispunjavaju uvjete za premještanje. Taj sporazum o delegiranju revidiran je u srpnju 2016. kako bi se u program smještaja uključila i mogućnost otvaranja mjesta na lokacijama za premještanje kojima upravlja UNHCR te kako bi iz teksta bilo jasnije da ciljna skupina programa smještaja osim kandidata za premještanje uključuje i druge tražitelje azila, posebice kandidate za spajanje obitelji u skladu s Dublinskom uredbom i ranjive kategorije koje uključuju djecu bez pratnje i djecu odvojenu od roditelja, osobe s invaliditetom, starije osobe, samohrane roditelje, kronične bolesnike, trudnice itd. Broj slobodnih mjesta za smještaj znatno je porastao od rujna (za otprilike 8 100). U prosincu 2015. UNHCR se obvezao da će stvoriti 20 000 mjesta za podnositelje zahtjeva koji ispunjavaju uvjete za premještanje u okviru programa najma, a 6. prosinca bilo je slobodno 20 145 mjesta, uključujući 6 344 mjesta u hotelima/zgradama, 11 711 mjesto u stanovima, 484 mjesta u obiteljima domaćinima, 960 na lokacijama za premještanje i 646 mjesta u namjenskim objektima za maloljetnike bez pratnje (22). Budući da trenutačni sporazum o delegiranju istječe 31. prosinca 2016., Komisija je započela raspravu s UNHCR-om o produljenju programa u 2017. na temelju ažurirane procjene potreba povezanih s prihvatom u Grčkoj.

               (12)

               Kad je riječ o kvaliteti, brojni prihvatni objekti u Grčkoj i dalje ne ispunjavaju zahtjeve utvrđene u Direktivi 2013/33/EU o uvjetima prihvata za podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu, posebice objekti na otocima i dio privremenih objekata na kopnu. Objekti u „žarišnim točkama” na otocima nisu samo prenapučeni, nego su ondje neprimjereni i materijalni uvjeti u smislu sanitarnih usluga i higijene te pristupa osnovnim uslugama kao što su zdravstvena skrb, posebice za ranjive skupine. Stanje u objektima nije sigurno, a među državljanima različitih zemalja i dalje postoji napetost. Iako se UNHCR-ovim programom smještaja osiguravaju primjereni uvjeti, velik su dio preostalih kapaciteta za prihvat kampovi (trenutačno se za to upotrebljavaju 53 lokacije) i hitni objekti, među kojima se materijalni uvjeti i razina sigurnosti razlikuju te su često neprimjereni. Prilagodba dijela tih objekata zimskim uvjetima počela je, ali napreduje sporo. Čak i uz poboljšanja bit će teško pretvoriti dio kampova u primjerene objekte za trajni prihvat te će neke biti potrebno zatvoriti, a druge pojačati.

               (13)

               Nadalje, čini se da je općenita koordinacija organizacije prihvata u Grčkoj također manjkava zbog nedostatka jasnog pravnog okvira i sustava praćenja, pri čemu jednim dijelom kampova ad hoc upravlja ministarstvo za migracije, a drugim služba za prihvat i identificiranje. Dosad nije donesena odluka o tome koje bi objekte trebalo pretvoriti u trajne. Služba za prihvat i dalje radi na povećanju kapaciteta.

               (14)

               Iz navedenoga slijedi da Grčka još treba ostvariti napredak u uspostavi dovoljnih i odgovarajućih namjenskih trajnih kapaciteta za prihvat otvorenog tipa za tražitelje azila te bi svi ti kapaciteti trebali biti odgovarajućeg standarda u skladu s pravnom stečevinom EU-a. To bi trebalo uključivati i centralizirano upravljanje svim prihvatnim objektima te sustav za trajno praćenje materijalnih standarda tih objekata i usluga koje se ondje pružaju. Određeni bi se privremeni objekti trebali pretvoriti u trajne, ali bi se ipak trebali zadržati dostatni kapaciteti u smislu privremenih objekata kako bi se mogao omogućiti smještaj u slučaju nedostatka kapaciteta zbog neočekivanih priljeva. Nadalje, kako je već zatraženo u trećoj preporuci, iznimno je važno da grčka tijela dostave više konkretnih podataka o kapacitetima za prihvat te sveobuhvatnu i stalno ažuriranu procjenu potreba u pogledu ukupnih kapaciteta za prihvat i prirode tih kapaciteta.

               (15)

               U prethodnim su preporukama primijećena znatna poboljšanja u pogledu uspostave regionalnih ureda za azil. Grčkim pravom predviđa se uspostava regionalnih ureda za azil u regijama Atici, Solunu, Traciji, Epiru, Tesaliji, Zapadnoj Grčkoj, Kreti, Lezbosu, Khiosu, Samosu, Lerosu i Rodosu (23). Odlukom direktora službe za azil moguće je uspostaviti i autonomne jedinice za azil kako bi se ispunile povećane potrebe službe za azil. Prema podacima koje je Grčka dostavila u dopisu od 22. studenoga 2016. dosad je s radom počelo sedam regionalnih ureda u regijama Atici, Traciji, Solunu, Lezbosu, Samosu, Rodosu i Patrasu. Uz to, s radom je počelo devet autonomnih jedinica za azil u regijama Pireju, Evrosu, Ksantiji, Lerosu, Kosu i Korintu te jedna jedinica za premještanje u Alimosu. Kako je utvrđeno zakonom, dodatna tri regionalna ureda za azil počet će s radom u regijama Kosu, Epiru (Janina), Kreti (Heraklion) i Tesaliji (Volos).

               (16)

               Grčka služba za azil radi na povećanju svojih kapaciteta. U službi za azil trenutačno radi 478 zaposlenika (24). Tom su brojkom obuhvaćena radna mjesta središnje službe te uspostavljenih regionalnih ureda i jedinica za azil. Iz državnog proračuna financira se 250 radnih mjesta, a ostatak se financira iz različitih izvora EU-a i EGP-a. Planira se porast broja zaposlenika na 659 do kraja godine. Ta brojka dodaje se broju zaposlenika koje je na određeno vrijeme zaposlio UNHCR, članova osoblja EASO-a i stručnjaka iz država članica koji su preko EASO-a raspoređeni u grčku službu za azil na određeno razdoblje. Grčka tijela namjeravaju sve ugovorno osoblje zamijeniti stalnim zaposlenicima do kraja 2017. i ne namjeravaju nastaviti povećavati taj kapacitet; grčka služba za azil obavijestila je službe Komisije da brže zapošljavanje nije izvedivo zbog nedostatka rukovodećeg osoblja koje bi organiziralo osposobljavanje te mentoriralo i nadziralo nove zaposlenike. Budući da će se njezin broj osoblja do kraja 2016. utrostručiti, služba za azil navela je da se treba hitno konsolidirati, posebice radi jačanja srednjeg rukovodstva i stručnosti osoblja.

               (17)

               S obzirom na znatan porast broja podnesenih zahtjeva za azil u Grčkoj još nije jasno jesu li trenutačni i planirani broj osoblja službe za azil dostatni za pravovremenu i odgovarajuću obradu trenutačnog i očekivanog budućeg broja predmeta. Jedan od glavnih prioriteta službe za azil trebao bi biti skraćivanje vremena od sastavljanja do podnošenja zahtjeva; to je vrijeme često predugo, što utječe na prava uključenih osoba i stvara im frustracije. To bi se vrijeme trebalo skratiti u skladu s člankom 6. stavkom 2. Direktive o postupcima azila kojim je određeno da osoba koja podnosi zahtjev za međunarodnu zaštitu ima učinkovitu mogućnost njegova „što ranijeg podnošenja”. Nužno je i da se zahtjev nakon podnošenja obradi u rokovima utvrđenima tom Direktivom, i to obično unutar 6 mjeseci. Obrada podnesenog zahtjeva za azil obično u najboljem slučaju traje nekoliko mjeseci, osim u predmetima koji se odnose na premještanje te se obrađuju nešto brže, a prisutna je i znatna neizvjesnost u pogledu vremena koje će biti potrebno za obradu trenutačno neriješenih zahtjeva. Međutim, Komisija uzima u obzir zabrinutosti koje je Grčka izrazila u dopisu od 22. studenoga 2016. u kojem se navodi da bi još brži porast broja zaposlenika službe za azil moglo negativno utjecati na usklađenost i kvalitetu odluka o azilu.

               (18)

               Potrebno je hitno procijeniti je li dosadašnje povećanje ljudskih resursa službe za azil dostatno te na koji način Komisija, relevantne agencije EU-a i države članice mogu na najbolji način pomoći Grčkoj u obradi tih zahtjeva u kraćem roku. Trebalo bi provesti sveobuhvatnu procjenu potreba koja će se stalno ažurirati, a kojom se uzima u obzir broj zahtjeva za azil koji se trenutačno obrađuju i koje će grčka služba za azil vjerojatno obrađivati u bilo kojem trenutku te broj dostupnog osoblja koje je potrebno ili će vjerojatno biti potrebno za njihovu obradu. To bi osoblje moglo uključivati dodatne ljudske resurse iz Grčke ili stručnjake raspoređene iz država članica u obliku tima EASO-a za potporu. Uz zadržavanje kvalitete trebalo bi istražiti kako se način rada može racionalizirati i postati učinkovitiji radi ubrzavanja razgovora i postupaka, prema potrebi uz potporu EASO-a.

               (19)

               Tražiteljima azila mora se omogućiti stvaran pristup pravnom lijeku protiv negativne odluke o njihovim zahtjevima. U tom je pogledu postignut važan napredak. Zakonom 4375/2016 donesenim u travnju 2016. uspostavljeni su žalbeno tijelo i žalbeni odbori. Zakonom 4399/2016 donesenim u lipnju 2016. uspostavljeni su novi žalbeni odbori. Oni su odgovorni za razmatranje svih žalbi protiv odluka grčke službe za azil podnesenih od 20. srpnja 2016. Kao prioritet, žalbeni odbori su prvenstveno usredotočeni na zahtjeve podnesene na grčkim otocima kako bi pridonijeli provedbi Izjave EU-a i Turske. Trenutačno postoji šest takvih odbora. Jedan je žalbeni odbor uspostavljen 21. srpnja kao zamjena trajnim odborima (25). Radi uspješnog nošenja sa sve većim brojem predmeta i obrade neriješenih žalbi Grčka namjerava uspostaviti još sedam odbora, za koje se očekuje da će početi s radom do kraja prosinca 2016. te će ih do kraja veljače 2017. biti ukupno 20.

               (20)

               Zakonom 4399/2016 izmijenjena je i struktura tih odbora, koji se sada sastoje od triju članova: dvoje sudaca upravnog suda te jednog grčkog državljanina s relevantnim obrazovanjem i iskustvom kojeg predlaže UNHCR ili Nacionalni odbor za ljudska prava.

               (21)

               Prema podacima koje su grčka tijela dostavila u dopisu od 22. studenoga 2016. žalbenim je odborima od 21. srpnja 2016. podneseno 2 347 žalbi, ali su donesene samo 573 odluke.

               (22)

               Stari žalbeni odbori za „smanjivanje broja neriješenih žalbi” uspostavljeni radi razmatranja grčkih neriješenih žalbi u pogledu azila prvotno su, uz žalbe na prvostupanjske odluke, dobili dodatni mandat za razmatranje žalbi protiv odluka temeljenih na dopuštenosti u okviru Izjave EU-a i Turske. Prema podacima koje su grčka tijela dostavila u dopisu od 22. studenoga žalbeni odbori zaprimili su više od 2 000 žalbi podnesenih od travnja do 20. srpnja 2016. Uspostavom dodatnih žalbenih odbora u 24. lipnja 2016. (26) smanjeno je opterećenje 20 žalbenih odbora „za smanjivanje broja neriješenih žalbi” i omogućeno ubrzano rješavanje neriješenih žalbi.

               (23)

               Veći je napredak ostvaren u pogledu dugo neriješenih žalbi iz „starog postupka” uređenog Predsjedničkom odlukom 114/2010. Trenutačni je broj neriješenih žalbi otprilike 6 589 od 22. studenoga 2016. (što je smanjenje u odnosu na otprilike 51 000 žalbi koje se smatralo neriješenima početkom 2013. i otprilike 8 075 žalbi u rujnu 2016.). Grčka tijela izdala su dozvole u humanitarne svrhe osobama čiji se zahtjevi za azil već dugo obrađuju i koje ispunjavaju uvjete za dobivanje boravišnih dozvola na temelju humanitarnih ili drugih iznimnih razloga u skladu s grčkim Zakonom 4375/2016. Boravišne dozvole izdaju se na razdoblje od dvije godine i mogu se obnavljati (27). One korisnicima omogućuju ista prava i pogodnosti kao osobama kojima je u Grčkoj odobren status supsidijarne zaštite (28) i te se osobe zatim više ne smatraju tražiteljima azila. Međutim, neke od neriješenih žalbi razmatraju se s obzirom na njihov sadržaj. Unatoč velikom napretku ostvarenome od prethodnih preporuka Grčka bi trebala i dalje nastojati smanjiti broj neriješenih žalbi i osigurati da podnositelji zahtjeva s neriješenom žalbom dobiju priliku ostvariti svoje pravo na djelotvoran pravni lijek.

               (24)

               S obzirom na porast broja zahtjeva podnesenih u Grčkoj od provedbe Izjave EU-a i Turske iznimno je važno da žalbeno tijelo ima odgovarajući broj zaposlenika koji će moći obraditi znatno veći broj žalbi koji se očekuje. Uz zadržavanje kvalitete i ne dovodeći u pitanje neovisnost članova odbora trebala bi se povećati učinkovitost odbora. To bi posebice moglo uključivati češće sastanke odbora za žalbe, upotrebu pravne pomoći za sastavljanje odluka, specijalizaciju odbora i puni angažman njihovih članova. Osim toga, trebalo bi uključiti više pomoćnog osoblja (29). Kako bi se procijenilo je li trenutačan broj odbora dostatan i je li njihov način rada prikladan trebala bi se provesti i stalna procjena potreba na temelju broja žalbi koje su trenutačno podnesene različitim žalbenim tijelima i koje će ta tijela vjerojatno rješavati.

               (25)

               Pružanje besplatne pravne pomoći podnositeljima zahtjeva u fazi žalbe uključeno je u novi zakon (Zakon 4375/2016). Međutim, još nisu poduzete sve mjere potrebne za provedbu tog zakona u praksi. Ministarska odluka o provedbi odredbe za pravnu pomoć u skladu sa Zakonom 4375/2016 donesena je 9. rujna 2016. Financijska sredstva za provedbu besplatne pravne pomoći osigurana su nacionalnim programom u okviru Fonda za azil, migracije i integraciju (FAMI). Osim toga, ugovor o dodjeli bespovratnih sredstava dodijeljen je UNHCR-u na temelju sredstava za pomoć u hitnim slučajevima iz fonda FAMI u ukupnom iznosu od 30 milijuna EUR (30). Ta sredstva, među ostalim, upotrebljava UNHCR kako bi pružao besplatnu pravnu pomoć podnositeljima zahtjeva za međunarodnu zaštitu u fazi žalbe do početka 2017., kad se očekuje da će grčka tijela uspostaviti vlastiti sustav besplatne pravne pomoći. Dva se projekta provode u suradnji s nevladinim organizacijama (Metaction i Greek Council for Refugees (Grčko vijeće za izbjeglice)): jedan na otocima, koji potpuno obuhvaća sve žalbe, a drugi na kopnu, koji obuhvaća samo dio žalbi, odnosno samo one podnesene u Ateni i Solunu, a ne i za tražitelje azila koji su zadržani. Grčka je 19. rujna obavijestila Komisiju da će popis odvjetnika koji će voditi služba za azil biti sastavljen do početka 2017. Grčka bi trebala poduzeti nužne mjere kako bi se svim tražiteljima azila koji podnesu pritužbu bez odgode zajamčilo pravo na besplatnu pravnu pomoć.

               (26)

               I dalje postoje ozbiljni problemi u pogledu zaštite ranjivih tražitelja azila, uključujući maloljetnike bez pratnje, posebice zbog nepostojanja sustava skrbništva koji bi pravilno funkcionirao, nedostataka u pogledu prikladnog smještaja i općih problema u pogledu njihove sigurnosti. Novim Zakonom 4375/2016 u okviru Ministarstva unutarnjih poslova i upravne reforme predviđa se osnivanje novih uprava za prihvat odnosno za socijalnu integraciju, koje uključuju specijalizirane odjele za prihvat i integraciju maloljetnika bez pratnje, uključujući osiguravanje pravnog zastupnika. Unatoč tomu, grčka tijela još moraju donijeti provedbene mjere kako bi se maloljetnicima bez pratnje osigurala odgovarajuća postupovna jamstva i uvjeti prihvata u praksi. Treba još donijeti dodatni zakonodavni okvir koji bi uključivao odredbe za učinkovit sustav skrbništva. Grčka su tijela potvrdila da Ministarstvo rada i socijalne solidarnosti (MoL), koje je nadležno za maloljetnike bez pratnje, priprema novi zakon o skrbništvu koji bi trebao biti dovršen do kraja 2016. U okviru tog zakona bila bi uspostavljena specijalizirana služba, možda i odjel, za sustav skrbništva. Iako je grčka vlada već donijela Ministarsku odluku o procjeni dobi maloljetnika bez pratnje koji traže azil (31), i dalje se iskazuje zabrinutost u pogledu provedbe procjene u praksi zbog nedostatne identifikacije i nepostojanja pravnog sredstva u vezi s procjenom dobi koju provodi policija.

               (27)

               U području pristupa obrazovanju postignut je znatan napredak. Ciljevi su Zakona 4415/2016 od kolovoza 2016., među ostalim, osigurati psihosocijalnu potporu i obrazovanje za djecu tražitelja azila te neometanu integraciju djece koja će ostati u Grčkoj u grčki obrazovni sustav nakon pripremnog, prijelaznog razdoblja. Iako postoje otpori na lokalnoj razini, grčka tijela poduzimaju opsežne mjere za potpunu i djelotvornu provedbu tog pravnog okvira.

               (28)

               Po mišljenju raznih dionika položaj maloljetnika bez pratnje još je općenito neizvjestan jer postoje mnogi problemi u pogledu njihove sigurnosti u prihvatnim objektima na kopnu i na otocima, a neki navode da se djeca i dalje drže u pritvoru ili u „zaštićenim” područjima unutar prihvatnih objekata otvorenog tipa, tijekom dužih razdoblja u pretrpanim i nehigijenskim uvjetima, bez zastupnika ili pristupa pravnoj pomoći sve dok im se ne pronađe prikladan smještaj (32). Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 10., nedostatak prikladnog smještaja za maloljetnike velik je problem koji treba hitno riješiti.

               (29)

               Europska komisija osigurala je znatna sredstva za Grčku kako bi je podržala u nastojanjima da svoj sustav upravljanja azilom prilagodi standardima EU-a. Od početka 2015. Grčkoj je dodijeljena pomoć za hitne slučajeve u iznosu od više od 352 milijuna EUR iz fondova za unutarnje poslove (FAMI i Fond za unutarnju sigurnost (ISF)), izravno grčkim tijelima ili preko agencija Unije i međunarodnih organizacija koje djeluju u Grčkoj. Od tog je iznosa približno 90 milijuna EUR izravno dodijeljeno grčkim tijelima u srpnju 2016. kako bi se ojačali njihovi kapaciteti za poboljšanje uvjeta života i omogućile usluge primarne zdravstvene skrbi u centrima za smještaj izbjeglica te osigurali prihvat i usluge zdravstvene skrbi za migrante. Znatna financijska sredstva (približno 198 milijuna EUR) namijenjena osnovnim humanitarnim potrebama migranata i izbjeglica osiguravaju se i partnerskim humanitarnim organizacijama putem nedavno uspostavljenog Instrumenta za hitnu potporu. Ta sredstva pridonose provedbi plana za odgovor na hitne slučajeve koji su zajedno razvili Komisija, grčka tijela i relevantni dionici radi rješavanja trenutačne humanitarne situacije na terenu i/ili potpore provedbi Izjave EU-a i Turske.

               (30)

               Ta pomoć za hitne slučajeve dodaje se iznosu od 509 milijuna EUR dodijeljenih Grčkoj za razdoblje 2014.–2020. u nacionalnim programima u okviru fondova FAMI i ISF, čime je Grčka postala prva korisnica fondova EU-a za unutarnje poslove među državama članicama.

               (31)

               Grčka bi trebala osigurati da se ta financijska sredstva potpuno iskoriste na najučinkovitiji i najdjelotvorniji način te bez dodatne odgode. U tu se svrhu revidiraju grčki nacionalni programi u okviru fondova za unutarnje poslove (FAMI, ISF) kako bi ih se prilagodilo novim potrebama. Završena je revizija nacionalnog programa FAMI-a, a revizija nacionalnog programa ISF-a u završnoj je fazi i trebala bi uskoro biti dovršena. Nadalje, iako je dovršeno službeno imenovanje novog odgovornog tijela u skladu sa zahtjevima utvrđenima u pravnoj osnovi, treba pojednostavniti procedure i operativne mjere kako bi se osiguralo da se grčka tijela počnu potpuno koristiti sredstvima koja su im na raspolaganju u nacionalnim programima za ispunjavanje hitnih potreba, posebice u području prihvata i ostalih usluga za migrante koji se nalaze u zemlji.

               (32)

               Kako je navedeno u Komunikaciji Komisije od 4. ožujka 2016. o „povratku Schengenu” (33) osiguravanje potpuno funkcionalnog Dublinskog sustava ključan je dio opširnijih nastojanja potrebnih za stabilizaciju politike azila, migracija i granica. Tim nastojanjima da se normalizira funkcioniranje Dublinskog sustava trebalo bi se na kraju postići uobičajeno funkcioniranje schengenskog prostora. Poticaj za tražitelje azila koji nezakonito dolaze u Grčku da krenu dalje prema drugim državama članicama, koji je nastao zbog suspenzije transfera u Grčku prema Dublinskoj uredbi od 2011., jedan je od glavnih čimbenika koji su uzrokovali sekundarna kretanja, koja otežavaju pravilno funkcioniranje Schengenskog sustava. Stoga je važno da Grčka hitno provede neprovedene mjere utvrđene u ovoj Preporuci. Istodobno bi prioritet trebalo biti reformiranje Dublinskih pravila kako predlaže Komisija (34), na temelju cilja solidarnosti i pravedne podjele tereta među državama članicama. U tijeku su pregovori o tom prijedlogu.

               (33)

               Komisija uvažava bitan napredak koji je Grčka postigla uz pomoć Komisije, Europskog potpornog ureda za azil (EASO), država članica i međunarodnih i nevladinih organizacija u cilju poboljšanja funkcioniranja grčkog sustava azila od presude u predmetu M.S.S 2011. Međutim, Grčka se još uvijek suočava sa zahtjevnom situacijom zbog velikog broja novih podnositelja zahtjeva za azil, što je uglavnom posljedica provedbe postupka predregistracije i stalnih dolazaka nezakonitih migranata, iako su se oni znatno smanjili u odnosu na razdoblje prije ožujka 2016., te svojih obveza u okviru primjene izjave EU-a i Turske. Treba poduzeti dodatne važne korake za ispravljanje preostalih nedostataka u grčkom sustavu azila, posebice u pogledu kvalitete prihvatnih objekata, postupanja s ranjivim tražiteljima azila i brzine kojom se zahtjevi za azil registriraju, podnose i ispituju na obje razine. Kako bi se uzeo u obzir utjecaj te zahtjevne situacije na ukupno funkcioniranje sustava azila i kako se Grčku ne bi neizdrživo opteretilo, još nije moguće preporučiti ponovno uspostavljanje transfera u Grčku u cijelosti u skladu s Dublinskom uredbom, iako to i dalje ostaje krajnji cilj.

               (34)

               Međutim, Grčka je postigla znatan napredak u uspostavljanju ključnih institucijskih i pravnih struktura sustava azila koji pravilno funkcionira te postoje dobri izgledi za uspostavljanje potpuno funkcionalnog sustava u azila u bliskoj budućnosti, čim se otklone preostali nedostaci, posebice u pogledu uvjeta prihvata i postupanja s ranjivim osobama, uključujući maloljetnike bez pratnje. Stoga je primjereno preporučiti da se transferi ponovno uspostave postupno i na temelju pojedinačnih jamstava, uzimajući u obzir kapacitete za prihvat te za obradu zahtjeva u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom EU-a i uzimajući u obzir trenutačno nezadovoljavajuće postupanje s određenim kategorijama osoba, posebno s ranjivim tražiteljima azila, uključujući maloljetnike bez pratnje. Štoviše, ponovno se uspostavljanje ne bi trebalo primjenjivati retroaktivno nego samo na tražitelje azila za koje je Grčka odgovorna od određenog datuma, kako bi se izbjeglo neizdrživo opterećivanje Grčke. Trebalo bi preporučiti da taj datum bude 15. ožujka 2017.

               (35)

               Na temelju prethodno navedenoga ovom se Preporukom utvrđuju mjere koje grčka tijela trebaju poduzeti ili i dalje provoditi kako bi se ponovno uspostavili transferi u skladu s Dublinskom uredbom tražitelja azila koji su u Grčku ušli nezakonito preko vanjske granice od 15. ožujka 2017. nadalje ili onih za koje je Grčka odgovorna od tog datuma prema kriterijima koji nisu u članku 13. poglavlja III. Uredbe (EU) br. 604/2013. U skladu s tim ciljem Grčka bi trebala hitno poduzeti sve mjere navedene u ovoj Preporuci. U skladu s načelom solidarnosti i pravedne podjele odgovornosti i druge bi države članice trebale pridonositi postizanju tog cilja, posebice raspoređivanjem stručnjaka u odgovoru na različite pozive EASO-a radi pružanja pomoći grčkim tijelima te potpunim ispunjavanjem svojih obveza u pogledu premještanja koje proizlaze iz odluka o premještanju.

               (36)

               Ovom se Preporukom utvrđuju i modaliteti ponovne uspostave transfera koji uključuju blisku suradnju grčkih tijela i tijela države članice koja pokreće transfer u pojedinačnim slučajevima transfera, na temelju dužnosti lojalne suradnje država članica, uključujući i u pogledu osiguravanja da će osoba biti prikladno smještena u skladu sa standardima iz Direktive 2013/33/EU i da će zahtjev te osobe biti obrađen u skladu s Direktivom 2013/32/EU. Zbog toga će Grčka za svakog pojedinca uoči transfera trebati pružiti posebna jamstva u pogledu načina postupanja s njime. Nadalje, trebalo bi uspostaviti mehanizam potpore i izvješćivanja koji bi se sastojao od EASO-ova tima stručnjaka iz država članica kako bi se osigurala primjena tih standarda na praksi na osobe koje su predmet transfera.

               (37)

               Za osiguravanje potpune provedbe ove Preporuke ključno je da Grčka redovito izvješćuje o provedbi tih mjera. Grčka bi u skladu s time trebala dostaviti prvo izvješće do 15. veljače 2017., kako je utvrđeno u ovoj Preporuci, koje bi trebalo sadržavati opis načina uspostave postupka za pružanje jamstva u pojedinačnim slučajevima transfera u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom EU-a. Nakon toga Grčka bi trebala izvješćivati o provedbi ove Preporuke svaka dva mjeseca.

               (38)

               Na temelju tih izvješća i drugih relevantnih informacija koje su joj dostupne ili drugih događaja Komisija će redovito izvješćivati o napretku u provedbi ove Preporuke te prema potrebi ažurirati preporuke utvrđene u njoj.

               (39)

               Za odlučivanje o ponovnom uspostavljanju transfera u pojedinačnim slučajevima nadležna su isključivo tijela država članica pod nadzorom sudova, koji mogu Sudu Europske unije uputiti zahtjeve za odluku o prethodnom pitanju u pogledu tumačenja Dublinske uredbe,

         DONIJELA JE OVU PREPORUKU:
   I.   MJERE ZA JAČANJE GRČKOG SUSTAVA AZILA

      Uvjeti prihvata i prihvatni objekti

               1.

               Grčka bi trebala nastaviti svoja nastojanja da osigura da su prihvatni objekti dovoljni za smještaj svih podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu na njezinu državnom području i da su uvjeti prihvata u svim prihvatnim objektima u skladu sa standardima utvrđenima zakonodavstvom EU-a. Grčka bi prije svega trebala:

                           (a)

                           osigurati dovoljan broj trajnih prihvatnih objekata otvorenog tipa u kojima je moguće smjestiti sve podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koje primi ili koje će vjerojatno primiti, kao i njihove uzdržavane članove obitelji, tijekom trajanja postupka azila;

                           (b)

                           osigurati da svi ti objekti ispunjavaju barem minimalne standarde utvrđene u Direktivi 2013/33/EU o uvjetima prihvata, uključujući i za ranjive tražitelje azila i tijekom zimskog razdoblja;

                           (c)

                           odmah odlučiti koje bi objekte na kopnu trebalo poboljšati, a koje zatvoriti;

                           (d)

                           odmah odlučiti o načinu povećanja kapaciteta za prihvat na otocima;

                           (e)

                           stvoriti potrebne dodatne smještajne kapacitete za maloljetnike bez pratnje kako bi se osiguralo da se sve maloljetnike bez pratnje koji su ujedno i tražitelji azila smjesti u prikladne objekte te da se ne zadržavaju u lošim uvjetima ili u centrima za zadržavanje i osigurati održavanje tih objekata;

                           (f)

                           osigurati da podnositelji zahtjeva dobiju potrebnu zdravstvenu zaštitu koja uključuje barem hitnu zdravstvenu skrb i osnovno liječenje bolesti i teških psihičkih poremećaja;

                           (g)

                           osigurati djelotvorno i trajno centralizirano upravljanje i koordinaciju svim prihvatnim objektima, zajedno sa sustavom za stalno praćenje materijalnih standarda tih objekata i usluga koje se u njima pružaju, uključujući žarišne točke, te osigurati da tijela odgovorna za njih imaju dovoljna sredstva za tu svrhu.

                     Grčka bi trebala osigurati i da je, osim trajnih objekata, odgovarajući broj privremenih prihvatnih objekata otvorenog tipa dostupan, ili može biti dostupan u kratkom roku, kako bi se omogućio smještaj podnositeljima zahtjeva za međunarodnu zaštitu i njihovim uzdržavanim članovima obitelji u odgovarajućim uvjetima u slučaju neočekivanog priljeva.
               Grčka nadležna tijela trebala bi provesti sveobuhvatnu procjenu potreba s obzirom na ukupne potrebne kapacitete za prihvat i prirodu tih kapaciteta te stalno ažurirati tu procjenu s obzirom na nova događanja.

      Pristup prvostupanjskom postupku azila i njegovi resursi

               2.

               Grčka bi trebala i dalje nastojati osigurati da svi podnositelji zahtjeva za međunarodnu zaštitu doista imaju pristup postupku azila, posebice na sljedeći način:

                           (a)

                           procjenjivanjem je li broj zaposlenika službe za azil dovoljan za obradu podnesenih zahtjeva za azil u rokovima utvrđenima Direktivom o postupcima azila 2013/32/EU;

                           (b)

                           na temelju te procjene, osiguravanjem zapošljavanja potrebnog dodatnog osoblja u službi za azil kako bi se čim prije mogli djelotvorno i pravodobno obrađivati svi zahtjevi za međunarodnu zaštitu te/ili određivanjem dodatnog osoblja, uključujući i službenike koje obrađuju zahtjeve i usmene prevoditelje, koje bi države članice mogle rasporediti u EASO-ovim timovima za potporu;

                           (c)

                           uspostavljanjem dodatnih regionalnih ureda ili jedinica za azil u skladu s ukupnim potrebama na cijelom državnom području Grčke;

                           (d)

                           ubrzavanjem razgovora i postupaka istodobno održavajući potrebne standarde, prema potrebi uz potporu EASO-a, uključujući i uvođenjem alata za razgovore i potporu;

                           (e)

                           skraćivanjem razdoblja od iskazivanja interesa za podnošenje zahtjeva za azil do stvarnog podnošenja tog zahtjeva, u skladu s člankom 6. stavkom 2. Direktive 2013/32/EU o postupcima azila.

                     Procjena potreba iz točke (a) trebala bi se stalno ažurirati i sadržavati informacije o broju zaposlenog osoblja.

      Žalbeno tijelo

               3.

               Grčka bi trebala i dalje nastojati osigurati dostupnost djelotvornog pravnog sredstva svim podnositeljima zahtjeva za međunarodnu zaštitu, posebice osiguravanjem:

                           (a)

                           potpune funkcionalnosti novog žalbenog tijela uspostavljanjem planiranih 20 žalbenih odbora do kraja veljače 2017. te povećavanja tog broja prema potrebi, na temelju procjene potreba navedene u nastavku;

                           (b)

                           odgovarajućeg broja osoblja u žalbenom tijelu i odborima, uključujući i potporno osoblje, radi rješavanja svih neriješenih i budućih žalbi, uključujući žalbe u okviru Izjave EU-a i Turske;

                           (c)

                           rješavanja svih neobrađenih zahtjeva za sudsko preispitivanje upravnih odluka što je prije moguće;

                           (d)

                           povećanja broja odluka po odboru, uključujući, prema potrebi, češćim zakazivanjem sjednica, upotrebom pravne pomoći za sastavljanje odluka, specijalizacijom odbora i stalnim zapošljavanjem njihovih članova, ne dovodeći u pitanje njihovu neovisnost;

                           (e)

                           zadovoljavajućeg osposobljavanja članova žalbenih odbora, prema potrebi i uz potporu EASO-a.

                     Grčka bi tijela trebala na temelju potpune i stalne procjene potreba utvrditi koliko je žalbenih odbora potrebno u okviru novog žalbenog tijela za razmatranje svih žalbi podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu, broj osoblja potrebnog za daljnji neometan rad tih odbora te sve druge mjere koje bi mogle biti potrebne, primjerice promjene načina rada. U to bi trebalo posebice uključiti procjenu je li 20 žalbenih odbora koje treba uspostaviti do veljače 2017. dovoljan broj.

      Pravna pomoć

               4.

               Grčka bi trebala osigurati da je pravni okvir za pristup besplatnoj pravnoj pomoći djelotvoran u praksi i da se svim podnositeljima zahtjeva za azil pruži potrebna pravna pomoć u pogledu sudskog preispitivanja upravnih odluka o zahtjevima za međunarodnu zaštitu. Grčka bi, točnije, trebala učiniti sljedeće:

                           (a)

                           djelotvorno i čim prije provesti ministarsku odluku o pružanju usluga besplatne pravne pomoći;

                           (b)

                           brzo utvrditi ugovor za stalan registar odvjetnika koji mogu pružati te usluge svim podnositeljima zahtjeva u fazi žalbe u Grčkoj. Grčka bi u međuvremenu trebala osigurati da se putem dvaju projekata koji se provode na kopnu i na otocima pruža djelotvorna besplatna pravna pomoć svim tražiteljima azila koji su podnijeli žalbe.

      Postupanje s maloljetnicima bez pratnje i ranjivim osobama u postupku azila

               5.

               Grčka bi trebala osigurati uspostavu odgovarajućih struktura i poduzimanje odgovarajućih mjera za identifikaciju ranjivih podnositelja zahtjeva, uključujući maloljetnike bez pratnje, i postupanje s njima. Grčka bi, točnije, trebala učiniti sljedeće:

                           (a)

                           hitno uspostaviti odgovarajući postupak skrbništva donošenjem potrebnog zakonodavnog okvira za provedbu relevantnih odredaba Zakona 4375/2016;

                           (b)

                           uspostaviti upravu za prihvat i odjel za zaštitu maloljetnika bez pratnje te zaposliti potrebno osoblje radi hitnog omogućavanja nužnih jamstava na temelju zakona o azilu u pogledu traženja obitelji te pravnog zastupanja;

                           (c)

                           osigurati da su postupci za utvrđivanje podnositelja zahtjeva s posebnim postupovnim i prihvatnim potrebama, uključujući maloljetnike bez pratnje, provedeni u praksi kako bi ti podnositelji zahtjeva dobili nužnu psihosocijalnu potporu, posebice ako su bili žrtve seksualnog nasilja, iskorištavanja ili trgovine ljudima, te da se uvijek uzima u obzir najbolji interes djeteta.

      Upotreba sredstava EU-a u okviru nacionalnih programa

               6.

               Grčka bi trebala osigurati da se znatna osigurana sredstva EU-a potpuno iskorištavaju, posebno pokretanjem sredstava raspoloživih u okviru svojih nacionalnih programa FAMI-ja i ISF-a bez daljnje odgode i nalaženjem dopunskih sredstava iz strukturnih fondova. U tom bi kontekstu Grčka trebala poduzeti potrebne mjere za potpunu mobilizaciju sredstava raspoloživih u okviru nacionalnih programa kako bi se ispunile hitne potrebe, posebice u području prihvata i drugih usluga za migrante koji su u Grčkoj, ponajprije poboljšanjem koordinacije među relevantnim dionicima, jačanjem operativnog kapaciteta i poboljšavanjem mehanizama za postizanje rezultata.

      Tehnička pomoć drugih država članica

               7.

               Od drugih se država članica traži da pruže dodatnu potporu Grčkoj imenovanjem stručnjaka u odgovoru na različite pozive EASO-a, osiguravanjem duljih mandata te iskusnijeg osoblja sa specijaliziranim profilima.

         II.   MODALITETI PONOVNOG USPOSTAVLJANJA TRANSFERA

               8.

               Preporučuje se da se transfer tražitelja azila u Grčku u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013 ponovno uspostavi pod uvjetima i prema modalitetima utvrđenima u točkama 9. i 10.

      Područje primjene

               9.

               Ponovno uspostavljanje transfera trebalo bi se odnositi na tražitelje azila koji su u Grčku ušli nezakonito preko vanjske granice od 15. ožujka 2017. nadalje te postupno na druge osobe za koje je Grčka odgovorna od tog datuma prema kriterijima koji nisu u članku 13. poglavlja III. Uredbe (EU) br. 604/2013, nakon usklađivanja kapaciteta za smještaj i postupanja s tražiteljima azila u Grčkoj s direktivama 2013/32/EU odnosno 2013/33/EU. Ranjivi tražitelji azila, uključujući maloljetnike bez pratnje, do daljnjega ne bi trebali biti predmet transfera u Grčku.

      Suradnja i pojedinačna jamstva

               10.

               Pozivaju se tijela država članica da prije transfera tražitelja azila u Grčku blisko surađuju s grčkim tijelima kako bi se osiguralo ispunjavanje uvjeta iz točke 9., a posebice da će tražitelj azila biti prihvaćen u prihvatnom objektu u skladu sa standardima utvrđenima pravom EU-a, posebice Direktivom o uvjetima prihvata 2013/33/EU, da će njegov zahtjev biti ispitan u rokovima utvrđenima u Direktivi o postupcima azila 2013/32/EU te da će se s njim postupati u skladu s zakonodavstvom EU-a u svakom drugom relevantnom pogledu. Grčka se tijela pozivaju na punu suradnju u pružanju takvih jamstava drugim državama članicama.

         III.   POTPORA I IZVJEŠĆIVANJE

      EASO-va potpora i izvješćivanje

               11.

               EASO bi trebao uspostaviti tim stručnjaka iz država članica koje treba rasporediti u Grčku sa zadatkom da podupiru suradnju država članica i da izvješćuju postupa li se s osobama koje su predmet transfera natrag u Grčku na temelju Dublinske uredbe u skladu s jamstvima iz točke 10. koja je Grčka pružila.

      Izvješća Grčke

               12.

               Od Grčke se traži da do 15. veljače 2017. dostavi izvješće o napretku u pogledu provedbe ove Preporuke. To bi izvješće trebalo posebice sadržavati opis mjera poduzetih u cilju otklanjanja preostalih nedostataka utvrđenih u ovoj Preporuci, uključujući opis načina na koji grčka tijela osiguravaju potrebne ljudske i materijalne resurse na koje se upućuje u točkama od 1. do 5. ove Preporuke ili na koji to namjeravaju učiniti te opis stalnih procjena potreba iz točaka od 1. do 3. ove Preporuke. Trebalo bi sadržavati i detaljan opis načina na koji grčka tijela namjeravaju uspostaviti postupak za pružanje jamstava u pojedinačnim slučajevima iz točke 10.

               13.

               Izvješće bi trebalo sadržavati i sljedeće informacije:

                           (a)

                           ukupne i planirane trajne i privremene kapacitete za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu i značajke tih kapaciteta;

                           (b)

                           ukupan broj zahtjeva za azil koji se vode kao prvostupanjski postupci;

                           (c)

                           sveobuhvatne podatke o svim neriješenim žalbama te drugostupanjskim odlukama, uključujući slučajeve dopuštenosti, koje su izdali novi žalbeni odbori i žalbeni odbori za smanjivanje broja neriješenih žalbi;

                           (d)

                           ukupan trenutačni i planirani broj zaposlenika za obradu zahtjeva za azil registriranih u službi za azil i za upravu za prihvat; ukupan trenutačni i planirani broj zaposlenika te broj odbora čiji je rad postupno pokrenulo žalbeno tijelo.

               14.

               Nakon 15. veljače 2017. Grčka bi trebala izvješćivati o provedbi ove Preporuke svaka dva mjeseca.

      Sastavljeno u Bruxellesu 8. prosinca 2016.

            Za Komisiju

         Dimitris AVRAMOPOULOS

            Član Komisije

      (1)  Uredba (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva (SL L 180, 29.6.2013., str. 31.).

      (2)  M.S.S protiv Belgije i Grčke (br. 30696/09) i NS protiv Secretary of State for the Home Department, spojeni predmeti C-411/10 i C-493/10.

      (3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 343/2003 od 18. veljače 2003. o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje (SL L 50, 25.2.2003., str. 1.). Zamijenjena Uredbom (EU) br. 604/2013.

      (4)  Podaci Frontexa od 4. prosinca 2016.

      (5)  Izjava EU-a i Turske, 18. ožujka 2016.

      (6)  Vidjeti izvješća Komisije o napretku u provedbi Izjave EU-a i Turske, http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/european-agenda-migration/proposal-implementation-package/index_en.htm.

      (7)  Prosječan broj dnevnih dolazaka u Grčku od 1. svibnja do 31. srpnja 2016. bio je 52, a od 1. kolovoza do 29. studenoga 2016. bio je 94.

      (8)  http://www.media.gov.gr/index.php, pristupljeno 6. prosinca 2016.

      (9)  Odluka Vijeća (EU) 2015/1523 od 14. rujna 2015. o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke (SL L 239 od 15.9.2015., str. 146.) i Odluka Vijeća (EU) 2015/1601 od 22. rujna 2015. o uvođenju privremenih mjera u području međunarodne zaštite u korist Italije i Grčke (SL L 248 od 24.9.2015., str. 80.).

      (10)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću, Osmo izvješće o premještanju i preseljenju, 7. prosinca 2016., COM(2016) 791 final.

      (11)  Preporuka Komisije od 10. veljače 2016. upućena Helenskoj Republici o hitnim mjerama koje Grčka mora poduzeti radi ponovne uspostave transfera u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća – C(2016) 871 final., Preporuka Komisije od 15. lipnja 2016. upućena Helenskoj Republici o hitnim mjerama koje Grčka treba poduzeti radi ponovne uspostave transfera u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013 – C(2016) 3805 final.

      (12)  Preporuka Komisije od 28. rujna 2016. upućena Helenskoj Republici o hitnim mjerama koje Grčka treba poduzeti radi ponovne uspostave transfera u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013 – C (2016) 6311 final.

      (13)  Do kraja 2016. većina „predregistriranih” zahtjeva trebala bi biti u potpunosti registrirana/podnesena. Cilj je postupka „predregistracije”, koji je dovršen u kolovozu 2016., bila predregistracija svih državljana trećih zemalja koji su nezakonito došli u Grčku prije 20. ožujka 2016. i koji su željeli zatražiti međunarodnu zaštitu, ali koje grčka tijela još nisu bila uključila u postupak azila. Tijekom ljeta predregistrirano je otprilike 28 000 osoba.

      (14)  Direktiva 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o zajedničkim postupcima za priznavanje i oduzimanje međunarodne zaštite (SL L 180, 29.6.2013., str. 60.).

      (15)  Direktiva 2013/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o utvrđivanju standarda za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu (SL L 180, 29.6.2013., str. 96.).

      (16)  „Zakon 4375/2016 o strukturi i poslovanju službe za azil, žalbenog tijela te službi za prihvat i identificiranje, uspostavi općeg tajništva za prihvat, prenošenju Direktive 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o zajedničkim postupcima za priznavanje i oduzimanje međunarodne zaštite (preinaka) i drugih odredaba u grčko zakonodavstvo”, dostupan na: http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf.
   Potrebno je donijeti provedbene akte u obliku ministarskih ili suministarskih odluka kako bi grčka tijela mogla u cijelosti provesti Zakon.

      (17)  Zakon 4399/2016: http://www.asylumineurope.org/sites/default/files/resources/n_4399.2016.pdf.

      (18)  Zakon 4415/2016: https://www.alfavita.gr/sites/default/files/attachments/fek_ellinoglosi.pdf.

      (19)  http://www.media.gov.gr/images/prosfygiko/REFUGEE_FLOWS-01-12-2016.pdf
   Ti privremeni i trajni objekti uspostavljeni su u žarišnim točkama na Egejskim otocima i na kopnu.

      (20)  Grčki ministar Mouzalas izjavio je da se na otocima u stvarnosti nalazi niži broj migranata (između 10 i 12 tisuća).

      (21)  http://reliefweb.int/report/greece/situation-update-unaccompanied-children-uac-greece-2-november-2016.

      (22)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83.

      (23)  Članak 1. stavak 3. Zakona 4375/2016.

      (24)  Podaci o osoblju koje je grčka služba za azil iznijela na sastanku sa službama Komisije 10. studenoga 2016.

      (25)  Međutim, zbog sve većeg radnog opterećenja proizišlog iz provedbe Izjave EU-a i Turske taj zamjenski odbor mjesečno na razmatranje zaprima 100 predmeta.

      (26)  Suministarska odluka (SL B 1862), 24. lipnja 2016.

      (27)  Članak 22. stavak 3., Zakon 4375/2016.

      (28)  Članak 28., Predsjednička odluka 114/2010.

      (29)  Podaci dani službama Komisije na sastanku sa žalbenim tijelom u studenome 2016.

      (30)  Ugovor o dodjeli bespovratnih sredstava potpisan je 15. srpnja 2016.

      (31)  Ministarska odluka 1982/16.2.2016. (Službeni list, B' 335).

      (32)  Human Rights Watch, „Why Are You Keeping Me Here?”, rujan 2016. https://www.hrw.org/sites/default/files/report_pdf/greece0916_web.pdf.

      (33)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću, „Povratak Schengenu – Plan”, COM(2016) 120 final, 4. ožujka 2016.

      (34)  COM(2016) 270 final.


title: Preporuka Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reforme Nizozemske za 2013. i davanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Nizozemske za razdoblje 2012.-2017.

text:
               30.7.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 217/89

      PREPORUKA VIJEĆA

   od 9. srpnja 2013.
   o nacionalnom programu reforme Nizozemske za 2013. i davanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Nizozemske za razdoblje 2012.-2017.
   2013/C 217/22
   Ovaj tekst još nije preveden na hrvatski jezik i stoga se prvo objavljuje na engleskom jeziku. Objava na hrvatskom jeziku uslijedit će čim prijevod bude dostupan.
   THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,
   Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Articles 121(2) and 148(4) thereof,
   Having regard to Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies (1), and in particular Article 5(2) thereof,
   Having regard to Regulation (EU) No 1176/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 November 2011 on the prevention and correction of macroeconomic imbalances (2), and in particular Article 6(1) thereof,
   Having regard to the recommendation of the European Commission,
   Having regard to the conclusions of the European Council,
   Having regard to the opinion of the Employment Committee,
   Having regard to the opinion of the Economic and Financial Committee,
   Having regard to the opinion of the Social Protection Committee,
   Having regard to the opinion of the Economic Policy Committee,
   Whereas:

               (1)

               On 26 March 2010, the European Council agreed to the Commission’s proposal to launch a new strategy for jobs and growth, Europe 2020, based on enhanced coordination of economic policies, which focuses on the key areas where action is needed to boost Europe’s potential for sustainable growth and competitiveness.

               (2)

               On 13 July 2010, the Council adopted a recommendation on the broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Union (2010 to 2014) and, on 21 October 2010, it adopted a decision on guidelines for the employment policies of the Member States (3), which together form the ‘integrated guidelines’. Member States were invited to take the integrated guidelines into account in their national economic and employment policies.

               (3)

               On 29 June 2012, Member States’ Heads of State or Government decided on a Compact for Growth and Jobs, providing a coherent framework for action at national, EU and euro area levels using all possible levers, instruments and policies. They decided on action to be taken at the level of the Member States, in particular expressing full commitment to achieving the objectives of the Europe 2020 strategy and to implementing the country-specific recommendations.

               (4)

               On 10 July 2012, the Council adopted a Recommendation (4) on the Netherlands’ National Reform Programme for 2012 and delivered its opinion on the Netherlands’ Stability Programme for 2012-2015.

               (5)

               On 28 November 2012, the Commission adopted the Annual Growth Survey, marking the start of the 2013 European Semester for economic policy coordination. Also on 28 November 2012, the Commission, on the basis of Regulation (EU) No 1176/2011, adopted the Alert Mechanism Report, in which it identified the Netherlands as one of the Member States for which an in-depth review would be carried out.

               (6)

               The European Parliament has been duly involved in the European Semester, in accordance with Regulation (EC) No 1466/97, and, on 7 February 2013, adopted a resolution on employment and social aspects in the Annual Growth Survey 2013 and a resolution on the contribution to the Annual Growth Survey 2013.

               (7)

               On 14 March 2013, the European Council endorsed the priorities for ensuring financial stability, fiscal consolidation and action to foster growth. It underscored the need to pursue differentiated, growth-friendly fiscal consolidation, to restore normal lending conditions to the economy, to promote growth and competitiveness, to tackle unemployment and the social consequences of the crisis, and to modernise public administration.

               (8)

               On 10 April 2013, the Commission published the results of its in-depth review for the Netherlands, under Article 5 of Regulation (EU) No 1176/2011. The Commission’s analysis leads it to conclude that the Netherlands is experiencing macroeconomic imbalances, although these are not excessive.

               (9)

               On 29 April 2013, the Netherlands submitted its 2013 National Reform Programme and its Stability Programme for the period 2012-2017. In order to take account of their interlinkages, the two Programmes have been assessed at the same time.

               (10)

               Based on the assessment of the Stability Programme pursuant to Regulation (EC) No 1466/97, the Council is of the opinion that the Netherlands implemented sizeable consolidation measures over 2011-2013, but that the fiscal effort is likely not to be sufficient to correct the excessive deficit by 2013, mainly in light of worse than expected economic developments. The macroeconomic scenario underpinning the budgetary projections in the Stability Programme is broadly plausible. For 2013 and 2014, the Stability Programme projects real economic growth of – 0,4 % and 1,1 %, respectively, which is fairly close to the Commission services 2013 spring forecast of – 0,8 % and 0,9 %. The stated objective of the Stability Programme is to reduce the headline deficit to below 3 % of GDP from 2014 in a sustainable manner. The Stability Programme does not contain an explicit reference to the medium-term objective (MTO), suggesting that the MTO of – 0,5 %, as communicated in last year’s Stability Programme, is confirmed. The MTO is in line with the requirements of the Stability and Growth Pact. In addition, while in 2015 the Stability Programme plans a reduction in the structural balance of 0,5 % of GDP in structural terms, in line with the minimum annual structural requirement, in 2016 the structural balance is expected to deteriorate by 0,4 % of GDP and to improve by 0,1 % of GDP in 2017, thereby falling short from the appropriate adjustment path. Based on the Commission services 2013 spring forecast, the average annual fiscal effort of around 0,7 % of GDP over the period 2010-2013 is in line with the fiscal effort of ¾ % of GDP recommended by the Council. The budgetary adjustment in 2011 and 2012 was predominantly geared to the expenditure side, yet in 2013 relied largely on revenue measures. The planned headline deficit set by the Stability Programme is consistent with a correction of the excessive deficit by 2014, one year after the deadline set by the Council under the excessive deficit procedure (EDP) on 2 December 2009. The Council considers that the fiscal effort envisaged by the authorities is not compatible with an actual correction of the excessive deficit by 2014. Possible additional consolidation measures specified in the Stability Programme have been temporarily withdrawn and at any rate would not be sufficient. The Netherlands needs to define additional measures to bring the headline general government deficit below the 3 % of GDP threshold in 2014 in a sustainable manner. According to the Stability Programme, the debt-to-GDP ratio is expected to rise further to 74 % of GDP in 2013 and to increase slightly further to 75 % of GDP in 2014. The debt ratio is thus projected to remain well above the 60 % reference value. For 2015, the Stability Programme expects the debt ratio to decline to 71,4 % of GDP and to decline slightly thereafter, reaching 70,8 % in 2017. This decline in the debt ratio after 2014, however, is insufficiently underpinned by policy measures.

               (11)

               In order to enhance the future growth potential of the Netherlands, it is of paramount importance that the required consolidation, to ensure a sustainable correction of the excessive deficit and achieving the MTO in the short to medium-term, safeguards growth-enhancing expenditure. In particular, efforts to promote innovation and research, including fundamental research, education and training, will be key to a balanced adjustment. This would not only help to support the economic recovery, but could also help buttress innovation and human capital, improve competitiveness and the medium and long-term growth prospects.

               (12)

               A key challenge lies in the housing market, where rigidities and distortive incentives have built up over decades to shape house financing and sectoral savings patterns. The tendency of households to leverage up gross mortgage debt against housing wealth to a large extent reflects long-standing fiscal incentives, in particular full mortgage interest tax deductibility. Since April 2012, a series of measures have been partly implemented. Some of these concern adjusting the fiscal treatment of housing finance. The gradual move to limit mortgage interest tax deductibility and increase the incentive to amortise is justified, but the phasing-in of this measure is too slow to significantly influence amortising behaviour. The rental market is restrained by regulation and the presence of a very large social housing sector that also has to cope with long waiting lists. The recent introduction of some differentiation of rents in the social housing sector based on income is a step in the right direction, but its impact is limited. Therefore, while the measures proposed are steps in the right direction, the overall pace of reforms is slow in addressing underlying problems and thus needs to be stepped up, while taking into account the impact in the current economic environment and at the same time continuing to ensure that social housing is available to disadvantaged citizens, who are unable to obtain housing at market conditions, including in high demand locations.

               (13)

               The long-term sustainability of the pension system has been strengthened through the gradual increase in the statutory retirement age from 65 years in 2012 to 67 in 2021. Hence, the Netherlands has fully addressed that part of the 2012 recommendation on increasing the statutory retirement age and linking it to life expectancy, for both the first and the second pension pillar. Remaining challenges include an appropriate intra- and inter-generational division of costs and risks. Moreover, an overhaul of the governance of the second-pillar pension funds is overdue in order to help underpin resilience to ageing. Implementation of the plans to reform long-term care would help curb the fast-rising costs of ageing and would thus support the sustainability of public finances. In this regard, the quality and accessibility of long-term care has to be maintained at an adequate level.

               (14)

               The labour market reforms proposed by the Government aim to increase labour market participation and mobility. The reform of the Participation Act is ambitious and relevant to boost labour-market participation. However, the reforms are not yet enshrined in law. In addition, further measures are needed to improve the employability of people at the margin of the labour market, including women, people with a migrant background, people with a disability and the elderly. The Netherlands has announced reforms to the unemployment benefit scheme and its relatively strict employment protection legislation. Those reforms, in combination with a mobility tax credit (‘mobiliteitsbonus’) for employers to hire social security beneficiaries aged 50 or above or people with a labour disability, are well targeted at the lower participation end of the labour market. However, while those measures point in the right direction, they can only be fully assessed once adopted. Finally, accelerating the removal of remaining disincentives for second-income earners to increase the number of hours worked would have the potential of further alleviating future labour supply shortages.

               (15)

               Substantial progress has been made on the 2012 recommendation on innovation and science-business links. The enterprise policy ‘To the Top’, including its sectoral approach for public-private partnerships in the area of research, innovation and education (‘top sector’) is now in the implementation phase. Apart from sectoral innovation policies, it is important to pursue horizontal research and innovation policies and to preserve an adequate level of public funding for not-earmarked fundamental research.

               (16)

               In the context of the European Semester, the Commission has carried out a comprehensive analysis of the Netherlands’ economic policy. It has assessed the National Reform Programme and the Stability Programme, and has presented an in-depth review. It has taken into account not only their relevance for sustainable fiscal and socioeconomic policy in the Netherlands but also their compliance with EU rules and guidance, given the need to reinforce the overall economic governance of the Union by providing EU-level input into future national decisions. Its recommendations under the European Semester are reflected in recommendations (1) to (4) below.

               (17)

               In the light of this assessment, the Council has examined the Stability Programme, and its opinion (5) is reflected in particular in recommendation (1) below.

               (18)

               In the light of the Commission’s in-depth review and this assessment, the Council has examined the National Reform Programme and the Stability Programme. Its recommendations under Article 6 of Regulation (EU) No 1176/2011 are reflected in recommendation (2) below.

               (19)

               In the context of the European Semester the Commission has also carried out an analysis of the economic policy of the euro area as a whole. On this basis the Council has issued specific recommendations addressed to the Member States whose currency is the euro (6). As a country whose currency is the euro, the Netherlands should also ensure the full and timely implementation of those recommendations,

         HEREBY RECOMMENDS that the Netherlands take action within the period 2013-2014 to:

               1.

               Reinforce and implement the budgetary strategy, supported by sufficiently specified measures, for the year 2014 and beyond to ensure a timely correction of the excessive deficit by 2014 in a sustainable manner and achieve the structural adjustment effort specified in the Council recommendations under the EDP. Protect expenditure in areas directly relevant for growth such as education, innovation and research. After the correction of the excessive deficit, pursue the structural adjustment effort that will enable the Netherlands to reach the MTO by 2015.

               2.

               Step up efforts to gradually reform the housing market by accelerating the planned reduction in mortgage interest tax deductibility, while taking into account the impact in the current economic environment, and by providing for a more market-oriented pricing mechanism in the rental market, and by further relating rents to household income in the social housing sector. Refocus social housing corporations to support households most in need.

               3.

               Adjust the second pension pillar, in consultation with social partners, to ensure an appropriate intra- and inter-generational division of costs and risks. Underpin the gradual increase of the statutory retirement age with measures to increase the employability of older workers. Implement the planned reform of the long-term care system to ensure its cost-effectiveness and complement it with further measures to contain the increase in costs, with a view to ensure sustainability.

               4.

               Take further measures to enhance participation in the labour market, particularly of people at the margin of the labour market. Continue to reduce tax disincentives on labour, including by the phasing-out of transferable tax credits for second-income earners. Foster labour-market transitions and address labour-market rigidities, including by reforming employment protection legislation and the unemployment benefit system.

      Done at Brussels, 9 July 2013.

            For the Council

            The President

         R. ŠADŽIUS

      (1)  OJ L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  OJ L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (3)  Maintained for 2013 by Council Decision 2013/208/EU of 22 April 2013 on guidelines for the employment policies of the Member States (OJ L 118, 30.4.2013, p. 21).

      (4)  OJ C 219, 24.7.2012, p. 88.

      (5)  Under Article 5(2) of Regulation (EC) No 1466/97.

      (6)  See page 97 of the current Official Journal.