               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.5.2020.
            COM(2020) 510 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Francuske za 2020.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Francuske za 2020.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta i time označila početak Europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Francuska jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

               (2)Izvješće za Francusku
                  3
                za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Francuske u smislu preporuka za Francusku koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019.
                  4
               , mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Francuske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Francuskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Te neravnoteže posebno se odnose na visoki javni dug i slabu dinamiku konkurentnosti u kontekstu niskog rasta produktivnosti, što ima prekogranični utjecaj.

               (3)Svjetska zdravstvena organizacija službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti COVID-19. Pandemija je ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača i negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta, dohotke radnika i poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski udar čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Europskoj uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju
                  5
                u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih dionika na nacionalnoj razini i na razini Unije.

               (4)Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi biti predmet demokratskog nadzora i neovisnog sudskog preispitivanja.

               (5)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu
                  6
               . Ta klauzula olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97. Komisija je u Komunikaciji Vijeću iznijela stajalište da trenutni uvjeti dopuštaju aktivaciju te klauzule zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada prouzročenog pandemijom bolesti COVID-19. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio donijeti i odluku o usvajanju revidirane fiskalne putanje. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne obustavljaju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, nego se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

               (6)Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi uvođenja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na radnom mjestu u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija, izvlačeći pouke iz krize, trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za povratak na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju.

               (7)Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju jedinstveno tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodnog kretanja robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje jedinstvenog tržišta moraju se ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvu potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije, uz poboljšane strategije nabave, diversificirane lance opskrbe i strateške rezerve osnovne medicinske opreme. Ključni su to elementi za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

               (8)Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire
                  7
                kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za ublažavanje izvanrednih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Te će izmjene osigurati dodatnu fleksibilnost, ali i znatno jednostavnije i povezanije procedure. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020.–2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Francuska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim građanima i sektorima.

               (9)Socioekonomske posljedice pandemije vjerojatno će biti neravnomjerno raspoređene po regijama zbog različitih uzoraka specijalizacije, posebno u regijama koje se znatno oslanjaju na turizam, kao što su najudaljenije regije, i općenito na izravno poslovanje s potrošačima. To podrazumijeva znatan rizik od povećanja regionalnih i teritorijalnih nejednakosti unutar Francuske, čime se pogoršava već uočeni trend laganog povećanja nejednakosti između regije glavnoga grada, velikih gradova i ostatka zemlje, između urbanih i ruralnih područja te između metropole i najudaljenijih regija. Među ostalim zbog rizika od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, na postojeću je situaciju nužno odgovoriti ciljanim politikama.

               (10)Francuska je 7. svibnja 2020. dostavila Nacionalni program reformi za 2020., a 30. travnja 2020. Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, programi su ocijenjeni istodobno.

               (11)Na Francusku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo o dugu. Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Francuskoj da osigura da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  8
                u 2019. ne premaši 1,4 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Komisijina ukupna ocjena potvrđuje da postoji značajno odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2019. te u 2018. i 2019. kad se zajedno uzmu u obzir. To je relevantan čimbenik u Komisijinu izvješću sastavljenom u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora u kojem se ocjenjuje usklađenost Francuske s kriterijem duga u 2019.

               (12)Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo od deficita od 3,0 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 9,0 % BDP-a u 2020. Nakon stabilizacije na 98,1 % BDP-a u 2019., prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-u porasti na 115,2 %. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost izazvana pandemijom bolesti COVID-19.

               (13)Francuska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 1,9 % BDP-a. Te mjere uključuju: financiranje za program djelomične nezaposlenosti u iznosu od 1,1 % BDP-a; dodatne rashode od 0,4 % BDP-a za poboljšanje zdravstvenih usluga, naknade za zdravstveno osiguranje i naknade za zdravstvene radnike; uspostavu fonda solidarnosti u iznosu od 0,3 % BDP-a kako bi se pružila izravna potpora malim poduzećima i mikropoduzećima te samozaposlenim osobama. Osim toga, Francuska je najavila mjere koje će pridonijeti potpori likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 17 % BDP-a. Te mjere uključuju odgode plaćanja poreza i socijalnih davanja za poduzeća; ubrzani povrat poreza i PDV-a; stvaranje posebne pričuve za izravnu potporu strateškim poduzećima putem kapitalnih ulaganja (3,1 % BDP-a) i kreditnih jamstava (13,9 % BDP-a). Mjere koje je Francuska poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije o koordiniranom gospodarskom odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19. Puna provedba tih mjera uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, pridonijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

               (14)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Francuskoj ukupni saldo opće države iznositi –9,9 % BDP-a u 2020. te –4,0 % u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 116,5 % u 2020. te da će se u 2021. smanjiti na 111,9 %.

               (15)Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer Francuska u 2019. nije poštovala pravilo o dugu, a u 2020. je planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza općenito upućuje na zaključak da kriteriji deficita i duga, kako su definirani u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/1997, nisu ispunjeni.

               (16)Francuski zdravstveni sustav učinkovit je u postizanju dobrih zdravstvenih ishoda. Međutim, kriza uzrokovana bolešću COVID-19 ukazala je na nedostatke u pripravnosti sustava na pandemije. To uključuje: i. poteškoće u osiguravanju dostupnosti zdravstvenih radnika, kritičnih zaliha i osobne zaštitne opreme te ii. latentne strukturne probleme. Kako bi riješila prvi problem, Francuska je mobilizirala rezervno medicinsko i paramedicinsko osoblje, uključujući studente medicine i umirovljene liječnike i medicinske sestre. Koordinacija odgovora u svim segmentima zdravstvenog sustava i dalje je izazov. Kad je riječ o potonjem problemu, on je rezultat nedostatka ulaganja u fizičku infrastrukturu i ljudske resurse, ograničene prilagodbe u organizaciji usluga i potrebe za boljom koordinacijom između privatnih i javnih aktera. Ukorijenjene regionalne razlike te izazove dodatno pogoršavaju. Na primjer, iako je udio radno aktivnih liječnika približno jednak prosjeku Unije, oko 18 % francuskog stanovništva živi u područjima u kojima je pristup liječniku opće prakse ograničen. Potrebni su daljnji odlučni napori na digitalizaciji zdravstvenih usluga, što je okosnica vladine strategije za preobrazbu zdravstvenog sustava. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 pokazuje da je u vrijeme pandemije bitna bolja uporaba e-zdravstva, posebno telemedicine.

               (17)Ta kriza negativno utječe na francusko tržište rada i socijalne uvjete. Unatoč poduzetim mjerama ublažavanja, očekuje se da će nezaposlenost porasti (prema Komisijinoj prognozi na 10,1 % u 2020., da bi se zatim oporavila na 9,7 % u 2021.). Te mjere uključuju izmjenu i proširenje programa skraćenog radnog vremena i mjere donesene za potporu poduzećima i radnicima te kako bi se osiguralo funkcioniranje javnih službi i zdravstvenog sustava. Trajna segmentacija tržišta rada i dalje izaziva zabrinutost. U 2019. oko dvije trećine novih zaposlenika bilo je zaposleno na ugovore u trajanju kraćem od mjesec dana. Stopa prelaska s kratkotrajnih ugovora na ugovore na neodređeno vrijeme jedna je od najnižih u Uniji. Nedavnom reformom sustava naknada za nezaposlenost (Unédic) nastojalo se ojačati financijsku održivost sustava i riješiti problem segmentacije. Međutim, dijelovi reforme povezani s pravilima o otpremninama stavljeni su na čekanje zbog krize. S obzirom na pogoršani kontekst važno je osigurati da naknade za nezaposlenost i aktivna potpora zapošljavanju budu dostupne svim tražiteljima zaposlenja, neovisno o prethodnom radnom statusu. Kako bi se riješio problem neusklađenosti vještina s potrebama tržišta rada i poboljšala njegova otpornost, trebalo bi nastaviti promicati preraspodjelu radne snage među sektorima. Prije izbijanja aktualne pandemije poslodavci su sve više prijavljivali poteškoće u pronalaženju prikladnih kandidata za zapošljavanje, što ukazuje na potrebu za promicanjem stjecanja dodatnih vještina i prekvalifikacije. Na primjer, iako u sektoru informacijskih tehnologija posebno nedostaju odgovarajuće vještine, samo 3 % od ukupnog broja visokoobrazovanih osoba steklo je diplomu iz tog područja.

               (18)U kontekstu krize uzrokovane bolešću COVID-19 posebno je važno osigurati funkcioniranje kritične infrastrukture i slobodno kretanje robe na cijelom jedinstvenom tržištu te u suradnji sa susjednim zemljama pratiti i omogućiti ispravno funkcioniranje lanaca opskrbe. U tu će svrhu ukidanje mjera donesenih tijekom te krize, posebno ograničenja izvoza određenih medicinskih tvari i proizvoda, pridonijeti zadovoljavanju potreba građana diljem Unije usklađeno i u duhu solidarnosti te izbjegavanju rizika od nestašica i poremećaja u lancima opskrbe te će u konačnici otvoriti put uspješnoj strategiji izlaska koordiniranoj na razini Unije.

               (19)Francuska je donijela brojne programe potpore likvidnosti poduzeća, među ostalim na temelju privremenog okvira za mjere državne potpore gospodarstvu u sadašnjoj krizi izazvanoj bolešću COVID-19
                  9
               . Učinkovita provedba takvih programa ključna je kako bi se osiguralo da poduzeća, a posebno mala i srednja poduzeća (MSP), od njih imaju koristi. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora.

               (20)Ukupno se poslovno okruženje u Francuskoj poboljšalo, ali zemlja mora nastaviti raditi na pojednostavnjenju svojeg poreznog sustava i smanjenju administrativnog opterećenja za poduzeća, osobito kako bi mogla pružiti podršku učinkovitom gospodarskom oporavku u srednjoročnom razdoblju. Na primjer, prema procjeni Komisije, koju potvrđuju OECD-ovi pokazatelji reguliranosti tržišta proizvoda za 2018., unatoč napretku i donošenju nekoliko mjera u uslužnom sektoru, regulatorna ograničenja u Francuskoj i dalje su veća nego u drugim državama članicama, posebno za poslovne usluge, od kojih su mnoge regulirane profesije, i za maloprodaju. Uslužni sektor, kao jedan od najteže pogođenih sektora, imat će važnu ulogu u izlasku iz krize i oporavku od nje. Reforma zahtjeva za pristup uslužnim djelatnostima i njihovo obavljanje potaknula bi inovacije, tržišno natjecanje i profesionalnu mobilnost, što bi imalo pozitivan opći učinak na gospodarstvo. Regulatorna fleksibilnost mogla bi potaknuti i oporavak maloprodaje nakon aktualne krize.

               (21)Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. To bi moglo biti u okviru utvrđenih prioriteta europskog zelenog plana, posebno inicijativa za promet s niskom razinom emisija ugljika, obnovljivih izvora energije i obnove zgrada. Time bi se u kombinaciji s digitalnom transformacijom gospodarstva moglo pružiti poticaj oporavku u kratkoročnom razdoblju i rješavanju posljedica krize izazvane bolešću COVID-19 u srednjoročnom razdoblju te Francusku usmjeriti na put održive dugoročne klimatske neutralnosti, uz istodobno promicanje tehnološkog vodstva. Pripreme za mjere oporavka mogu se temeljiti na francuskom nacionalnom energetskom i klimatskom planu, projektima od zajedničkog interesa i planovima za razvoj infrastrukture. Daljnjim ulaganjima u energetsku infrastrukturu, među ostalim u interkonekciju elektroenergetskih sustava s ostatkom Unije, pridonijelo bi se poboljšanju integracije unutarnjeg energetskog tržišta Unije, uz istodobno povećanje tržišnog natjecanja i olakšavanje korištenja obnovljivih izvora energije. Francuska bi izradom programa za korištenje sredstava iz Fonda za pravednu tranziciju u razdoblju 2021.–2027. mogla lakše odgovoriti na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Francusku
                  10
               . To bi Francuskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

               (22)Za vrijeme mjera ograničenja kretanja digitalizacija se pokazala presudnom za održavanje pristupa upravnim, obrazovnim i zdravstvenih uslugama te za očuvanje gospodarske aktivnosti putem rada na daljinu i e-trgovine. U srednjoročnom razdoblju digitalizacija poduzećima, posebno malim i srednjim poduzećima, donosi veće mogućnosti za oporavak i rast jer ih povezuje s više potencijalnih kupaca, poboljšava učinkovitost proizvodnih postupaka i pruža poticaje za inovacije. Ulaganja u digitalizaciju uključuju osiguravanje odgovarajuće infrastrukture i poboljšanje digitalnih vještina svih građana, a posebno radno aktivnog stanovništva. Čini se da je provedba francuskog plana za širokopojasni pristup vrlo velikih brzina (Plan France Très Haut Débit) dobro napreduje u urbanim područjima. Međutim, i dalje postoje velike razlike u pokrivenosti mrežom vrlo velikih brzina u drugim dijelovima zemlje.

               (23)Francuska ima snažnu istraživačku bazu i potencijal za posebne mjere povezane s istraživanjem i inovacijama kao odgovor na krizu izazvanu bolešću COVID-19, uključujući razvoj cjepiva i lijekova. Aktualna kriza i njezine posljedice zahtijevaju pojačanu suradnju javnog i privatnog sektora u području istraživanja i inovacija. Kako je istaknuo francuski nacionalni odbor za produktivnost, ulaganje u istraživanje i inovacije moglo bi u srednjoročnom razdoblju potaknuti rast produktivnosti. To je potrebno i u sektorima koji potiču rast kako bi se poduzećima omogućilo da iskoriste mogućnosti koje nudi transformacija europskog gospodarstva.

               (24)Iako se ove preporuke prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za Francusku iz 2019. koje je Vijeće usvojilo 9. srpnja 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za uklanjanje srednjoročnih i dugoročnih strukturnih nedostataka. Te su preporuke i dalje relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom godišnjeg ciklusa europskog semestra sljedeće godine. Isto vrijedi i za preporuke koje se odnose na investicijske politike. O tim potonjim preporukama trebalo bi voditi računa pri izradi strateških programa financiranja kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i pri izradi mjera ublažavanja i strategija izlaska iz aktualne krize.

               (25)Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može pridonijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja. Osigura li punu provedbu preporuka navedenih u nastavku, Francuska će pridonijeti napretku u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji zajamči konkurentna održivost.

               (26)Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od gospodarskih posljedica bolesti COVID-19. Francuska bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje i s politikama drugih država članica europodručja.

               (27)Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Francuske i objavila je u Izvješću za Francusku za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020. i Nacionalni program reformi za 2020. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Francuskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Francuskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (28)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje
                  11
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (29)Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. U ovim se preporukama vodilo računa o tome da je potrebna pomoć u borbi protiv pandemije i olakšanju gospodarskog oporavka prvi korak u pravcu korekcije neravnoteža. Preporuke koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 6. Urede (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 3. i 4.

               PREPORUČUJE da Francuska u 2020. i 2021. poduzme djelovanje kojemu je cilj:

               1.U skladu s općom klauzulom o odstupanju, poduzeti sve potrebne mjere i učinkovito odgovoriti na pandemiju, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Povećati otpornost zdravstvenog sustava osiguranjem primjerene opskrbe ključnim medicinskim proizvodima i uravnotežene raspodjele zdravstvenih radnika te ulaganjem u e-zdravstvo.

               2.Ublažiti učinak krize na zaposlenost i njezine socijalne posljedice, među ostalim promicanjem vještina i aktivnom potporom za sve tražitelje zaposlenja.

               3.Osigurati učinkovitu provedbu mjera potpore likvidnosti poduzeća, posebno malih i srednjih poduzeća. Dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u održiv promet, čistu i učinkovitu proizvodnju, digitalnu infrastrukturu te istraživanje i inovacije.

               4.Nastaviti s poboljšanjima regulatornog okruženja, smanjiti administrativno opterećenje za poduzeća i pojednostavniti porezni sustav.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 509 final.

                     (4)

                        SL C 301, 5.9.2019., str. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.) i Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

                     (8)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti poravnani s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se tijekom četverogodišnjeg razdoblja. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

                     (9)

                        SL C 91I , 20.3.2020., str. 1.–9.

                     (10)

                        SWD(2020) 509 final.

                     (11)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 5.8.2021.
            COM(2021) 456 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora u ime Europske unije radi sklapanja protokola o provedbi uz Sporazum o partnerstvu u ribarstvu između Europske unije i Republike Mauricijusa
            {SWD(2021) 221 final} - {SWD(2021) 222 final}

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Komisija predlaže da se u pregovorima dogovori novi protokol o provedbi uz Sporazum o partnerstvu u ribarstvu s Republikom Mauricijusom
                  1
                u skladu s potrebama flote Unije i Uredbom (EU) br. 1380/2013 o zajedničkoj ribarstvenoj politici
                  2
                (Uredba o ZRP-u) i zaključcima Vijeća
                  3
                od 19. ožujka 2012. o Komunikaciji Komisije o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike
                  4
               .

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

                  Važeći Sporazum o partnerstvu u ribarstvu s Mauricijusom stupio je na snagu 28. siječnja 2014. na razdoblje od šest godina i prešutno se produljuje za dodatna razdoblja od tri godine. Važeći četverogodišnji protokol
                     5
                   o provedbi počeo se primjenjivati 8. prosinca 2017., a prestaje važiti 7. prosinca 2021. Njime se utvrđuju ribolovne mogućnosti za flotu Unije i odgovarajući financijski doprinos koji plaćaju Unija i vlasnici plovila. U njemu su predviđene ribolovne mogućnosti za ciljani ribolov tune i vrlo migratornih vrsta za plovila Unije iz četiriju država članica (Španjolska, Francuska, Italija i Portugal).

                  Godišnji javni financijski doprinos Unije Mauricijusu iznosi 220 000 EUR za pristup, uz posebne iznose od 220 000 EUR za potporu ribarstvenoj politici i 135 000 EUR za potporu uvođenju pomorske politike i gospodarstva oceana.

                  Komisija predlaže pregovore o novom protokolu o provedbi, pri čemu se u potpunosti uzima u obzir Uredba o ZRP-u
                     6
                  .

               Unija je razvila mrežu bilateralnih sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu (SFPA-i) u Indijskom oceanu, primjerice sa Sejšelima i Madagaskarom. SFPA-ima se doprinosi promicanju ciljeva ZRP-a na međunarodnoj razini te se osigurava da se ribolovne aktivnosti flote Unije izvan voda Unije temelje na načelima i standardima koji su istovjetni onima iz prava Unije. Osim toga, SFPA-ima se podržava znanstvena suradnja između Unije i njezinih partnera, promiče transparentnost i održivost radi boljeg upravljanja ribolovnim resursima te jača upravljanje podupiranjem praćenja, kontrole i nadzora aktivnosti nacionalnih i stranih flota i osiguravanjem financijskih sredstava za suzbijanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (ribolov NNN) i doprinos održivom razvoju lokalnog ribarstva. SFPA-ima se jača položaj Unije u međunarodnim i regionalnim organizacijama za ribarstvo, a u slučaju Mauricijusa riječ je o Komisiji za tunu u Indijskom oceanu (IOTC)
                  7
               .

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Pregovori o novom protokolu o provedbi uz Sporazum o partnerstvu u ribarstvu s Republikom Mauricijusom u skladu su s vanjskim djelovanjem Unije u afričkim, karipskim i pacifičkim državama (AKP), a posebno s njezinim ciljevima u pogledu poštovanja demokratskih načela i ljudskih prava. U skladu su i s privremenim sporazumom o gospodarskom partnerstvu koji primjenjuju Mauricijus, Sejšeli, Zimbabve, Madagaskar i Komori, a čije se područje primjene proširuje na druga pitanja povezana s trgovinom, kao što su trgovina i održivi razvoj.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Pravnu osnovu za odluku pruža Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), dio peti (Vanjsko djelovanje Unije), glava V. (Međunarodni sporazumi), članak 218. u kojima je utvrđen postupak za pregovaranje o sporazumima između s trećim zemljama i njihovo sklapanje.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Nije primjenjivo (isključiva nadležnost).

               •Proporcionalnost

                  Odluka je proporcionalna cilju.

               •Odabir instrumenta

                  Instrument je predviđen člankom 218. stavcima 3. i 4. UFEU-a.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               •Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Komisija je 2021. provela ex post evaluaciju važećeg Protokola i ex ante evaluaciju njegove moguće obnove. Zaključci evaluacije navedeni su u zasebnom radnom dokumentu službi Komisije.

                  U evaluaciji je zaključeno da su ribarstveni sektori Unije iznimno zainteresirani za ribolov uz obalu Mauricijusa te da je obnova protokola u interesu obiju stranaka. Osim toga, obnovom bi se doprinijelo jačanju praćenja, kontrole i nadzora te boljem upravljanju ribarstvom u regiji.

                  Za Uniju je važno očuvati instrument koji omogućuje snažnu sektorsku suradnju sa strateškim akterima na podregionalnoj razini i, općenitije, jačanje odnosa s Mauricijusom. Tako će Unija lakše sklapati saveze u okviru IOTC-a. Za flotu Unije, uključujući u njezinim najudaljenijim regijama u Indijskom oceanu, to znači zadržavanje pristupa važnom ribolovnom području pod nadležnošću Mauricijusa radi primjene strategija izlova u okviru višegodišnjeg međunarodnog pravnog okvira. Nadalje, važnost Mauricijusa u pogledu prerade tune ulovljene u Indijskom oceanu i izvoza proizvoda od tune u Uniju pridonosi relevantnosti predviđenog novog protokola za ribarsku industriju Unije i za partnersku zemlju. Mauricijskim tijelima cilj je održati suradnju s Unijom, djelomično radi jačanja upravljanja oceanima i korištenja namjenske sektorske potpore kojom se osiguravaju višegodišnja financijska sredstva.

               •Savjetovanja s dionicima

                  Tijekom evaluacije Komisija se savjetovala s državama članicama, predstavnicima sektora, međunarodnim organizacijama civilnog društva te upravom ribarstva i civilnim društvom u Mauricijusu. Savjetovanja su održana i na sastancima Savjetodavnog vijeća za flote duge plovidbe.

               •Prikupljanje i primjena stručnog znanja

                  Nije primjenjivo.

               •Procjena učinka

                  Nije primjenjivo.

               •Primjerenost i pojednostavnjenje propisa

                  Nije primjenjivo.

               •Temeljna prava

                  U pregovaračkim smjernicama (predložene u Prilogu ovoj Odluci) preporučuje se uključivanje u protokol klauzule o posljedicama kršenja ljudskih prava i demokratskih načela.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Utjecaj novog protokola na proračun uključuje isplatu financijskog doprinosa Mauricijusu. Proračunska sredstva u smislu odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i odobrenih sredstava za plaćanje morala bi se svake godine uključiti u proračunsku liniju za SPFA-ove (08 05 01) i biti u skladu s financijskim programiranjem u okviru višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2022.–2027. Godišnji iznosi odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i plaćanje utvrđuju se u okviru godišnjeg proračunskog postupka, uključujući pričuvnu liniju za protokole koji tek stupaju na snagu početkom godine
                  8
               .

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Očekuje se da će se pregovori otvoriti u trećem tromjesečju 2021.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga

                  Komisija preporučuje da:

               ·Vijeće ovlasti Komisiju za otvaranje i vođenje pregovora radi sklapanja novog protokola o provedbi uz Sporazum o partnerstvu u ribarstvu s Mauricijusom,

               ·se Komisija imenuje pregovaračem Unije u tom kontekstu,

               ·Komisija pregovore vodi uz savjetovanje s posebnim odborom, u skladu s UFEU-om,

               ·Vijeće odobrava pregovaračke smjernice iz Priloga.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobravanju otvaranja pregovora u ime Europske unije radi sklapanja protokola o provedbi uz Sporazum o partnerstvu u ribarstvu između Europske unije i Republike Mauricijusa

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavke 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da bi trebalo otvoriti pregovore radi sklapanja novog protokola o provedbi uz Sporazum o partnerstvu u ribarstvu s Republikom Mauricijusom
                  9
               ,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisiju se ovlašćuje da, u ime Unije, u pregovorima dogovori novi protokol o provedbi uz Sporazum o partnerstvu u ribarstvu s Vladom Republike Mauricijusa.

               Članak 2.

               Pregovaračke smjernice utvrđene su u Prilogu.

               Članak 3.

               Pregovori se vode uz savjetovanje s radnom skupinom Vijeća za vanjsku ribarstvenu politiku.

               Članak 4.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 79, 18.3.2014., str. 3.

                     (2)

                        Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).

                     (3)

                  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/agricult/129052.pdf

                     (4)

                        COM/2011/0424 final.

                     (5)

                        SL L 279, 28.10.2017., str. 3.

                     (6)

                        Dio IV. glava II.

                     (7)

                        IOTC je međuvladina organizacija odgovorna za upravljanje tunom i tuni sličnim vrstama u Indijskom oceanu,
                  https://iotc.org/

                     (8)

                        Poglavlje 40. (pričuvna linija 40 02 41) u skladu s Međuinstitucijskim sporazumom o VFO-u (2013/C 373/01).

                     (9)

                        SL L 79, 18.3.2014., str. 3.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 5.8.2021.
            COM(2021) 456 final
            PRILOG

            Preporuci zaodluku Vijeća
            o odobravanju otvaranja pregovora u ime Europske unije radi sklapanja protokola o provedbi uz Sporazum o partnerstvu u ribarstvu između Europske unije i Republike Mauricijusa
            {SWD(2021) 221 final} - {SWD(2021) 222 final}

               PRILOG

               Pregovaračke smjernice

               –Cilj je pregovora sklapanje protokola o provedbi uz Sporazum o partnerstvu u ribarstvu između Europske unije i Republike Mauricijusa u skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013 o zajedničkoj ribarstvenoj politici i zaključcima Vijeća od 19. ožujka 2012. o Komunikaciji Komisije od 13. srpnja 2011. o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike.

               –Protokolom o provedbi trebao bi se definirati opći okvir za ribolovne aktivnosti plovila Unije u vodama Mauricijusa i suradnju Unije s Mauricijusom u području ribarstva.

               –Kako bi se promicalo održivo i odgovorno ribarstvo te osigurala obostrana korist za Uniju i Mauricijus, pregovarački ciljevi Komisije trebali bi se temeljiti na sljedećem:

               ·osiguranju pristupa ribolovnoj zoni Mauricijusa i odobrenja koja su potrebna kako bi plovila Unije mogla obavljati ribolov u toj zoni, čime bi se, među ostalim, razvila mreža sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu dostupna subjektima iz Unije u Indijskom oceanu,

               ·uzimanju u obzir najboljih raspoloživih znanstvenih savjeta i relevantnih planova upravljanja koje su donijele regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom (RFMO) kako bi se osigurala okolišna održivost ribolovnih aktivnosti te promicalo upravljanje oceanima na međunarodnoj razini. Ribolovne aktivnosti trebale bi biti usmjerene isključivo na dostupne resurse, uzimajući u obzir ribolovne kapacitete lokalne flote te obraćajući posebnu pozornost na vrlo migratornu prirodu dotičnih stokova,

               ·ako se za ribolovne resurse zanimaju i druge strane flote, zahtijevati primjeren udio u tim resursima koji je razmjeran interesima flota Unije i primjenu istih tehničkih uvjeta na sve strane flote,

               ·osiguranju da se pristup ribarstvu temelji na dosadašnjoj i očekivanoj budućoj aktivnosti flote Unije na tom području, u kontekstu najnovijih i najboljih dostupnih znanstvenih procjena i interesa najudaljenijih regija Unije,

               ·uspostavi dijaloga u cilju jačanja sektorske politike i poticanja provedbe politike odgovornog ribarstva u vezi s razvojnim ciljevima Mauricijusa, posebno u pogledu upravljanja ribarstvom, suzbijanja nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, kontrole, praćenja i nadzora ribolovnih aktivnosti te pružanja znanstvenih savjeta i poticanja gospodarske aktivnosti,

               ·uključivanju klauzule o posljedicama kršenja ljudskih prava i demokratskih načela,

               ·osiguranju da će Protokol pridonijeti promicanju održivog rasta i dostojanstvenog rada u području ribolovnih aktivnosti, uzimajući u obzir relevantne konvencije Međunarodne organizacije rada (ILO),

               ·uključenju klauzule o nediskriminaciji među flotama i transparentnosti.

               –U protokolu bi posebno trebalo utvrditi sljedeće:

               ·ribolovne mogućnosti koje treba dodijeliti plovilima Unije,

               ·financijski doprinos i uvjete njegova plaćanja,

               ·mehanizme za provedbu sektorske potpore.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 30.10.2019
            COM(2019) 551 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Novog Zelanda o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i novozelandskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PREPORUKE

               U globaliziranom svijetu u kojem su teška kaznena djela i terorizam sve više transnacionalni i polivalentni, tijela za izvršavanje zakonodavstva trebala bi biti u potpunosti opremljena za suradnju s vanjskim partnerima u cilju jamčenja sigurnosti njihovih građana. Europol bi stoga trebao moći razmjenjivati osobne podatke s tijelima za izvršavanje zakonodavstva iz trećih zemalja u mjeri u kojoj je to potrebno za izvršavanje njegovih zadaća u okviru zahtjeva utvrđenih u Uredbi 2016/794 od 11. svibnja 2016.
                  1
               .

               Od početka primjene Uredbe Europol može razmjenjivati podatke s trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama na temelju međunarodnog sporazuma u kojemu se navode prikladne zaštite mjere koje se odnose na zaštitu privatnosti, temeljnih prava i sloboda pojedinaca. Komisija je u ime Unije nadležna za pregovore o međunarodnim sporazumima. Ako je to potrebno za izvršavanje njegovih zadaća, Europol može uspostaviti i održavati suradničke odnose s vanjskim partnerima putem radnih i administrativnih dogovora koji sami po sebi ne mogu biti pravna osnova za razmjenu osobnih podataka.

               Komisija je u 11. izvješću o napretku prema uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije
                  2
                definirala osam prioritetnih zemalja
                  3
                u regiji Bliskog istoka i sjeverne Afrike (MENA) na temelju terorističkih prijetnji, izazova povezanih s migracijama i operativnih potreba Europola za početkom pregovora. Uzimajući u obzir političku strategiju navedenu u Europskom programu sigurnosti
                  4
               , Zaključcima Vijeća
                  5
                i Globalnoj strategiji
                  6
               , operativne potrebe tijela za izvršavanje zakonodavstva u EU-u i moguće koristi bliže suradnje u tom području, kako se pokazalo i nakon napada u Christchurchu u ožujku 2019., Komisija smatra nužnim dodati Novi Zeland kao prioritetnu zemlju s kojom je potrebno započeti pregovore u kratkom roku. Novi Zeland službeno je zatražio inicijativu 23. kolovoza 2019.

               Europol i novozelandska policija potpisali su radni dogovor u travnju 2019. Njime se pruža okvir za strukturiranu suradnju na strateškoj razini, uključujući sigurnu liniju koja omogućuje izravnu sigurnu komunikaciju, a Novi Zeland je postavio časnika za vezu u Europolu. Međutim, to ne pruža pravnu osnovu za razmjenu osobnih podataka. Trenutačno ne postoji pravna osnova za redovitu i strukturiranu razmjenu osobnih podataka između novozelandskih tijela za izvršavanje zakonodavstva i Europola, što je ključno za djelotvornu operativnu suradnju.

               Pravni standardi za zaštitu osobnih podataka u Novom Zelandu prvenstveno se nalaze u Zakonu o privatnosti od 17. svibnja 1993. kako je izmijenjen Zakonom o izmjeni zakona o privatnosti od 7. rujna 2010.
                  7
               . U Zakonu se u tu svrhu utvrđuje dvanaest načela o povjerljivosti informacija kojima se regulira obrada osobnih podataka. Zakon o privatnosti odnosi se na privatna i javna tijela, uključujući tijela za izvršavanje zakonodavstva. Zakonom o privatnosti ujedno se uspostavlja ured Povjerenika za zaštitu privatnosti, neovisnog tijela za zaštitu podataka u Novom Zelandu.

               Politički kontekst

               Dana 15. svibnja 2019., nakon napada u Christchurchu, francuski predsjednik Emmanuel Macron i novozelandska premijerka Jacinda Arden bili su domaćini događaja u Parizu nazvanog „poziv na djelovanje Christchurch”. Njemu je prisustvovao predsjednik Juncker, koji je naglasio važnost suočavanja s problemom terorističkog sadržaja na internetu i jamčenja zaštite temeljnih prava. Uključene vlade i tehnološka poduzeća te Europska komisija izrazili su potporu obvezama preuzetima u okviru „poziva na djelovanje Christchurch” za uklanjanje terorističkog i nasilnog ekstremističkog sadržaja na internetu (

                  https://www.christchurchcall.com/

               ).

               EU i Novi Zeland partneri su istomišljenici koji dijele slična stajališta i slične pristupe u pogledu mnogih globalnih pitanja. Sporazum o partnerstvu o odnosima i suradnji između EU-a i Novog Zelanda, potpisan 5. listopada 2016., otvara put jačem i stabilnijem odnosu jer sadržava velik broj članaka u kojima se stranke obvezuju na suradnju u područjima kao što su borba protiv terorizma, suradnja tijela za izvršavanje zakonodavstva, sprečavanje i borba protiv organiziranog kriminala i korupcije, droge, kiberkriminalitet, pranje novca, financiranje terorizma, migracije i azil.

               EU i Novi Zeland također su partneri Globalnog foruma za borbu protiv terorizma (GCTF), međunarodnog foruma u kojemu sudjeluju 29 zemalja i Europska unija sa sveobuhvatnom misijom smanjenja ranjivosti ljudi diljem svijeta na terorizam sprečavanjem, suzbijanjem i kaznenim progonom terorističkih djela te borbom protiv poticanja i novačenja terorista. EU i Novi Zeland blisko surađuju na vanjskim i sigurnosnim pitanjima te vode redoviti politički i sigurnosni dijalog. Taj dijalog obuhvaća redovita savjetovanja ministara i viših dužnosnika. Novi Zeland je na temelju okvirnog sporazuma o partnerstvu iz 2012. mogao sudjelovati u nekim operacijama EU-a za upravljanje krizama. Primjerice, pridonio je operaciji EUNAVFOR Atalanta (piratstvo na Rogu Afrike).

               Operativne potrebe

               U svim područjima kriminaliteta u nadležnosti Europola postoji potencijal za daljnju suradnju s Novim Zelandom koji treba istražiti. Riječ je o neiscrpnom popisu najvažnijih operativnih potreba za koje je Europolu potrebna suradnja Novog Zelanda:

               ·Terorizam: Terorizam predstavlja veliku prijetnju za Novi Zeland i za Europsku uniju jer su oba područja bila mete terorističkih napada. Osim za otklanjanje prijetnji i identifikaciju novih trendova, bliža suradnja koja uključuje razmjenu osobnih podataka potrebna je i za otkrivanje, sprečavanje i kazneni progon kaznenih djela terorizma, uključujući kretanje terorista, financiranje terorizma i zloupotrebu interneta u svrhu terorizma.

                  Europolov Europski centar za borbu protiv terorizma (ECTC) ima snažan operativni interes za razmjenu operativnih/osobnih podataka s Novim Zelandom i obratno, što se potvrdilo nakon napada u Christchurchu. Nakon napada u Christchurchu Europolova jedinica EU-a za prijavljivanje neprihvatljivog internetskog sadržaja (EU IRU) radila je na otkrivanju sadržaja i obrascima njegova širenja na internetu. Brzina širenja i količina zlostavljanja na internetu nakon napada te velik broj uključenih pružatelja internetskih usluga bili su dosad nezabilježeni i pokazali su ograničenja postojećih procesa za otklanjanje sličnih prijetnji. Operativni sporazum s Novim Zelandom ojačao bi položaj Europola u vođenju operativnog odgovora na poziv na djelovanje „Christchurch” s ciljem uklanjanja terorističkog ili nasilnog ekstremističkog sadržaja na internetu te bi pružio Europolu pravni okvir za razvoj visokog stupnja suradnje s Novim Zelandom u vezi s pitanjima povezanima s terorizmom.

               ·Kiberkriminalitet: Novi Zeland ključni je partner tijela za izvršavanje zakonodavstva EU-a za istraživanje slučajeva seksualnog iskorištavanja djece.

                  Novozelandska policija aktivno sudjeluje u Virtualnoj globalnoj radnoj skupini. Riječ je o ključnoj mreži partnera Europolova Europskog centra za kiberkriminalitet koja je posvećena suzbijanju seksualnog zlostavljanja djece na internetu. Tijela država članica EU-a koja su nadležna za provođenje istraga tih složenih zločina i koja se suočavaju s brojnim pravnim i tehničkim poteškoćama vrlo cijene veliku stručnost Novog Zelanda u istraživanju seksualnog iskorištavanja djece na internetu i volju za dijeljenjem znanja sa sudionicima tih sastanaka. S operativnog gledišta Novi Zeland može pružiti znatnu dodanu vrijednost Europolu u području kiberkriminaliteta, osobito u vezi sa seksualnim iskorištavanjem djece na internetu. Novozelandska policija i tim za istraživanje iskorištavanja djece na internetu novozelandskog Odjela unutarnjih poslova iskusni su u tom području i imali su važnu ulogu u operacijama visokog prioriteta.

                  Novi Zeland jedina je zemlja u mreži „Pet očiju”
                  8
                s kojom Europol nema uspostavljenu pravnu osnovu za razmjenu osobnih podataka. To ograničava kapacitet obiju strana za razmjenu vrijednih operativnih informacija i sustavnu suradnju. Osim toga, zbog toga se bilateralni kontakti moraju ostvariti izravno s državama članicama ili putem vanjskih agencija, uključujući INTERPOL. Ta vrsta kontaktiranja umanjuje djelotvornost država članica u bavljenju tim vrstama zločina i onemogućava im da pridonesu dodanoj vrijednosti koju stvara Europol i da od nje dobiju korist, osobito u području terorističkog sadržaja na internetu i seksualnog iskorištavanja djece na internetu.

               ·Ilegalne kriminalističke motociklističke bande: Novozelandska policija i Europol izrazito su zainteresirani za suradnju na rješavanju problema ilegalnih kriminalističkih motociklističkih bandi. Ilegalne motociklističke bande sve su veći problem za Novi Zeland te je novozelandska policija nedavno uspostavila obavještajnu jedinicu za bande čiji je glavni cilj rješavanje problema ilegalnih motociklističkih bandi. U okviru Europolova projekta analize Monitor prvenstveno se prate informacije o kretanju prema Europi i kaznene evidencije članova novozelandskih ilegalnih motociklističkih bandi te njihova navodna povezanost s organiziranim kriminalom u jugoistočnoj Aziji.

               ·Droge: Europol je prije radio na opsežnom slučaju krijumčarenja amfetamina iz EU-a u Novi Zeland. Postoji potencijal za daljnju suradnju u tom području.

               2.PRAVNI ELEMENTI PREPORUKE

               Uredbom (EU) 2016/794 o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) utvrđuje se pravni okvir za Europol, posebice njegovi ciljevi, zadaće, područje nadležnosti, mjere za zaštitu podataka te načini suradnje s vanjskim partnerima. Ova je Preporuka u skladu s odredbama Uredbe o Europolu
                  9
               .

               Njezin je cilj da Komisija dobije odobrenje Vijeća za vođenje pregovora o budućem sporazumu u ime EU-a. Pravna osnova na temelju koje Vijeće može odobriti otvaranje pregovora je članak 218. stavci 3. i 4. UFEU-a.

               U skladu s člankom 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Komisija se imenuje pregovaračem Unije za sporazum između Europske unije i Novog Zelanda o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i novozelandskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Novog Zelanda o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i novozelandskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 218. stavke 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)Uredba (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća
                  10
                donesena je 11. svibnja 2016. i primjenjuje se od 1. svibnja 2017.

               (2)Odredbama Uredbe (EU) 2016/794, osobito onima koje se odnose na prijenos osobnih podataka iz Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) trećim zemljama i međunarodnim organizacijama, osigurava se da Europol može prenijeti osobne podatke tijelu u trećoj zemlji na temelju međunarodnog sporazuma koji su Unija i ta treća zemlja sklopile u skladu s člankom 218. UFEU-a, uz navođenje odgovarajućih zaštitnih mjera u odnosu na zaštitu privatnosti, temeljnih prava i sloboda pojedinaca.

               (3)Trebalo bi otvoriti pregovore radi sklapanja sporazuma između Europske unije i Novog Zelanda o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i novozelandskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma („sporazum”).

               (4)Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 35. Uredbe (EU) 2016/794, Komisija bi se trebala moći savjetovati s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka (EDPS) tijekom pregovora o sporazumu te, u svakom slučaju, prije sklapanja sporazuma.

               (5)Sporazumom bi se trebala poštovati temeljna prava i načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, posebice pravo na privatni i obiteljski život iz članka 7. Povelje, pravo na zaštitu osobnih podataka iz članka 8. Povelje te pravo na učinkoviti pravni lijek i na pravično suđenje iz članka 47. Povelje. Sporazum bi se trebao primjenjivati u skladu s tim pravima i načelima.

               (6)Sporazum ne bi trebao utjecati na prijenos osobnih podataka ili druge oblike suradnje među tijelima odgovornima za zaštitu nacionalne sigurnosti niti bi ih trebao dovoditi u pitanje,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisiju se ovlašćuje da u pregovorima dogovori, u ime Unije, sporazum između Europske unije i Novog Zelanda o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i novozelandskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma.

               Pregovaračke smjernice utvrđene su u Prilogu.

               Članak 2.

               Pregovori se vode uz savjetovanje s relevantnim [ime posebnog odbora upisuje Vijeće].

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu, 30.10.2019.

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Uredba (EU) 2016/794 od 11. svibnja 2016., SL L 135, 24.5.2016., str. 53.

                     (2)

                        COM(2017) 608 final.

                     (3)

                        Alžir, Egipat, Izrael, Jordan, Libanon, Maroko, Tunis i Turska.

                     (4)

                        COM(2015) 185 final.

                     (5)

                        Dokument Vijeća 10384/17, 19. lipnja 2017.

                     (6)

                        Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa - Globalna strategija Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku
                  http://europa.eu/globalstrategy/en

                     (7)

                        Zakon o privatnosti trenutačno se reformira nakon što je u ožujku 2018. donesen prijedlog zakona.

                     (8)

                     Obavještajni

                   savez koji čine

                     Australija

                  ,

                     Kanada

                  ,

                     Novi Zeland

                  ,

                     Ujedinjena Kraljevina

                   i

                     Sjedinjene Američke Države

                  .

                     (9)

                        Osobito s člancima 3., 23. i 25. te poglavljem VI. Uredbe (EU) 2016/794.

                     (10)

                        Uredba (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (SL L 135, 24.5.2016., str. 53.).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 30.10.2019.
            COM(2019) 551 final
            PRILOG

            Preporuci za ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Novog Zelanda o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i novozelandskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma

               PRILOG

               Komisija bi u pregovorima trebala nastojati ostvariti ciljeve navedene u nastavku.

               (1)Cilj bi sporazuma trebao biti osiguravanje pravne osnove za prijenos osobnih podataka između Europola i nadležnih tijela u Novom Zelandu kako bi se potpomogli i ojačali djelovanje nadležnih tijela te zemlje i država članica te njihova suradnja u sprečavanju i borbi protiv teških transnacionalnih kaznenih djela i terorizma, osiguravajući pritom odgovarajuće zaštitne mjere u pogledu zaštite privatnosti, osobnih podataka, temeljnih prava i sloboda pojedinaca.

               (2)Kako bi se zajamčilo ograničenje svrhe, suradnja i razmjena podataka u okviru sporazuma trebali bi se odnositi samo na kriminalitet i s njime povezana kaznena djela koja su u nadležnosti Europola u skladu s člankom 3. Uredbe 2016/794 (zajednički „kaznena djela”). Suradnja bi posebno trebala biti usmjerena na sprečavanje i suzbijanje terorizma, suzbijanje organiziranog kriminala i na borbu protiv kiberkriminaliteta. U sporazumu bi se trebali navesti njegovo područje primjene i svrhe za koje bi Europol mogao prenositi osobne podatke nadležnim tijelima Novog Zelanda.

               (3)U sporazumu bi se trebale jasno i precizno utvrditi potrebne zaštitne mjere i kontrole u pogledu zaštite osobnih podataka, temeljnih prava i sloboda pojedinaca, bez obzira na njihovo državljanstvo i mjesto boravišta, u razmjeni osobnih podataka između Europola i novozelandskih nadležnih tijela. Osim zaštitnih mjera navedenih u nastavku, trebalo bi uključiti i zahtjev da prijenos osobnih podataka podliježe obvezama povjerljivosti i da se osobni podaci ne upotrebljavaju za traženje, izricanje ili izvršenje smrtne kazne ili bilo kojeg oblika okrutnog i neljudskog postupanja, ne dovodeći u pitanje dodatne zaštitne mjere koje bi mogle biti potrebne.

               Konkretno:

               (a)Sporazum bi trebao sadržavati definicije ključnih pojmova. Posebno bi trebao sadržavati definiciju osobnih podataka u skladu s člankom 3. stavkom 1. Direktive (EU) 2016/680.

               (b)Sporazumom bi se trebalo poštovati načelo specifičnosti i osigurati da će se podaci obrađivati samo za potrebe prijenosa. U tu bi se svrhu trebale jasno i precizno navesti svrhe obrade osobnih podataka koju vrše stranke u kontekstu sporazuma te one ne bi trebale prelaziti ono što je u pojedinačnom slučaju potrebno za sprečavanje i borbu protiv terorizma i kaznenih djela navedenih u sporazumu.

               (c)Osobne podatke koje Europol prenosi u skladu sa sporazumom trebalo bi obrađivati na pošten način, na legitimnoj osnovi i samo u svrhe radi kojih su preneseni. Sporazumom bi trebalo predvidjeti obvezu da Europol prilikom prijenosa podataka naznači sva ograničenja pristupa ili upotrebe, uključujući i ona u pogledu prijenosa, brisanja, uništavanja ili daljnje obrade podataka. Sporazumom bi novozelandska nadležna tijela trebalo obvezati na poštovanje tih ograničenja i definirati kako će se u praksi zajamčiti usklađenost s tim ograničenjima. Osobni podaci trebali bi biti primjereni, relevantni i ograničeni na ono što je nužno u tu svrhu. Trebali bi biti točni i ažurni. Ne bi se trebali pohranjivati dulje nego što je to potrebno u svrhe u koje su preneseni. Sporazum bi trebao sadržavati prilog s iscrpnim popisom nadležnih tijela u Novom Zelandu kojima Europol može prenijeti osobne podatke te kratak opis njihovih ovlasti.

               (d)Trebalo bi zabraniti da Europol prenosi osobne podatke kojima se otkrivaju rasno ili etničko podrijetlo, politička mišljenja, vjerska ili filozofska uvjerenja, članstvo u sindikatu, genetski podaci ili podaci o zdravlju i seksualnom životu osobe, osim ako je to izričito nužno i razmjerno u pojedinim slučajevima radi sprečavanja ili suzbijanja kaznenih djela iz sporazuma i u skladu s odgovarajućim zaštitnim mjerama. Sporazum bi trebao sadržavati i posebne zaštitne mjere koje se odnose na prijenos osobnih podataka žrtava kaznenih djela, svjedoka ili drugih osoba koje mogu pružiti informacije o kaznenim djelima te maloljetnika.

               (e)Sporazumom bi se trebala osigurati ostvariva prava pojedinaca čiji se osobni podaci obrađuju utvrđivanjem pravila o pravu na pristup, ispravljanje i brisanje podataka, uključujući posebne razloge zbog kojih se mogu dopustiti sva potrebna i razmjerna ograničenja. Sporazumom bi se trebala osigurati i ostvariva prava na upravnu i sudsku zaštitu za sve osobe čiji se podaci obrađuju na temelju sporazuma te bi se trebali jamčiti učinkoviti pravni lijekovi.

               (f)Sporazumom bi se trebala utvrditi pravila o pohranjivanju, provjeri, ispravljanju i brisanju osobnih podataka te o vođenju evidencija za potrebe bilježenja i dokumentiranja, kao i o informacijama koje se daju na raspolaganje pojedincima. Njime bi također trebalo predvidjeti zaštitne mjere u pogledu automatizirane obrade osobnih podataka.

               (g)Sporazumom bi se trebali utvrditi kriteriji na temelju kojih bi trebalo procijeniti pouzdanost izvora i točnost podataka.

               (h)Sporazum bi trebao uključivati obvezu jamčenja sigurnosti osobnih podataka putem odgovarajućih tehničkih i organizacijskih mjera, među ostalim dajući samo ovlaštenim osobama pristup osobnim podacima. Sporazum bi trebao uključivati i obvezu obavješćivanja u slučaju povrede osobnih podataka koja se odnosi na podatke prenesene u skladu sa sporazumom.

               (i)Daljnji prijenosi podataka iz novozelandskih nadležnih tijela drugim tijelima u Novom Zelandu, uključujući one za upotrebu u sudskim postupcima, trebali bi biti dopušteni samo za originalne svrhe prijenosa koji vrši Europol i trebali bi se obavljati u skladu s odgovarajućim uvjetima i zaštitnim mjerama, uključujući prethodno odobrenje Europola.

               (j)Uvjeti isti kao pod točkom (i) trebali bi se primjenjivati na daljnje prijenose podataka od strane novozelandskih nadležnih tijela tijelima u trećim zemljama, uz dodatni zahtjev da se takvi daljnji prijenosi dopuštaju samo u odnosu na treće zemlje kojima Europol ima pravo prenositi osobne podatke na temelju članka 25. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/794.

               (k)Sporazumom bi se trebao osigurati sustav nadzora koji će obavljati jedno ili više neovisnih javnih tijela nadležnih za zaštitu podataka, a koja će imati ovlasti za istragu i djelovanje u cilju provedbe nadzora nad javnim tijelima na Novom Zelandu koja upotrebljavaju osobne podatke/razmijenjene informacije te za sudjelovanje u sudskim postupcima. Neovisna bi tijela posebice trebala imati ovlasti za rješavanje pritužbi pojedinaca o upotrebi njihovih osobnih podataka. Javna tijela koja upotrebljavaju osobne podatke trebala bi poštovati pravila o zaštiti osobnih podataka iz sporazuma.

               (4)Sporazumom bi se trebao predvidjeti učinkovit mehanizam za rješavanje sporova u pogledu njegova tumačenja i primjene kako bi se osiguralo da stranke poštuju zajednički dogovorena pravila.

               (5)Sporazum bi trebao sadržavati odredbe o praćenju i periodičnoj evaluaciji sporazuma.

               (6)Sporazum bi trebao sadržavati odredbu o stupanju na snagu i valjanosti te odredbu prema kojoj stranka može otkazati ili suspendirati Sporazum, posebice u slučaju kada treća zemlja više ne osigurava djelotvornu razinu zaštite temeljnih prava i sloboda koji se zahtijevaju u skladu s tim sporazumom. U sporazumu bi se usto trebalo navesti mogu li se osobni podaci koji su obuhvaćeni njegovim područjem primjene i koji se prenesu prije otkaza ili suspenzije sporazuma nastaviti obrađivati. Nastavak obrade osobnih podataka, ako je dopušten, trebao bi biti u skladu s odredbama sporazuma u trenutku njegove suspenzije ili otkaza.

               (7)Sporazum može, ako je to potrebno, sadržavati klauzulu o njegovoj teritorijalnoj primjeni.

               (8)Sporazum bi trebao biti jednako vjerodostojan na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, hrvatskom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom i talijanskom jeziku te bi u tu svrhu trebao sadržavati klauzulu o jeziku.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 9.6.2020.
            COM(2020) 227 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o protokolu uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka
            {SWD(2020) 102 final} - {SWD(2020) 103 final}

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

                  Komisija predlaže da se u pregovorima dogovori novi protokol koji zadovoljava stvarne mogućnosti i potrebe flota država članica i u je skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013 o zajedničkoj ribarstvenoj politici (ZPP) i zaključcima Vijeća od 19. ožujka 2012. o Komunikaciji Komisije o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

                  Europska unija i Vlada Cookovih Otoka sklopile su Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu
                     1
                   (SFPA) koji proizvodi učinke od 14. listopada 2016.
                     2
                  . Protokol o njegovoj provedbi prestaje važiti 13. listopada 2020. Protokolom se utvrđuju ribolovne mogućnosti za flotu Unije i odgovarajući financijski doprinos koji plaćaju Unija i vlasnici brodova.

                  U skladu s Protokolom iz proračuna Unije isplaćuje se, za referentnu tonažu od 7 000 tona godišnje, financijski doprinos za pristup od 385 000 EUR za prvu i drugu godinu te 350 000 EUR za treću i četvrtu godinu. Pored toga vlasnici brodova iz Unije plaćaju pristojbe za odobrenja za ribolov na temelju cijena utvrđenih u Protokolu za dodijeljenu kvotu. Nadalje, iz proračuna Unije predviđeno je i dodatnih 350 000 EUR godišnje za potporu sektorskoj ribarstvenoj politici Cookovih Otoka tijekom četverogodišnjeg trajanja Protokola.

                  U SFPA-u s Cookovim Otocima predviđene su ribolovne mogućnosti za ciljani ribolov tune i vrlo migratornih vrsta za plovila Unije iz dviju država članica (Španjolska i Francuska). SFPA s Cookovim Otocima trenutačno je jedini aktivan SFPA u Pacifiku
                     3
                  .

                  SFPA-ima se doprinosi promicanju ciljeva ZRP-a na međunarodnoj razini te se osigurava da se ribolovne aktivnosti Unije izvan voda Unije temelje na načelima i standardima koji su istovjetni onima iz prava Unije. Osim toga, SFPA-ima se podržava znanstvena suradnja između Unije i njezinih partnera i promiče transparentnost i održivost radi boljeg upravljanja ribolovnim resursima. SFP-ima se jača upravljanje ribarstvom podržavanjem praćenja, kontrole i nadzora aktivnosti nacionalnih i stranih flota i osiguravanjem financijskih sredstava za suzbijanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (ribolov NNN) i doprinosi održivom razvoju lokalnog ribarstva, uključujući dostojanstven rad u području ribolovnih aktivnosti. SFPA-ima se jača položaj Unije u međunarodnim i regionalnim organizacijama za ribarstvo: u slučaju Cookovih Otoka, posebno u Komisiji za ribarstvo zapadnog i središnjeg Pacifika (WCPFC)
                     4
                  . Konačno, ribolovne mogućnosti dodijeljene u okviru SFPA-a temelje se na najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima, čime se doprinosi poboljšanju usklađenosti s međunarodnim mjerama.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Pregovori o novom sporazumu s Cookovim Otocima u skladu su s vanjskim djelovanjem Unije prema afričkim, karipskim i pacifičkim državama (AKP), a posebno s ciljevima Unije u pogledu poštovanja demokratskih načela i ljudskih prava.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Pravnu osnovu za odluku pruža Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), dio peti – Vanjsko djelovanje Unije, glava V. – Međunarodni sporazumi, članak 218. stavci 3. i 4., u kojima je utvrđen postupak za pregovore i sklapanje sporazuma između Unije i trećih zemalja.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Nije primjenjivo (isključiva nadležnost).

               •Proporcionalnost

                  Odluka je proporcionalna cilju.

               •Odabir instrumenta

                  Instrument je predviđen člankom 218. stavcima 3. i  4. UFEU-a.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               •Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Komisija je u razdoblju 2019.–2020. provela ex post evaluaciju važećeg protokola uz SFPA između Unije i Cookovih Otoka i ex ante evaluaciju moguće obnove protokola. Zaključci evaluacije navedeni su u zasebnom radnom dokumentu službi Komisije
                     5
                  .

                  U evaluaciji je zaključeno da je ribarstveni sektor Unije (za ribolov tune) iznimno zainteresiran za ribolov u ribolovnoj zoni Cookovih Otoka te da je obnova protokola poželjna. Ako ne dođe do obnove, Unija će imati jedan instrument manje za odgovor na potrebe raznih dionika i na vlastite potrebe u smislu jačanja globalnog upravljanja oceanima u zapadnom i središnjem Pacifiku na temelju multilateralnog okvira koji pruža WCPFC.

                  Cookovim Otocima intervencija Unije pruža dodatnu vrijednost jer nudi višegodišnju sigurnost proračunskih prihoda, službenu platformu za sektorski dijalog i izravnu razmjenu informacija s Unijom u pogledu suradnje te okvir za zajedničko praćenje i kontrolu aktivnosti Unije. SFPA-om se doprinosi promicanju odgovornog ribarstva i omogućuje pristup posebnoj proračunskoj liniji (sektorska potpora) namijenjenoj pružanju financijske potpore provedbi nacionalne ribarstvene politike Cookovih Otoka.

               •Savjetovanja s dionicima

                  U okviru evaluacije provedeno je savjetovanje s državama članicama, predstavnicima industrije, međunarodnim organizacijama civilnog društva te upravom za ribarstvo i civilnim društvom Cookovih Otoka. Savjetovanja su održana i u okviru Savjetodavnog vijeća za otvoreno more.

               •Prikupljanje i primjena stručnog znanja

                  Nije primjenjivo.

               •Procjena učinka

                  Nije primjenjivo.

               •Primjerenost i pojednostavnjenje propisa

                  Nije primjenjivo.

               •Temeljna prava

                  U SPFA je uvrštena klauzula o posljedicama kršenja ljudskih prava i demokratskih načela.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Utjecaj novog protokola na proračun (među ostalim, plaćanje financijskog doprinosa Cookovim Otocima) usklađen je s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom (VFO), posebno u pogledu sredstava iz proračunske linije
                     6
                   namijenjene SFPA-ima. Godišnji iznosi obveza i plaćanja utvrđuju se u okviru godišnjeg proračunskog postupka, uključujući pričuvnu liniju za prijedloge koji nisu stupili na snagu na početku godine.

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Očekuje se da će se pregovori otvoriti u drugom ili trećem tromjesečju 2020.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga

                  Komisija preporučuje sljedeće:

                  — Vijeće bi trebalo ovlastiti Komisiju za otvaranje i vođenje pregovora radi sklapanja novog protokola uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu s Vladom Cookovih Otoka,

                  — Komisiju bi trebalo imenovati pregovaračem Unije o tom pitanju,

                  — Komisija bi trebala voditi pregovore uz savjetovanje s posebnim odborom, kako je utvrđeno u UFEU-u,

                  — Vijeće bi trebalo odobriti pregovaračke smjernice iz Priloga ovoj Preporuci.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobravanju otvaranja pregovora o protokolu uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavke 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)Potrebno je otvoriti pregovore radi sklapanja novog protokola uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka.

               (2)Ako to bude potrebno kako bi se izbjegao dug prekid ribolovnih aktivnosti, trebalo bi dati ovlaštenje i za pregovore o ograničenom produljenju tekućeg protokola uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske Unije i Vlade Cookovih Otoka
                  7
               ,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisiju se ovlašćuje da, u ime Unije, u pregovorima dogovori novi protokol uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu s Vladom Cookovih Otoka.

               Komisiju se ovlašćuje da u pregovorima dogovori i ograničeno produljenje važećeg protokola uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka.

               Članak 2.

               Pregovaračke smjernice utvrđene su u Prilogu.

               Članak 3.

               Pregovori se vode uz savjetovanje s radnom skupinom Vijeća za vanjsku ribarstvenu politiku.

               Članak 4.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 131, 20.5.2016., str. 3.

                     (2)

                        SL L 131, 20.5.2017., str. 10.

                     (3)

                        Sporazumi o partnerstvu u ribarstvu između Unije te Saveznih Država Mikronezije, Salomonovih Otoka i Kiribatija trenutačno su u mirovanju jer nema važećih protokola o njihovoj provedbi.

                     (4)

                  http://www.fao.org/fishery/rfb/WCPFC/en
                  , tijelo osnovano u skladu s međunarodnim pravom radi očuvanja vrlo migratornih vrsta u regiji i upravljanja tim vrstama.

                     (5)

                        [upućivanje]

                     (6)

                        Poglavlje 40. (pričuvna linija 40 02 41) u skladu s Međuinstitucijskim sporazumom o VFO-u (2013/C 373/01).

                     (7)

                        Protokol o provedbi Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka (SL L 131, 20.5.2016., str. 10.).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 9.6.2020.
            COM(2020) 227 final
            PRILOG

            Preporuci za  ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o protokolu uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka
            {SWD(2020) 102 final} - {SWD(2020) 103 final}

               PRILOG

               Pregovaračke smjernice za novi protokol uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka

               Cilj je pregovora sklapanje protokola uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka u skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  1
                i zaključcima Vijeća od 19. ožujka 2012.
                  2
                o Komunikaciji Komisije od 13. srpnja 2011. o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike
                  3
               .

               Kako bi se tim novim protokolom osiguralo promicanje održivog i odgovornog ribarstva, pregovarački ciljevi Komisije temelje se na sljedećem:

               ·osigurati pristup ribolovnoj zoni Cookovih Otoka i odobrenja koja su potrebna kako bi plovila flote Unije mogla obavljati ribolovne aktivnosti u toj zoni,

               ·uzeti u obzir najbolje raspoložive znanstvene savjete i odgovarajuće planove upravljanja koje su donijele regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom (RFMO) kako bi se osigurala i pospješila okolišna održivost ribolovnih aktivnosti, usmjerenih isključivo na dostupni višak resursa, uzimajući u obzir ribolovni kapacitet lokalne flote te obraćajući posebnu pozornost na to da je riječ o dijeljenim stokovima,

               ·ako se za ribolovne resurse zanimaju i druge strane flote, zahtijevati primjeren udio koji odgovara interesima flota Unije,

               ·osigurati da se pristup ribarstvu temelji na dosadašnjoj i očekivanoj budućoj aktivnosti flote Unije na tom području, u kontekstu najnovijih i najboljih dostupnih znanstvenih procjena,

               ·nastaviti dijalog u cilju jačanja sektorske politike i poticanja provedbe politike odgovornog ribarstva u vezi s razvojnim ciljevima zemlje, posebno u pogledu upravljanja ribarstvom, praćenja, kontrole i nadzora ribolovnih aktivnosti te znanstvenih savjeta, uzimajući u obzir egzistenciju i interese lokalnih ribarskih zajednica,

               ·uključiti klauzulu o posljedicama kršenja ljudskih prava i demokratskih načela,

               ·osigurati da se protokolom pridonese promicanju rasta i dostojanstvenog rada u području pomorskih aktivnosti, uzimajući u obzir relevantne konvencije Međunarodne organizacije rada (ILO).

               U protokolu bi posebno trebalo definirati sljedeće:

               –ribolovne mogućnosti, prema kategoriji, koje treba dodijeliti plovilima Unije,

               –financijski doprinos i uvjete njegova plaćanja, te

               –mehanizme za provedbu sektorske potpore.

               Kako bi se izbjegao prekid ribolovnih aktivnosti, novi protokol trebao bi sadržavati klauzulu o privremenoj primjeni od dana prestanka važenja protokola koji je trenutačno na snazi.

               Ako pregovori o novom protokolu uz Sporazum o partnerstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka potraju dulje od očekivanog
                  4
               , a kako bi se izbjegao dug prekid ribolovnih aktivnosti, Komisija bi trebala nastojati s Vladom Cookovih Otoka postići dogovor o produljenju važećeg protokola
                  5
                za ograničeno razdoblje, po mogućnosti ne dulje od jedne godine, te istodobno pokušavati postići dogovor o novom protokolu u skladu s prethodno navedenim ciljevima.

                     (1)

                        Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).

                     (2)

                        Ref. br.: ST 7087 2012 REV 1 COR 1, 20.3.2012.

                     (3)

                        Ref. br.: COM(2011) 417 final, 13.7.2011.

                     (4)

                        Posebno zbog posljedica povezanih s trenutačnom sanitarnom situacijom u svijetu uzrokovanom pandemijom bolesti COVID-19.

                     (5)

                        Protokol o provedbi Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Vlade Cookovih Otoka (SL L 131, 20.5.2016., str. 10.).


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 23.3.2021.
            COM(2021) 138 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            kojom se odobrava otvaranje pregovora o omogućavanju ulaganja između Europske unije i Republike Angole

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               Vijeće je 19. prosinca 2019. donijelo Odluku
                  1
                o izmjeni pregovaračkih smjernica za pregovore o sporazumima o gospodarskom partnerstvu s afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama i regijama, u mjeri u kojoj su u nadležnosti Unije („pregovaračke smjernice iz 2019.”). Tim novim pregovaračkim smjernicama ažurirani su opsežan mandat i pregovaračke smjernice koje je Vijeće izdalo 12. lipnja 2002. (9930/02).

               U prvom odlomku odjeljka 6.2. izmijenjenih pregovaračkih smjernica navodi se: „Ulaganje. U skladu s ciljem ‘smanjivanja i, naposljetku, iskorjenjivanja siromaštva, u skladu s ciljem održivog razvoja’ (i u vezi s člancima 1., 29., od 75. do 78. te Prilogom II. Sporazumu iz Cotonoua, kao i relevantnim odredbama iz sporazuma koji ga nasljeđuje, kada se počne primjenjivati) stranke su suglasne uspostaviti okvir kojim se među njima olakšavaju, poboljšavaju i potiču uzajamno korisna održiva ulaganja, uzimajući u obzir multilateralne inicijative za omogućavanje ulaganja. Taj će se okvir temeljiti na načelima nediskriminacije, otvorenosti, transparentnosti i stabilnosti. Stranke će poticati razvoj privlačnog i stabilnog ulagačkog okruženja podupiranjem stabilnih i transparentnih pravila za ulagače te će nastojati poboljšati financijsku uključenost i pristup financiranju.”

               Angola još nije stranka sporazuma o gospodarskom partnerstvu između EU-a i skupine za sporazum o gospodarskom partnerstvu s Južnoafričkom razvojnom zajednicom (SADC)
                  2
               , a taj sporazum ne sadržava odredbe o omogućavanju ulaganja.

               U zajedničkoj izjavi
                  3
                koju su izdali 8. rujna 2020. izvršni potpredsjednik Europske komisije Valdis Dombrovskis i angolski ministar trgovine i industrije Victor Fernandes potvrdili su „namjeru da, uz sporazum o gospodarskom partnerstvu usmjeren na omogućavanje ulaganja, započnu preliminarne rasprave o sporazumu o ulaganju između EU-a i Angole.”

               Prema postojećim pregovaračkim smjernicama ažuriranima 2019., Vijeće je Komisiju ovlastilo da s azijskim, karipskim i pacifičkim zemljama i regijama pregovara o sporazumima o gospodarskom partnerstvu koji obuhvaćaju širok raspon tema, uključujući odredbe o omogućavanju ulaganja
                  4
               . U svjetlu te ovlasti i spremnosti Angole da s EU-om pregovara o sporazumu u tom području Komisija preporučuje otvaranje pregovora s Angolom o sporazumu o omogućavanju ulaganja. Kako bi se zajamčila usklađenost i dosljednost s pregovorima o omogućavanju ulaganja s drugim azijskim, karipskim i pacifičkim zemljama, pregovore s Angolom treba voditi na temelju odredbi pregovaračkih smjernica iz 2019. koje se odnose na omogućavanje ulaganja (prvi odlomak odjeljka 6.2.).

               Općenit cilj tog sporazuma bio bi poboljšati ulagačku klimu te olakšati mobilizaciju i zadržavanje ulaganja između stranaka na temelju suvremenih i pojednostavnjenih pravila, mjera i postupaka koji se odnose na izravna strana ulaganja. Na taj bi način sporazum promicao održivi razvoj, gospodarski rast i otvaranje radnih mjesta te ojačao bilateralni ulagački odnos između EU-a i Angole. Ponudio bi i čvrstu platformu za doprinos diverzifikaciji angolskoga gospodarstva i njegove integracije u svjetsko gospodarstvo.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

               Prethodno navedeni ciljevi u skladu su s Ugovorom o Europskoj uniji (UEU), u kojem je predviđeno da bi EU trebao „poticati integraciju svih zemalja u svjetsko gospodarstvo, uključujući i postupnim ukidanjem ograničenja u međunarodnoj trgovini”
                  5
               .

               Ciljevi su u potpunosti usklađeni i sa Sporazumom iz Cotonoua i sporazumom koji ga nasljeđuje te s općim načelima koja se u njima promiču.

               Usklađen je i sa sveobuhvatnom strategijom EU-a s Afrikom
                  6
               , u kojoj se „predlaže da EU razvije ambicioznija rješenja za olakšavanje, privlačenje i podupiranje ulaganja u Afriku.”

               Tim bi se prijedlogom dopunili i pregovori o omogućavanju ulaganja za razvoj koji se trenutačno vode u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Ciljevi su dosljedni s drugim politikama Unije, osobito s njezinom razvojnom politikom.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Postupovna pravna osnova ovog akta jest članak 218. stavak 3. i stavak 4. UFEU-a. Komisija pri preporučivanju pregovora radi sklapanja međunarodnog sporazuma ne navodi materijalnopravnu osnovu.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Predmet predviđenih pregovora u suštini se odnosi na zajedničku trgovinsku politiku. U skladu s člankom 5. stavkom 3. UEU-a načelo supsidijarnosti ne primjenjuje se u područjima isključive nadležnosti EU-a. Zajednička trgovinska politika navodi se kao jedno od područja u isključivoj nadležnosti Unije iz članka 3. UFEU-a. Ta politika uključuje pregovaranje o trgovinskim sporazumima u skladu s, među ostalim, člankom 207. UFEU-a.

                  Preporuka Komisije u skladu je s načelom proporcionalnosti jer je sklapanje međunarodnog sporazuma glavni instrument za preuzimanje uzajamnih prava i obveza u odnosima sa subjektom međunarodnog prava kao što je strana zemlja.

               •Odabir instrumenta

                  Odluka Vijeća Europske unije.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               •Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Nije primjenjivo.

               •Savjetovanja s dionicima

                  Komisija je od lipnja do studenoga 2020. provela javno savjetovanje
                     7
                   u okviru kojega je tražila mišljenje Europskog parlamenta, država članica, dionika i civilnog društva o preispitivanju trgovinske politike Europske unije, uključujući o načinima jačanja trgovinskih i ulagačkih odnosa EU-a sa susjednim zemljama i Afrikom.

                  Komisija se redovito savjetuje s dionicima, među ostalim u okviru stručne skupine za trgovinske sporazume
                     8
                   i dijaloga s civilnim društvom
                     9
                  .

               •Prikupljanje i primjena stručnog znanja

                  Ovaj se prijedlog oslanja na vanjsko stručno znanje prikupljeno u okviru projekta koji je provela Svjetska banka, a naručila Europska komisija. U izvješćima je osobito istaknuto da su ulagači
                     10
                   kao ključne čimbenike koji utječu na njihove odluke o ulaganju u zemljama u razvoju naveli nedostatak transparentnosti i predvidljivosti u radu s javnim službama, iznenadne promjene zakona i propisa te dugotrajno čekanje na državne dozvole i odobrenja. Ta bi područja bila obuhvaćena prijedlogom.

               •Procjena učinka

                  Pregovori o omogućavanju ulaganja s azijskim, karipskim i pacifičkim zemljama i regijama već su obuhvaćeni Odlukom Vijeća o pregovaračkim smjernicama iz 2019. Ova Odluka postupovna je obveza koja sama po sebi neće imati dodatni učinak u odnosu na Odluku Vijeća o pregovaračkim smjernicama iz 2019.

               •Primjerenost i pojednostavnjenje propisa

                  Nije primjenjivo.

               •Temeljna prava

                  Predmetnom inicijativom u potpunosti se poštuje Povelja o temeljnim pravima Europske unije.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Ova inicijativa nema utjecaj na proračun.

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Nije primjenjivo.

               •Dokumenti s objašnjenjima (za direktive)

                  Nije primjenjivo.

               •Postupovni aspekti

               Pregovore će u ime EU-a voditi Komisija. U skladu s člankom 218. stavkom 4. UFEU-a predlaže se da Vijeće Europske unije odredi odbor s kojim će se provoditi savjetovanja za vođenje pregovora.

               U skladu s člankom 218. stavkom 10. UFEU-a Europski parlament obavještavat će se u svim fazama postupka.

               Komisija će ovu Preporuku objaviti odmah nakon donošenja.

               Komisija preporučuje da se odobrenje objavi odmah nakon donošenja u Vijeću.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               kojom se odobrava otvaranje pregovora o omogućavanju ulaganja između Europske unije i Republike Angole

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavak 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)Treba otvoriti pregovore s ciljem sklapanja sporazuma o omogućavanju ulaganja s Angolom.

               (2)Odlukom Vijeća (EU) 2020/13
                  11
                izmijenjene su pregovaračke smjernice za pregovore o sporazumima o gospodarskom partnerstvu s afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama i regijama, u mjeri u kojoj su u nadležnosti Unije.

               (3)Kako bi se zajamčila usklađenost i dosljednost u pregovorima o omogućavanju ulaganja s drugim azijskim, karipskim i pacifičkim zemljama, pregovore s Angolom treba voditi na temelju pregovaračkih smjernica koje se odnose na omogućavanje ulaganja utvrđenih u Odluci (EU) 2020/13,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisija se ovlašćuje da, u ime Unije, u pregovorima dogovori sporazum o omogućavanju ulaganja s Republikom Angolom.

               Članak 2.

               Pregovaračke smjernice utvrđene su u prvom odlomku odjeljka 6.2. dopune Odluci (EU) 2020/13.

               Članak 3.

               Pregovori se vode uz savjetovanje s [ime posebnog odbora upisuje Vijeće].

               Članak 4.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Odluka Vijeća (EU) 2020/13 od 19. prosinca 2019. o izmjeni pregovaračkih smjernica za pregovore o sporazumima o gospodarskom partnerstvu s afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama i regijama, u mjeri u kojoj su u nadležnosti Unije, SL L 6, 10.1.2020., str. 101.–111.

                     (2)

                        Angola je u postupku pristupanja postojećem sporazumu o gospodarskom partnerstvu između EU-a i skupine za sporazum o gospodarskom partnerstvu s Južnoafričkom razvojnom zajednicom (SADC), koju trenutačno čine Bocvana, Esvatini, Lesoto, Mozambik, Namibija i Južnoafrička Republika).

                     (3)

                        https://eeas.europa.eu/headquarters/headquarters-homepage/84859/5th-angola-eu-ministerial-meeting-joint-way-forward_en

                     (4)

                        Takvi se pregovori trenutačno vode s pet zemalja istočne i južne Afrike u kontekstu produbljivanja postojećeg sporazuma o gospodarskom partnerstvu.

                     (5)

                        Članak 21. stavak 2. točka (e) UEU-a.

                     (6)

                        Zajednička komunikacija „Put prema sveobuhvatnoj strategiji s Afrikom” iz 2020.
                  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020JC0004&from=hr

                     (7)

                        https://trade.ec.europa.eu/consultations/index.cfm?consul_id=266

                     (8)

                  http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/expert-groups/

                     (9)

                  http://trade.ec.europa.eu/civilsoc/meetdetails.cfm?meet=11531

                     (10)

                        Vidjeti: Svjetska banka, „Zadržavanje i širenje izravnih stranih ulaganja: politički rizik i odgovori u okviru politika” (Retention and Expansion of Foreign Direct Investment, Political Risk and Policy Responses)
                  http://documents1.worldbank.org/curated/en/387801576142339003/pdf/Political-Risk-and-Policy-Responses.pdf

                     (11)

                        Odluka Vijeća (EU) 2020/13 od 19. prosinca 2019. o izmjeni pregovaračkih smjernica za pregovore o sporazumima o gospodarskom partnerstvu s afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama i regijama, u mjeri u kojoj su u nadležnosti Unije (SL L 6, 10.1.2020., str. 101.).