title: Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2015.

text:
               18.8.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 272/83

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 14. srpnja 2015.
   o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2015.
   (2015/C 272/22)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., temeljene na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

               (2)

               Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reforme Nizozemske za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Nizozemske za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014. u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Nizozemske za 2015.

               (4)

               Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Nizozemsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)

               Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)

               Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Nizozemsku za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Nizozemske u vezi s preporukama za Nizozemsku donesenima 8. srpnja 2014. U izvješću za Nizozemsku navedeni su i rezultati detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da se Nizozemska suočava s makroekonomskim neravnotežama, što zahtijeva djelovanje u okviru politika i praćenje. I dalje su prisutni rizici koji proizlaze iz visoke razine privatnog duga i zaslužuju pozornost, čak i ako se najnovijim mjerama podupire oporavak tržišta nekretnina i pomaže zaustaviti rast hipoteka. Dok veliki višak na tekućem računu djelomično odražava strukturne značajke gospodarstva, struktura mirovinskih i poreznih sustava mogla bi izazvati neučinkovitu raspodjelu kapitala.

               (7)

               Nizozemska je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. te Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (8)

               Trenutačno se na Nizozemsku primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo duga. U svojem Programu stabilnosti za 2015. vlada planira postupno poboljšanje ukupnog deficita na 1,8 % BDP-a u 2015. i dalje na 0,7 % BDP-a u 2018. Vlada planira tijekom cijelog programskog razdoblja ispunjavati srednjoročni cilj, a to je strukturni deficit od 0,5 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti vrhunac od 68,8 % u 2015. te postupno padati na 66.1 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije uvjerljiv je. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2015. očekuje se da će strukturni saldo ispuniti srednjoročni cilj i dosegnuti – 0,3 % BDP-a u 2015. i – 0,4 % BDP-a u 2016. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2015. Vijeće smatra da će Nizozemska ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Javni rashodi za istraživanje i razvoj s 0,84 % BDP-a u 2013. niski su s obzirom na razinu obrazovanja, akademska postignuća i stupanj gospodarskog razvoja Nizozemske. Državni izdaci u tom području smanjuju se od 2014., a privatna potrošnja na istraživanje i razvoj niska je. Prebacivanje javnih rashoda na inovacije i istraživanja, osobito na temeljna istraživanja, i provođenje okvirnih politika kako bi se potakla privatna ulaganja u istraživanje i razvoj, pomoglo bi povećati dugoročni potencijal za rast nizozemskog gospodarstva.

               (9)

               Ključan izazov predstavlja tržište nekretnina, gdje se uzorci stambenog financiranja i štednje u tom sektoru oblikuju zahvaljujući desetljećima prisutnim nefleksibilnostima i poticajima koji imaju štetan učinak. Sklonost kućanstava da povećavaju bruto hipotekarni dug s obzirom na vrijednost nekretnina uglavnom je posljedica dugotrajnih fiskalnih poticaja, posebice poreznog odbitka hipotekarnih kamata u cijelosti. Od 2012. provodi se niz mjera kako bi se pronašlo djelomično rješenje za te poticaje. Neke od njih uključuju prilagodbu fiskalnog tretmana stambenog financiranja. Postupno ograničavanje poreznog odbitka na hipotekarne kamate i povećavanje poticaja za otplatu svakako je opravdano. Međutim, ta bi se mjera mogla brže postupno uvesti kako bi se povećao utjecaj na dinamiku otplate. I dalje će biti prisutan veliki porezni poticaj na ulaganja u neproduktivnu imovinu. Omjer iznosa kredita i vrijednosti nekretnine od 100 %, koji bi trebalo postići u 2018., još je visok. Tržište najma ograničeno je propisima i vrlo velikim sektorom socijalnog stanovanja koji se treba nositi s dugačkim listama čekanja. Uvođenje različitih visina najamnine na temelju dohotka u sektoru socijalnog stanovanja mjera je koja ide u pravom smjeru, ali njezin je učinak ograničen. Prema novom zakonu društva za stanovanje morat će odvojiti djelatnosti od općeg gospodarskog interesa (npr. socijalno stanovanje) od drugih djelatnosti. Tek treba vidjeti hoće li to dovesti do planiranog preusmjeravanja socijalnog stanovanja prema osobama kojima je potrebna pomoć i osigurati da socijalno stanovanje bude na raspolaganju socijalno ugroženim osobama koje si ne mogu priuštiti stanovanje po tržišnim uvjetima.

               (10)

               Dugoročna se održivost mirovinskog sustava poboljšala. Osim postupnog povećavanja zakonske dobi za umirovljenje iz prvog stupa sa 65 godina u 2012. na 67 godina u 2021. i njezina povezivanja s očekivanim životnim vijekom nakon toga, Nizozemska je donijela sveobuhvatne reforme privatnog stupa mirovinskog sustava i sustava dugotrajne skrbi. Poboljšan je financijski nadzor mirovinskih fondova, a sustav je postao otporniji na financijske šokove. To se nadopunjuje uspješnim reformama kojima se starije radnike potiče da dulje ostanu radno aktivni. Reformama dugotrajne skrbi nadležnost je prenesena na općine, što je dovelo do smanjenja ukupnih rashoda i usmjeravanja na povećanje učinkovitosti. Treba pratiti kvalitetu i pristupačnost dugotrajne skrbi.

               (11)

               Ostali izazovi uključuju odgovarajuću raspodjelu troškova i rizika koji su izvan propisa o indeksaciji i financijskim zaštitnim slojevima (okvir za financijsku procjenu) unutar naraštaja i među njima, osobito smanjenjem doprinosa osoba koje su na početku radnog vijeka. Poboljšanje aktuarske pravednosti doprinosa u drugi mirovinski stup pomoglo bi kućanstvima da svoja financijska sredstva raspodjeljuju na načine kojima se potiče rast.

               (12)

               Cilj sveobuhvatne reforme zakonodavstva o zaštiti radnih mjesta donesenog 2014. jest povećati sudjelovanje na tržištu rada i mobilnost. Smanjene su fiskalne mjere koje odvraćaju od rada. Zakonodavstvom koje je donio parlament uvedena je mogućnost aktiviranja kvote u slučaju da poslodavci ne uspiju ostvariti dodatna radna mjesta za osobe s invaliditetom na koja su se obvezali. Utjecaj tih mjera može se u potpunosti ocijeniti tek nakon njihove provedbe. Potrebne su daljnje mjere za poboljšanje integracije osoba na marginama tržišta rada, među ostalim osoba migrantskog podrijetla.

               (13)

               Uzimajući u obzir obvezna neporezna plaćanja, porezni klin u Nizozemskoj znatno je viši od prosjeka EU-a te ima prostora za prebacivanje oporezivanja na čimbenike koji su manje štetni za rast. Predviđena porezna reforma pridonijela bi povećanju sudjelovanja na tržištu rada. Nakon što bude donesena, njezin utjecaj treba pomno pratiti.

               (14)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu nizozemske ekonomske politike i objavila je u izvješću za Nizozemsku za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te daljnje djelovanje u odnosu na preporuke upućene Nizozemskoj prethodnih godina. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Nizozemskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 3. u nastavku.

               (15)

               Vijeće je u okviru te ocjene preispitalo Program stabilnosti Nizozemske i smatra (6) da je Nizozemska usklađena s Paktom o stabilnosti i rastu.

               (16)

               S obzirom na detaljno preispitivanje Komisije i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 3. u nastavku.

               (17)

               U okviru europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Budući da joj je valuta euro, Nizozemska bi također trebala osigurati cjelovitu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

         PREPORUČUJE Nizozemskoj da u razdoblju u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.

               preusmjeriti javne rashode u potporu ulaganjima u istraživanje i razvoj te raditi na okvirnim uvjetima za poboljšanje privatnih izdataka za istraživanje i razvoj kako bi se zaustavio trend pada javnih rashoda za istraživanje i razvoj te povećao potencijal za gospodarski rast;

               2.

               s jačanjem oporavka ubrzati smanjenje poreznog odbitka na hipotekarne kamate kako bi se smanjili porezni poticaji za ulaganje u neproduktivnu imovinu. Osigurati više tržišno orijentirani mehanizam za određivanje cijena na tržištu najamnina te dalje povezivati najamnine s dohotkom kućanstva u sektoru socijalnog stanovanja;

               3.

               smanjiti razinu doprinosa u drugi stup mirovinskog sustava za one koji su na početku radnog vijeka.

      Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (4)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 88.).

      (5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.).

      (6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

      (7)  SL C 272, 18.8.2015., str. 98.


				|

		52014DC0406

			Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Njemačke za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Njemačke za 2014. /* COM/2014/0406 final */

Preporuka za
PREPORUKU VIJEĆA
o nacionalnom programu reformi Njemačke
za 2014.
i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Njemačke za
2014.

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148.
stavak 4.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ)
br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i
nadzora i koordinacije ekonomskih politika[1],
a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br.
1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o
sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža[2], a posebno njezin
članak 6. stavak 1.,
uzimajući u obzir preporuku Europske
komisije[3],
uzimajući u obzir rezolucije Europskog
parlamenta[4],
uzimajući u obzir zaključke
Europskog vijeća,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
zapošljavanje,
uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog
i financijskog odbora,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
socijalnu zaštitu,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
ekonomsku politiku,
budući da:
(1)
Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010.
prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta, Europa
2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom
će se usredotočiti na glavna područja u kojima je potrebno
djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i
konkurentnosti.
(2)
Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju
prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske
politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010.
donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica,
koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su
da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i
politikama zapošljavanja.
(3)
Predsjednici država i vlada donijeli su 29. lipnja
2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za
djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja
koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama.
Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a
posebno su istaknuli potpunu predanost ostvarenju ciljeva strategije „Europa
2020.” i provedbi preporuka po državama članicama.
(4)
Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku o
nacionalnom programu reformi Njemačke za 2013. i dostavilo mišljenje o
njemačkom ažuriranom programu stabilizacije za razdoblje 2012. – 2017.
Komisija je u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013[5]
15. studenoga 2013. iznijela mišljenje o nacrtu proračunskog plana
Njemačke za 2014.[6].
(5)
Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji
pregled rasta[7],
čime je označen početak Europskog semestra koordinacije
ekonomske politike za 2014. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br.
1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja[8], u kojemu Njemačku
smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno
preispitivanje.
(6)
Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013.
prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i
mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom
fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom
uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i
konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica
krize te modernizacijom javne uprave.
(7)
Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate
detaljnog preispitivanja za Njemačku[9],
u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Na temelju svoje analize
Komisija je utvrdila makroekonomske neravnoteže u Njemačkoj, koje
zahtijevaju praćenje i političke mjere. Osobito se na tekućem
računu stalno bilježi vrlo velik suficit, što se pozitivno odražava na
jaku konkurentnost, pri čemu se veliki iznosi uštede ulažu u inozemstvo.
To je i znak da je domaći rast ostao prigušen te da financijska sredstva
nisu učinkovito raspodijeljena. Iako suficiti na tekućem računu
ne stvaraju rizike kao veliki deficiti, na veličinu i postojanost suficita
na tekućem računu u Njemačkoj treba usmjeriti posebnu pozornost.
Potreba djelovanja u svrhu smanjenja rizika od negativnog utjecaja na
funkcioniranje domaćega gospodarstva i europodručja posebno je važan
zbog veličine njemačkoga gospodarstva.
(8)
Njemačka je 14. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni
program reformi za 2014., a 8. travnja 2014. i program stabilizacije za 2014.
Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno
ocijenjena.
(9)
Cilj je proračunske strategije iz programa
stabilizacije za 2014. osigurati stalno postizanje srednjoročnog cilja. U
programu stabilizacije potvrđuje se srednjoročni cilj od -0,5 %
BDP-a, što odražava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Prema programu
stabilizacije (ponovno izračunani) strukturni saldo bit će i dalje
pozitivan u 2014. i poslije, a planira se da će bruto dug pasti na 76 %
BDP-a u 2014. i nakon toga nastaviti padati u dovoljnoj mjeri. Stoga je
proračunska strategija iz programa u skladu sa zahtjevima Pakta o
stabilnosti i rastu. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije
proračuna u programu, a koji nije potvrdilo neovisno tijelo, vjerodostojan
je jer je većinom u skladu s proljetnom prognozom Komisije 2014. Na
temelju ocjene programa stabilizacije i prognoze Komisije te u skladu s Uredbom
Vijeća (EZ) br. 1466/97 mišljenje je Vijeća da su javne financije u
Njemačkoj i dalje općenito zdrave jer se predviđa da će se
srednjoročni cilj zadržati, a pravilo o dugu poštovati.
(10)
Njemačka je ostvarila tek ograničen
napredak u povećanju ekonomičnosti javne potrošnje u području
zdravstva i dugotrajne skrbi iako su najavljene nove inicijative. Iako je
njihov cilj poboljšati učinkovitost zdravstva, ti planovi možda neće
biti dovoljni kako bi se obuzdala očekivana povišenja budućih
troškova. Cilj nedavno donesene mirovinske reforme olakšati je uvjete za
prijevremenu mirovinu („mirovina sa 63 godine") i poboljšati razinu
mirovina za određene skupine, uključujući dodatak na mirovinu za
osobe koje su odgajale djecu rođenu prije 1992. (Mütterrente, majčinska
mirovina). Reformom se stvara dodatni pritisak na održivost javnog mirovinskog
sustava, a trebala bi se financirati višom stopom mirovinskog doprinosa, što bi
imalo negativan utjecaj na raspoloživ dohodak za aktivnu radnu snagu. Reformom
bi se moglo negativno utjecati i na odabir dobrovoljnog drugog i trećeg
mirovinskog stupa. Njemačka je ostvarila ograničen napredak u
povećanju potrošnje na obrazovanje i određen napredak u pogledu
veće potrošnje na istraživanje. Potrebno je uložiti daljnje napore na svim
razinama vlade kako bi se do 2015. ostvario cilj da sveukupni javni i privatni
rashodi za obrazovanje i istraživanje iznose 10 % BDP-a, a nakon toga bi
se trebali postići još ambiciozniji ciljevi kako bi se dosegla
najinovativnija gospodarstva. Posljednjih su godina u Njemačkoj porasla
ulaganja u infrastrukturu i postoje planovi da ona još više rastu, no čini
se da je potrebno uložiti dodatne napore.
(11)
Njemačka je općenito ostvarila
ograničen napredak u poboljšanju učinkovitosti poreznog sustava i
njegova pogodovanja rastu te u smanjenju velikog poreznog opterećenja na
rad. Veće mjere prelaska na izvore prihoda koji više pogoduju rastu nisu
predviđene. Primjena smanjene stope PDV-a (trenutačno 7 %) mogla
bi se suziti, a opća osnovica PDV-a proširiti. Relativno mali prihodi od
periodičnog oporezivanja imovine naznačuju da postoji prostor za
povećanja te da bi raspodjela poreznog opterećenja mogla biti
pravednija kada bi se preispitala porezna osnovica za općinski porez na
nekretnine (Grundsteuer). Uvjeti za ulaganja u Njemačkoj mogli bi se
poboljšati reformom lokalnog poreza na gospodarsku djelatnost (Gewerbesteuer)
smanjenjem administrativnog opterećenja povezanog s naplatom poreza te
smanjenjem postojećih poreznih olakšica za trgovačka društva koja se
financiraju zaduživanjem.
(12)
Fiskalni okvir dopunjen je nacionalnim pravilom o
uravnoteženom proračunu i uspostavom neovisnog savjetodavnog odbora.
Čini se da su posebna pravila provedbe ustavnog pravila o uravnoteženom
proračunu („kočnica duga”) i dalje potrebna u nekoliko saveznih
pokrajina kako bi se osigurala učinkovita primjena kočnice duga u
godišnjem proračunskom ciklusu. Jačanje fiskalne odgovornosti trebalo
bi se postići s pomoću planirane revizije fiskalnih odnosa
između federacije, saveznih pokrajina i općina.
(13)
Posljednjih su godina plaće porasle nakon
duljeg razdoblja umjerenosti plaća, ali je u 2013. realni rast plaća
bio umjereniji nego u 2012. Njemačka 2015. planira uvesti opću
minimalnu plaću u iznosu od 8,50 EUR po satu, koja će se u potpunosti
početi primjenjivati od 2017. Utjecaj uvođenja planirane opće
minimalne plaće, čiji je cilj osigurati odgovarajući minimalni
dohodak za radnike, zahtijeva podrobno praćenje, posebno na zaposlenost.
Ograničeni napori uloženi su u smanjenje visokog poreznog klina, osobito
za radnike s niskim primanjima. Donesena mirovinska reforma i trenutačni
planovi reforme u području dugotrajne skrbi, koji uključuju veće
stope doprinosa za socijalno osiguranje, opet bi mogli povisiti porezni klin.
Njemačka je ostvarila određeni napredak u poboljšanju obrazovnih
rezultata osoba u nepovoljnom položaju, ali veza između obrazovnih
rezultata i društveno-gospodarskih prilika i dalje je jaka te je prisutna
tijekom cijelog radnog vijeka osobe. Usprkos određenom napretku u pogledu
poticajnih i integracijskih mjera dugotrajna nezaposlenost i dalje je problem,
pa su potrebne dodatne mjere. Tek je ograničen napredak postignut u
poduzimanju mjera radi lakšeg prelaska s malih poslova u oblik zaposlenja koje
podliježe punim obvezatnim doprinosima za socijalno osiguranje. U području
smanjenja nepoticajnih fiskalnih mjera za primatelje drugog dohotka u
kućanstvu nije postignut napredak. Njemačka je postigla određeni
napredak u povećanju dostupnosti mjesta za predškolsko obrazovanje i
dječju skrb u punom vremenu, a napredak u povećanju broja
cjelodnevnih škola ograničen je. Istovremeno u ustanovama za čuvanje
djece i cjelodnevnim školama i dalje postoje regionalne razlike i problemi s
kvalitetom.
(14)
Cilj je prijedloga vlade da se revidira Zakon o
obnovljivoj energiji usporiti povećanje ukupnih troškova energije,
ravnomjernije rasporediti troškove po korisnicima, nadzirati širenje
obnovljivih izvora i promicati tržišnu integraciju. Treba pozorno pratiti
provedbu reforme u smislu njezina utjecaja na ekonomičnost sustava
podrške. U pogledu širenja mreže i suradnje sa susjednim zemljama potrebno je
uložiti daljnje napore.
(15)
Političko djelovanje radi daljnjeg poticanja
konkurentnosti u uslužnim sektorima ograničeno je iako se u određenim
zanimanjima i regijama pokrenute pojedinačne reforme, primjerice u pogledu
odobrenja i poslovne komunikacije u građevinskom sektoru. Rast
produktivnosti strukturno je niži u uslužnim sektorima nego u industriji, no on
je osobito nizak u određenim uslužnim sektorima, posebice u profesionalnim
uslugama. I dalje postoje prepreke ulasku na tržište i pružanju profesionalnih
usluga, kao što su ograničenja pravnog oblika i vlasničkog udjela te
uvjeti stručnih kvalifikacija. Raznolikost pravnih okvira za profesionalne
usluge u saveznim pokrajinama pokazuju na činjenicu da postoji
mogućnost prepoznavanja najmanje opterećujućih regulatornih
pristupa i njihova širenja na cijelu zemlju. Vrijednost
ugovora koje njemačka nadležna tijela objavljuju na temelju propisa EU-a o
javnoj nabavi i dalje je među najnižima u EU-u. Sveobuhvatni prijelaz na
transparentno e-tržište javne nabave mogao bi ojačati konkurentnost. U
sektoru maloprodaje propisima povezanima s planiranjem u određenim
saveznim pokrajinama i dalje se ograničavaju novi ulasci na tržište.
Napredak u poboljšanju konkurentnosti željezničkog tržišta ograničen
je.
(16)
Njemačka je ostvarila ograničen napredak
u mjerama koje se poduzimaju radi konsolidacije bankarskog sektora, posebice
poboljšanjem okvira upravljanja. Odlukama Komisije o državnim potporama znatno
se potaknulo restrukturiranje pokrajinskih banaka (Landesbanken) posljednjih
godina, a sektor je i dalje fragmentiran. Potrebno je uložiti daljnje napore
radi rješavanja strukturnih i upravnih prepreka koje sprečavaju tržišno
usmjerenu konsolidaciju, što bi pojačalo i sveukupnu učinkovitost
financijskog sektora. Revizijom pravnog okvira drugog bankarskog stupa mogla bi
se dati daljnja podrška konsolidaciji u javnom bankarskom sektoru.
(17)
Komisija je u okviru europskog semestra provela
sveobuhvatnu analizu njemačke ekonomske politike. Ocijenila je program
stabilizacije i nacionalni program reformi. U obzir je uzela njihov značaj
za održivu fiskalnu i društveno-ekonomsku politiku u Njemačkoj, ali i
poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg
ekonomskog upravljanja Europskom unijom uključivanjem iskustva na razini
EU-a u buduće nacionalne odluke. Komisijine preporuke iz europskog
semestra navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku.
(18)
Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo
njemački program stabilizacije, a njegovo je mišljenje[10] navedeno u preporuci
1. u nastavku.
(19)
U svjetlu detaljnog preispitivanja i ocjenjivanja
Komisije Vijeće je preispitalo nacionalni program reformi i program
stabilizacije. Njegove preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU) br.
1176/2011 navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku.
(20)
Komisija je u kontekstu europskog semestra provela
i analizu ekonomske politike europodručja kao cjeline. Vijeće je na
temelju te analize donijelo posebne preporuke po državama članicama
europodručja. Njemačka bi trebala osigurati potpunu i pravovremenu
provedbu tih preporuka.
OVIME PREPORUČUJE Njemačkoj
da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kako bi:
1.           provela
fiskalnu politiku usmjerenu na rast i zadržala dobar fiskalni položaj, jamčeći
da će se držati srednjoročnog proračunskog cilja tijekom
razdoblja obuhvaćenog programom stabilizacije te da će se udio duga
opće države zadržati na trajno silaznoj putanji; posebice iskoristila
manevarski prostor za veća i učinkovitija javna ulaganja u
infrastrukturu, obrazovanje i istraživanje; poboljšala učinkovitost
poreznog sustava, osobito širenjem porezne osnovice, posebno na potrošnju,
preispitivanjem osnovice općinskog poreza na nekretnine, poboljšanjem
porezne uprave i revizijom lokalnog poreza na gospodarsku djelatnost, među
inim i radi poticanja privatnog ulaganja; uložila dodatne napore radi
povećanja ekonomičnosti javne potrošnje u području zdravstva i
dugotrajne skrbi; osigurala održivost javnog mirovinskog sustava i.
financiranjem novih neosiguravajućih ili vanjskih naknada (Mütterrente)
iz poreznih prihoda, među inim i kako bi se izbjeglo daljnje
povećanje doprinosa za socijalno osiguranje, ii. povećanjem poticaja
za kasnije umirovljenje te iii. povećanjem pokrivenosti u drugom i
trećem mirovinskom stupu; dovršila dosljednu provedbu kočnice duga u
svim saveznim pokrajinama, jamčeći pravovremenost i relevantnost
postupaka praćenja i korektivnih mehanizama; poboljšala oblik fiskalnih
odnosa između federacije, saveznih pokrajina i općina među inim
i kako bi osigurala odgovarajuća javna ulaganja na svim razinama vlasti;
2.           poboljšala uvjete za daljnju
podršku domaćoj potražnji, među inim smanjenjem visokih poreza i
doprinosa za socijalno osiguranje, posebice za radnike s niskim primanjima; pri
primjeni opće minimalne plaće pratila njezin utjecaj na zaposlenost;
poboljšala zapošljavanje radnika daljnjim poboljšanjem obrazovnih rezultata
osoba u nepovoljnom položaju i provođenjem ambicioznijih poticajnih i
integracijskih mjera na tržištu rada, posebice za dugotrajno nezaposlene osobe;
poduzela mjere smanjenja nepoticajnih fiskalnih mjera, osobito za primatelje
drugog dohotka u kućanstvu, i olakšala prelazak s malih poslova u oblik
zaposlenja koje podliježe punim obvezatnim doprinosima za socijalno osiguranje;
riješila regionalnu nedostatnu dostupnost ustanova za cjelodnevno čuvanje
djece i cjelodnevnih škola, poboljšavajući pritom sveukupnu kvalitetu
obrazovanja;
3.           zadržala minimalne sveukupne
troškove preoblikovanja energetskog sustava; posebice pratila utjecaj reforme
Zakona o obnovljivoj energiji na ekonomičnost sustava podrške za
obnovljive izvore energije; uložila veće napore u ubrzanje širenja
nacionalne i prekogranične elektroenergetske i plinske mreže; poboljšala
suradnju u području energetske politike sa susjednim zemljama;
4.           poduzela ambicioznije mjere
daljnjeg poticanja konkurentnosti u uslužnom sektoru, uključujući
određene profesionalne usluge, među inim i revizijom postojećeg
pravnog okvira te objedinjujući najbolje prakse svih saveznih pokrajina;
utvrdila razloge niske vrijednosti javnih ugovora za javnu nabavu na temelju
propisa EU-a; uložile veće napore uklanjanja postojećih propisa
povezanih s planiranjem kojima se ograničavaju novi ulasci u maloprodajni
sektor; poduzela mjere uklanjanja preostalih prepreka konkurentnosti u
željezničkom sektoru; poduzela konsolidacijske napore u sektoru
pokrajinskih banaka, među inim i poboljšanjem okvira upravljanja.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 209, 2.8.1997., str. 1.
[2]               SL L 306, 23.11.2011., str. 25.
[3]               COM(2014) 406 završna verzija.
[4]               P7_TA(2014)0128 i P7_TA(2014)0129.
[5]               SL L 140, 27.5.2013., str.11.
[6]               C(2013) 8001 završna verzija.
[7]               COM(2013) 800 završna verzija.
[8]               COM(2013) 790 završna verzija.
[9]               COM(2014) 78 završna verzija.
[10]             Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe Vijeća
(EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Malte za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2014.

text:
               29.7.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 247/83

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 8. srpnja 2014.
   o Nacionalnom programu reformi Malte za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2014.
   2014/C 247/16
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće se 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzeti mjere radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti.

               (2)

               Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši usklađen okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedine zemlje.

               (4)

               Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Malte za 2013. i dostavilo svoje mišljenje o ažuriranom programu stabilnosti Malte za razdoblje 2012. – 2016. Komisija je 15. studenoga 2013. dostavila mišljenje o nacrtu proračunskog plana Malte za 2014. u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5).

               (5)

               Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomske politike za 2014. Komisija je također 13. studenoga 2013., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Malta prepoznata kao jedna od država članica za koju je potrebno izvršiti detaljno preispitivanje.

               (6)

               Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

               (7)

               Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Maltu u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija na temelju analize zaključuje da na Malti više nisu prisutne makroekonomske neravnoteže u smislu postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže. Iako je zaduženost i dalje visoka, čini se da su rizici za održivost duga privatnog i javnog sektora i stabilnost financijskog sektora pod nadzorom, ali ih valja i dalje pratiti. Posebno se čini da su pokazatelji financijske stabilnosti dobri. Ipak, s obzirom na strukturnu prirodu rizika u tom sektoru od ključne je važnosti nastavak provedbe postojećih razboritih postupaka nadzora i preuzimanja rizika. Tržište nekretnina se stabiliziralo, pa su i rizici koji proizlaze iz prekomjerne izloženosti imovini ograničeni. Privatni je dug u padu, a razduživanje poduzeća odvija se uredno i pritisci kreditnog tržišta su ograničeni.

               (8)

               Malta je 16. travnja 2014. dostavila svoj nacionalni program reformi koji je ažuriran 8. svibnja 2014., a 30. travnja 2014. dostavila je svoj program stabilnosti za 2014. Kako bi se uzela u obzir njihova međusobna povezanost, ti su programi ocijenjeni istodobno.

               (9)

               Cilj proračunske strategije naznačen u programu stabilnosti za 2014. jest održivo smanjenje prekomjernog deficita do 2014. i postupno približavanje srednjoročnom cilju strukturno uravnoteženog stanja proračuna, što je više od zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu. Međutim, u razdoblju programa ne planira se ostvarenje srednjoročnog cilja. U 2014. planirana (preračunata) strukturna prilagodba neznatno je manja od preporučene. Nakon planiranog smanjenja prekomjernog deficita, u 2015. planira se malo odstupanje od plana prilagodbe na kojem se temelji srednjoročni cilj. Nakon toga planirano godišnje kretanje u odnosu na srednjoročni cilj uglavnom je u skladu sa zahtjevom od najmanje 0,5 % BDP-a. Programom stabilnosti predviđa se da će državni dug, koji je 2013. iznosio 73 % BDP-a, od 2014. krenuti silaznom putanjom, u skladu s referentnim mjerilom za smanjenje duga. Općenito, ciljevi programa uglavnom su u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Makroekonomski scenarij za 2014. i 2015. na kojem se temelje proračunska predviđanja programa stabilnosti, a koji je potvrdilo neovisno tijelo (nacionalni ured za reviziju), djeluje uvjerljivo s obzirom na to da su predviđanja gospodarskog rasta tek nešto niža od onih koja su za te godine navedena u proljetnoj prognozi Komisijinih službi za 2014.
               Međutim, rizici koji se odnose na proračunske ciljeve pokazuju negativnu tendenciju jer planirano povećanje strukturnih prihoda tijekom razdoblja programa nije u potpunosti poduprto mjerama, pa je moguće da će zbog prekoračenja rashoda isplate biti veće od onih koje su predviđene proračunom. Prema Komisijinoj prognozi očekuje se da će Malta 2014. na održiv način smanjiti svoj prekomjerni deficit. Istodobno na temelju Komisijine prognoze fiskalna prilagodba u razdoblju 2013. – 2014. zaostaje za 1,6 % BDP-a u odnosu na (ispravljenu) promjenu strukturnog salda i za 1,25 % BDP-a u odnosu na procjenu potrebnih mjera u vrijeme preporuke u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. Iako za ostvarenje referentnog mjerila za smanjenje duga u 2014. nema dodatnih rezervi, rizici scenarija duga pokazuju pozitivnu tendenciju.

               (10)

               U 2015. postoji rizik znatnog odstupanja od pretpostavki na kojima se temelji ostvarenje srednjoročnog cilja. Vijeće na temelju svoje ocjene programa stabilnosti i Komisijine prognoze, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, smatra da, iako su planirani ukupni deficit i dug opće države Malte u skladu s preporukom u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita, potrebno je uložiti dodatne napore kako bi se strukturna prilagodba u 2014. uskladila s preporučenom i osigurale odgovarajuće pretpostavke za ostvarenje srednjoročnog cilja od 2015.

               (11)

               Neobvezujuća priroda fiskalnog okvira Malte i kratko razdoblje fiskalnog planiranja ne podupiru zdravo fiskalno stanje. Donošenje zakonodavstva koje je trebalo stupiti na snagu do kraja 2013. u cilju ispunjavanja zahtjeva Direktive Vijeća 2011/85/EU (6) i Fiskalnog ugovora odgođeno je. Međutim, Vlada je u skladu s programom stabilnosti nedavno odobrila Zakon o fiskalnoj odgovornosti, koji će biti proslijeđen Parlamentu na prihvaćanje. Nacrtom zakona predviđa se uvođenje pravila o strukturno uravnoteženom proračunu, pravila o dugu, kontinuiranog trogodišnjeg‐ proračunskog okvira i postupna uspostava Fiskalnog vijeća, koje će biti zaduženo za odobravanje vladinih službenih makroekonomskih i fiskalnih prognoza te ex ante i ex post nadzor nad poštovanjem fiskalnih pravila.

               (12)

               Očekuje se spajanje odjela financijske uprave Malte u jedno tijelo, čime bi se trebao pojednostavniti postupak naplate poreza i spriječiti utaja poreza. Kako bi se poboljšala porezna disciplina i potaknula naplata potraživanja, revidirane su kazne u zakonodavstvu o PDV-u i kamate na porezni dug. Uvedene su i razne druge mjere za koje se očekuje da će konsolidirati porezni sustav Malte. Te mjere idu u pravom smjeru, ali njihov bi se učinak tek trebao osjetiti.

               (13)

               Iako su izazovi za dugoročnu održivost javnih financija Malte još uvijek prisutni, zasada se bilježi neznatan napredak u reformama mirovinskog sustava i održivosti zdravstvenih usluga. Osnovana je Skupina za mirovinsku strategiju koja bi trebala procijeniti sve mogućnosti reforme mirovinskog sustava, ali su se malteške vlasti obvezale da neće podizati zakonsku dob za umirovljenje izvan granica određenih mirovinskom reformom iz 2006. Malta te nedostatke namjerava riješiti mjerama na tržištu rada, ponajprije nedavno donesenom strategijom aktivnog starenja, ali malo je vjerojatno da će se time riješiti problem. Tom izazovu pridonosi i problem održivosti zdravstvenog sustava s obzirom na predviđeno povećanje rashoda povezano sa starenjem stanovništva. Upravo je predstavljen nacrt nacionalne strategije za zdravstvene sustave, ali nije jasno kako će se ona provesti i koje će biti njezine koristi u smislu ekonomičnosti i održivosti. Potrebno je učvrstiti javnu primarnu zaštitu.

               (14)

               Na Malti je i dalje visoka stopa mladih koji rano napuštaju školovanje, ali poduzimaju se mjere kako bi se ona smanjila i uspostavljen je sveobuhvatan sustav praćenja. Međutim, stjecanje osnovnih vještina i dalje je na niskoj razini, što pridonosi slaboj razini pismenosti i ranom napuštanju školovanja. Očekuje se da će pravilna provedba nedavno donesene nacionalne strategije pismenosti poduprijeti napore u otklanjanju tog nedostatka. Ona će se dopuniti dodatnim mjerama, za koje se očekuje da će povećati važnost osposobljavanja i obrazovanja na tržištu rada. Te mjere obuhvaćaju reformu okvira naukovanja, utvrđivanje strategije cjeloživotnog učenja, uvođenje učenja kroz rad u strukovno obrazovanje i osposobljavanje te poseban program koji se financira iz Europskog socijalnog fonda.

               (15)

               Malta trenutačno provodi niz značajnih mjera kojima se namjerava povećati sudjelovanje žena na tržištu rada, posebice osiguravanjem besplatnih usluga skrbi o djeci za kućanstva u kojima su roditelji u radnom odnosu ili na daljnjem obrazovanju. Učinkovita provedba bit će od ključne važnosti. Osim toga, nadležna tijela pomažu u osiguravanju skrbi o djeci poslije nastave te otvaraju mogućnosti slanja djece u školu prije službenog radnog vremena kako bi se roditeljstvo što bolje uskladilo s poslovnim obvezama. Predviđeni su i porezni poticaji kako bi se roditelji potaknuli da šalju djecu u ustanove za čuvanje djece koje su već funkcionirale i u okviru prethodnih programa. Međutim, ne čini se dovoljno u smislu osiguravanja i promicanja fleksibilnih radnih uvjeta, primjerice rada na daljinu i fleksibilnog radnog vremena, što bi pomoglo u reintegraciji žena na tržište rada.

               (16)

               Kako bi dodatno poboljšala svoju međunarodnu konkurentnost i istodobno izbjegla mogući negativan učinak neusklađenosti između kretanja plaća i produktivnosti, Malta još mora otkloniti infrastrukturne nedostatke u sektoru energetike i prometa koji guše njezin potencijal, posebice s obzirom na visoke troškove energije. Električni spojni vod s Italijom trebao bi biti dovršen ove godine, čime će se poboljšati sigurnost opskrbe te omogućiti diversifikacija opskrbe i korištenje vanjske obnovljive energije. Delimara LNG terminal i planirano spajanje s europskom plinskom mrežom također će pridonijeti energetskoj raznolikosti, čime bi se trebala smanjiti ovisnost Malte o jednom glavnom izvoru energije i povećati njezina privlačnost kao mjesta poslovanja. Domaći obnovljivi izvori energije, uz izuzetak nekoliko uspješnih primjera u području fotovoltaične energije, potencijal su koji tek treba iskoristiti.

               (17)

               Određene neučinkovitosti javne uprave ograničuju daljnji razvoj poslovne klime na Malti. Iako poboljšanja u javnoj nabavi idu u pravom smjeru, postupci nabave i dalje traju predugo, što ima za posljedicu neučinkovitost javnih rashoda. Mjere nisu povezane s ciljevima, tako da je teško procijeniti njihovu učinkovitost. Troškovi financiranja poduzeća visoki su zbog nedostatka alternativa financiranju zaduživanjem i to opterećuje gospodarsku aktivnost poduzeća. Takvo pogodovanje zaduživanju moglo bi dovesti do prezaduženosti poduzeća i neadekvatne alokacije kapitala. Stoga bi trebalo iskoristiti i druge mogućnosti financiranja, različite od zaduživanja. Neučinkovitosti pravosudnog sustava istaknute u posebnim preporukama za Maltu iz 2013. i dalje su prisutne. Očekuje se da će se dio brojnih Komisijinih prijedloga za reformu pravosuđa iz studenoga 2013. provesti do kraja 2014., ali još uvijek nije objavljen jasan vremenski okvir mjera i redoslijed prioriteta. Osim toga, tek treba vidjeti kakav će biti njihov utjecaj na zaostatke, posebice s obzirom na nedostatke koji su prethodno navedeni.

               (18)

               Malta je pojačala regulatorni nadzor kako bi osigurala stabilnost financijskog sektora. Funkcijama središnje banke Malte dodana je funkcija makrobonitetnog nadzora, a poseban naglasak stavlja se na pitanja financijske stabilnosti, dok je Zajednički odbor za financijsku stabilnost ugrađen u zakonodavstvo. Provedene su zadovoljavajuće mjere za poboljšanje rezerviranja za gubitke po kreditima, uglavnom revizijom bankarskog propisa br. 9.

               (19)

               U kontekstu europskog semestra Komisija je napravila sveobuhvatnu analizu gospodarske politike Malte. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku na Malti, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom davanjem doprinosa EU-a budućim nacionalnim odlukama. Njezine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 5. u nastavku.

               (20)

               Vijeće je s obzirom na tu procjenu preispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (7) posebice navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (21)

               Komisija je osim toga u okviru europskog semestra provela analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (8). Budući da je malteška valuta euro, trebala bi osigurati i cjelovitu te potpunu provedbu tih preporuka.

         OVIME PREPORUČUJE Malti da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme sljedeće mjere:

               1.

               Da do 2014. na održiv način smanji prekomjerni deficit; da u 2015. znatno učvrsti proračunsku strategiju kako bi osigurala potrebnu strukturnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a u skladu sa srednjoročnim ciljem; da nakon toga nastavi sa strukturnom prilagodbom od najmanje 0,5 % BDP-a godišnje, a i više ako za to postoje povoljni gospodarski uvjeti ili je to potrebno da se osigura sukladnost s pravilom o dugu, kako bi se udio duga opće države održao u čvrstoj silaznoj putanji; da dovrši postupak donošenja zakona o fiskalnoj odgovornosti u cilju uspostave obvezujućeg višegodišnjeg fiskalnog okvira temeljenog na pravilima i osnivanja neovisne ustanove zadužene za nadzor nad fiskalnim pravilima i odobravanje makroekonomskih prognoza na kojima se temelji fiskalno planiranje; da nastavi poboljšavati poreznu disciplinu i suzbijati utaju poreza osiguravajući kontinuirano uvođenje i ocjenjivanje poduzetih mjera te poduzimajući i dodatne mjere, a posebno promičući uporabu elektroničkih sredstava plaćanja.

               2.

               Da osigura dugoročnu održivost javnih financija, nastavi postojeću mirovinsku reformu, npr. ubrzavanjem povećanja zakonske dobi za umirovljenje o čemu su propisi već doneseni i nakon toga da je poveže s promjenama u očekivanom trajanju života; da osigura da se sveobuhvatnom reformom javnog zdravstva postigne ekonomično i održivo korištenje raspoloživih resursa, primjerice jačanjem primarne skrbi.

               3.

               Da u okviru svojih politika nastavi poduzimati napore u cilju povećanja relevantnosti obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada ubrzanjem reforme sustava naukovanja; da dodatno poboljša stjecanje osnovnih vještina i smanji broj učenika koji rano napuštaju školovanje, ponajprije dovršenjem i provedbom najavljene nacionalne strategije pismenosti; da dodatno poboljša sudjelovanje žena na tržištu rada, ponajprije onih koje se žele na njega vratiti, promicanjem fleksibilnih radnih uvjeta.

               4.

               Da poveća energetsku raznolikost u gospodarstvu, među ostalim povećanjem udjela energije iz obnovljivih izvora.

               5.

               Da nastavi ulagati napore kako bi povećala učinkovitost i skratila trajanje postupaka javne nabave; da potiče oblike financiranja poduzeća različite od financiranja zaduživanjem olakšanjem pristupa tržištima kapitala i razvojem fondova poduzetničkog kapitala; i da poveća učinkovitost pravosudnog sustava osiguranjem pravodobne i učinkovite provedbe planirane pravosudne reforme.

      Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. C. PADOAN

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (4)  SL C 217, 30.7.2013., str. 59.

      (5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i ocjenu nacrtâ proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.).

      (6)  Direktiva Vijeća 2011/85/EU od 8. studenoga 2011. o zahtjevima za proračunske okvire država članica (SL L 306, 23.11.2011., str. 41.).

      (7)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

      (8)  Vidjeti stranicu 141 ovoga Službenog lista.


				|

		52013PC0907

			Preporuka za ODLUKU VIJEĆA kojom se utvrđuje da Poljska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 21. lipnja 2013. /* COM/2013/0907 final - 2013/ () */

			   	Preporuka za
ODLUKU VIJEĆA
kojom se utvrđuje da Poljska nije
poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 21.
lipnja 2013.

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir
Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 126.
stavak 8.,
uzimajući u obzir
preporuku Europske komisije,
budući da:
(1)       U skladu s člankom 126.
Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) države članice izbjegavaju
prekomjerne državne deficite.
(2)       Pakt o stabilnosti i rastu
temelji se na cilju zdravih državnih financija kao sredstvu jačanja uvjeta
za stabilnost cijena i snažan održivi rast koji dovodi do otvaranja novih
radnih mjesta.
(3)       Vijeće je 7. srpnja
2009. u skladu s člankom 104. stavkom 6. Ugovora o osnivanju Europske
zajednice (UEZ) odlučilo da u Poljskoj postoji prekomjerni deficit te
izdalo preporuku za smanjenje prekomjernog deficita najkasnije do 2012., u
skladu s člankom 104. stavkom 7. UEZ-a i člankom 3. Uredbe
Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe
postupka u slučaju prekomjernog deficita[1].
Kako bi se deficit opće države smanjio na ili ispod 3 % BDP-a na
vjerodostojan i održiv način, nadležnim tijelima Poljske preporučeno
je da primjene fiskalne stimulativne mjere u 2009. kako je planirano, osiguraju
prosječne godišnje strukturne proračunske prilagodbe od najmanje
1,25 % postotnih bodova BDP-a od 2010., navedu detaljne mjere koje su
potrebne da se deficit smanji ispod referentne vrijednosti do 2012. i uvedu
reforme kojima će se ograničiti primarni tekući rashodi tijekom
sljedećih godina. Vijeće je utvrdilo rok 7. siječnja 2010. za
poduzimanje učinkovitog djelovanja.
(4)       Komisija je 3. veljače
2010. zaključila da je na temelju Komisijine jesenske prognoze 2009.
Poljska poduzela potrebno djelovanje u skladu s preporukom Vijeća od 7.
srpnja 2009. kako bi državni deficit dovela u granice referentne vrijednosti iz
Ugovora i smatrala da stoga nisu potrebne dodatne mjere u postupku u
slučaju prekomjernog deficita. Na temelju svoje jesenske prognoze 2011.
Komisija je smatrala da stanje u Poljskoj nije u predviđenim okvirima i
zatražila dodatne mjere, koje je Poljska donijela i javno objavila do 10.
siječnja 2012. Komisija je 11. siječnja 2012. potvrdila da su
nadležna tijela Poljske poduzela učinkovito djelovanje za pravovremeno i
održivo smanjenje prekomjernog deficita i da trenutačno nisu potrebne
dodatne mjere u postupku u slučaju prekomjernog deficita za Poljsku[2].
(5)       Vijeće je 21. lipnja
2013. zaključilo da je Poljska poduzela učinkovito djelovanje, no
nastupili su nepovoljni gospodarski događaji s velikim posljedicama na
javne financije te je Vijeće izdalo revidirane preporuke[3]. Stoga je Poljska ispunila
uvjete za produljenje roka za smanjenje pretjeranog deficita opće države
kako je utvrđeno u članku 3. stavku 5. Uredbe (EZ) br. 1467/97.
Vijeće je preporučilo da Poljska treba okončati stanje
prekomjernog deficita do 2014. Poljska treba dosegnuti cilj ukupnog deficita
opće države od 3,6 % BDP-a u 2013. i 3,0 % BDP-a u 2014., što je
u skladu s godišnjim poboljšanjem strukturnog proračunskog salda od
najmanje 0,8 % BDP-a i 1,3 % BDP-a u 2013. odnosno 2014., na temelju
ažurirane Komisijine proljetne prognoze 2013. Poljska treba rigorozno provoditi
već donesene mjere, dopunjujući ih dodatnim mjerama dostatnima za
postizanje smanjenja prekomjernog deficita do 2014. Poljska treba koristiti sve
neočekivane dobitke za smanjenje deficita. Vijeće je utvrdilo rok 1.
listopada 2013. u kojem Poljska treba poduzeti učinkovito djelovanje i
detaljno izvijestiti o strategiji konsolidacije koja je predviđena za
postizanje tih ciljeva u skladu s člankom 3. stavkom 4.a Uredbe (EZ) br.
1467/97.
(6)       Poljska je 2. listopada 2013.
dostavila izvješće o učinkovitom djelovanju. Makroekonomski scenarij
na kojem se temelji izvješće sličan je onom za konvergencijski
program za 2013. Nakon što je zabilježen prosječan realan rast BDP-a od
4 % godišnje u razdoblju od 2001. do 2011., ritam gospodarske aktivnosti
usporio se u 2012. na 1,9 %. Makroekonomskim scenarijem na kojem se
temelji izvješće o učinkovitom djelovanju predviđa se da će
se realni rast BDP-a dodatno usporiti u 2013. na 1,5 % prije nego što se
oporavi u 2014. i 2015. s realnim BDP-om povećanim za 2,5 % odnosno
3,8 %. Prema Komisijinoj jesenskoj prognozi 2013. realni rast BDP-a trebao
bi iznositi 1,3 % u 2013. te se ubrzati na 2,5 % u 2014. i 2,9 %
u 2015. U usporedbi s nadležnim tijelima Poljske, Komisija je manje
optimistična o rastu domaće potražnje tijekom razdoblja prognoze,
posebno privatne potrošnje i privatnih ulaganja.
(7)       Nadležna tijela Poljske
predviđaju deficit opće države od 4,8 % BDP-a u 2013., porast u
odnosu na 3,9 % BDP-a u 2012. To je lošije od 3,5 % BDP-a u
ažuriranom konvergencijskom programu za 2013. i posljedica je znatnog
nedostatka prihoda od 1,2 % BDP-a i odstupanja rashoda od 0;1 %
BDP-a. Nakon toga, Ministarstvo financija Poljske predviđa suficit od
4,5 % BDP-a u 2014. zbog planirane mirovinske reforme, koja posebice za
posljedicu ima jednokratan prijenos sredstava u vrijednosti od 8,5 %
BDP-a. Očekuje se da će saldo opće države u 2015. ponovno
prijeći u deficit od 3 % BDP-a.
(8)       Komisijina prognoza 2013. i
2014. slične su prognozama nadležnih tijela Poljske. Također
predviđa deficit od 4,8 % BDP-a u 2013. Pogoršanje u usporedbi s
3,9 % BDP-a u temeljnom scenariju postupka u slučaju prekomjernog
deficita uglavnom je nastalo zbog manjka prihoda. Predviđa se da će
saldo opće države u 2014. biti u suficitu (+ 4,6 % BDP-a) kao
posljedica planirane mirovinske reforme. Komisija je manje optimistična od
nadležnih tijela Poljske u pogledu 2015. i očekuje deficit opće
države od 3,3 % BDP-a. Razlika od 0,3 postotna boda BDP-a nastala je
uglavnom zbog nižih tekućih prihoda na temelju nižih predviđanja
nominalnog rasta BDP-a kao i većih državnih rashoda za srednju potrošnju.
Ciljevi deficita podliježu rizicima provedbe.
(9)       I nadležna tijela Poljske i
Komisija predviđaju da će bruto dug opće države ostati ispod
praga od 60 % tijekom cijelog razdoblja koje se uzima u obzir. Prema
Komisijinoj jesenskoj prognozi 2013., predviđa se da će omjer duga i
BDP-a pasti s 55,6 % u 2012. na 51 % u 2014., uglavnom kao posljedica
najavljenog prijenosa sredstava mirovinskih fondova od 8,5 % BDP-a, prije
nego što naraste na 52,5 % u 2015.
(10)     S obzirom na to da se prema
Komisijinoj jesenskoj prognozi 2013. predviđa da će deficit opće
države dosegnuti 4,8 % BDP-a, Poljska neće uspjeti dosegnuti cilj ukupnog
deficita od 3.6 % BDP-a koji je preporučilo Vijeće.
Također, godišnji prilagođeni strukturni napor u 2013. (0,3 %
BDP-a) znatno je ispod preporučenog godišnjeg fiskalnog napora (0,8 %
BDP-a). Dubinska, „odozdo prema gore” analiza novih diskrecijskih mjera koje su
dopunjene ocjenom kretanja rashoda[4]
pokazuje ukupan fiskalni napor od 0,2 % BDP-a. To je ispod razine
zahtijevane dodatne mjere od 0,4 % BDP-a na kojima se temelji fiskalni
napor utvrđene u Preporuci Vijeća i potvrđuje da Poljska nije
provela fiskalne napore u 2013. kako joj je preporučilo Vijeće.
(11)     Komisija u 2014. očekuje
suficit opće države u iznosu od 4,6 % BDP-a. Stoga će se cilj
ukupnog deficita ispuniti samo zbog jednokratnog prijenosa sredstava
mirovinskih fondova. Očekivani godišnji prilagođeni strukturni napor
od 1,4 % BDP-a u 2014. je iznad preporučenog godišnjeg fiskalnog
napora od 1,3 % BDP-a.
(12)     Sveukupno, Poljska nije
ispunila fiskalne ciljeve preporučene za 2013., dok se predviđa da
će se ciljevi za 2014. navedeni u preporuci Vijeća od 21. lipnja
2013. ispuniti. Međutim, projekcijom Komisije za 2015. očekuje se da
smanjenje prekomjernog deficita u 2014. neće biti održivo jer će
deficit narasti na 3,3 % BDP-a,
ODLUČILO JE:
Članak 1.
Poljska nije poduzela učinkovito
djelovanje u 2013. kao odgovor na preporuku Vijeća u skladu s člankom
126. stavkom 7. Ugovora od 21. lipnja 2013.
Članak 2.
Ova je odluka upućena Republici Poljskoj.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 209, 2.8.1997., str. 6.
[2]               Komunikacija Komisije Vijeću o ocjeni izvršenja
proračuna u okviru tekućih postupaka u slučaju prekomjernog
deficita nakon Komisijine jesenske prognoze 2011. - COM(2012) 4 završna
verzija, 11.1.2012.
[3]               Preporuka Komisije u cilju okončanja stanja
pretjeranog državnog deficita u Poljskoj, 21. lipnja 2013.
[4]               Ispravljeno za rashode povećanja/smanjenja koji su
izvan kontrole vlade.


title: 2014/724/EU: Preporuka Komisije оd 10. listopada 2014. o obrascu za procjenu utjecaja zaštite podataka za pametne mreže i pametne mjerne sustave

text:
               18.10.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 300/63

         PREPORUKA KOMISIJE
   оd 10. listopada 2014.
   o obrascu za procjenu utjecaja zaštite podataka za pametne mreže i pametne mjerne sustave

      (2014/724/EU)

   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               Pametnim mrežama omogućuje se provedba ključnih energetskih politika. U kontekstu političkog okvira za razdoblje do 2030., smatra se da pametne mreže kao temelj budućeg energetskog sustava s niskom razinom emisija ugljika pospješuju transformaciju energetske infrastrukture kako bi se omogućilo uključivanje većeg udjela obnovljive energije iz varijabilnih izvora, povećala energetska učinkovitost te osigurala opskrba energijom. Pametne mreže predstavljaju priliku za rast konkurentnosti subjekata EU-a koji pružaju tehnološke usluge te platformu za tradicionalna energetska poduzeća i ona koja tek pristupaju tržištu kojom se omogućuje razvoj inovativnih energetskih usluga i proizvoda u mrežnoj infrastrukturi te s njima povezanih informacijskih i komunikacijskih tehnologija, automatizacije doma i uređaja.

               (2)

               Pametni mjerni sustavi predstavljaju važan korak prema pametnim mrežama. Njima se omogućuje aktivno sudjelovanje potrošača na energetskom tržištu, kao i fleksibilnost sustava s pomoću programa odgovora na potražnju i drugih inovativnih usluga. U skladu s Direktivom 2009/72/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (1) i Direktivom 2009/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2), države članice moraju osigurati uvođenje pametnih mjernih sustava kojima se olakšava aktivno sudjelovanje potrošača na tržištima opskrbe električnom energijom i plinom.

               (3)

               Pri uporabi pametnih mjernih sustava i a fortiori svim daljnjim razvojima pametnih mreža i uređaja otvara se mogućnost obrade podataka o pojedinoj osobi, tj. osobnih podataka kako su definirani u članku 2. Direktive 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3).

               (4)

               U Mišljenju 12/2011 (4) Radne skupine za zaštitu pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka osnovane u skladu s člankom 29. Direktive 95/46/EZ navodi se da se pametnim mjernim sustavima i pametnim mrežama otvara mogućnost obrade sve većih količina osobnih podataka te dostupnosti tih podataka širem krugu primatelja nego što je trenutačno slučaj, čime za subjekte čiji se podaci obrađuju nastaju novi rizici koji ranije nisu postojali u energetskom sektoru.

               (5)

               U Mišljenju 04/2013 (5) Radne skupine navodi se da se pametnim mjernim sustavima i pametnim mrežama nagovještava nadolazeći „internet stvari” te da će se potencijalni rizici povezani s prikupljanjem detaljnih podataka o potrošnji u budućnosti vjerojatno povećati ako se ti podaci kombiniraju s onima iz drugih izvora, kao što su podaci o zemljopisnoj lokaciji, praćenje i profiliranje na internetu, sustavi za videonadzor te sustavi za radiofrekvencijsko prepoznavanje (6).

               (6)

               Podizanjem svijesti o obilježjima pametnih mreža i znatnim koristima od njih trebalo bi se omogućiti iskorištavanje svih potencijala te tehnologije te istodobno umanjiti rizike od korištenja njome nauštrb javnog interesa, čime bi ta tehnologija postala prihvatljivija.

               (7)

               Prava i obveze predviđeni Direktivom 95/46/EZ i Direktivom 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7) u potpunosti su primjenjivi na pametne mjerne sustave i pametne mreže pri obradi osobnih podataka.

               (8)

               Paket koji je Komisija donijela za reformiranje Direktive 95/46/EZ uključuje predloženu Uredbu o zaštiti podataka (8), koja bi se, ako bude donesena, primjenjivala na pametne mjerne sustave i pametne mreže pri obradi osobnih podataka.

               (9)

               U Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: „Pametne mreže: od inovacije do uvođenja” (9) od 12. travnja 2011. sigurnost i zaštita podataka istaknute su kao jedan od pet izazova pri uvođenju pametnih mreža te je naveden niz mjera za ubrzanje uvođenja, uključujući načelo zaštite privatnosti pri projektiranju (privacy by design) te procjenu sigurnosti i otpornosti mreža i informacija.

               (10)

               U Digitalnoj agendi za Europu navedene su prikladne mjere, posebno za zaštitu podataka u Uniji, sigurnost mreža i informacija i kibernetičke napade. U „Strategiji Europske unije za kibernetičku sigurnost: otvoren, siguran i zaštićen kibernetički prostor” (10) i Prijedlogu Direktive o mjerama za osiguravanje visoke opće razine sigurnosti mreža i informacija u Uniji koji je Komisija donijela 7. veljače 2013. (11) predložene su pravne mjere i poticaji za promicanje ulaganja, transparentnosti i svijesti potrošača, s ciljem povećanja sigurnosti mrežnog okoliša EU-a. Države članice trebale bi, u suradnji s industrijom, Komisijom i drugim dionicima, poduzeti primjerene mjere za osiguravanje koherentna pristupa sigurnosti i zaštiti osobnih podataka.

               (11)

               U Mišljenju Radne skupine za zaštitu pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka osnovane u skladu s člankom 29. Direktive 95/46/EZ i Mišljenju Europskog nadzornika za zaštitu podataka od 8. lipnja 2012. (12) dane su smjernice za zaštitu osobnih podataka i jamčenje sigurnosti podataka koje su primjenjive na pametne mjerne sustave i pametne mreže pri obradi podataka. U Mišljenju 12/2011 o pametnom mjerenjuRadna skupinapreporučila je da države članice nastave sa svojim planovima provedbe za koje je potrebna procjena utjecaja na privatnost.

               (12)

               Kako bi se iskoristile pogodnosti pametnih mjernih sustava, jedan je od glavnih preduvjeta za uporabu te tehnologije pronalaženje odgovarajućih tehničkih i pravnih rješenja za zaštitu privatnosti osoba i zaštitu osobnih podataka kao temeljnih prava iz članaka 7. i 8. Povelje o temeljnim pravima Europske unije i članka 16. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. U Preporuci Komisije 2012/148/EU (13) navedene su konkretne smjernice za zaštitu podataka i sigurnosne mjere za pametne mjerne sustave te su države članice i dionici pozvani da osiguraju nadzor pametnih mjernih sustava i pametnih mreža te poštovanje temeljnih prava i sloboda osoba.

               (13)

               U Preporuci 2012/148/EU navedeno je i da bi se procjenama utjecaja zaštite podataka trebalo omogućiti prepoznavanje rizika za zaštitu podataka u razvoju pametnih mreža od samog početka, u skladu s načelom zaštite podataka pri projektiranju. Najavljeno je i da će Komisija razviti obrazac za procjenu utjecaja zaštite podataka za pametne mreže i pametne mjerne sustave te da će za taj obrazac zatražiti mišljenje Radne skupine za zaštitu pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka.

               (14)

               U Preporuci 2012/148/EU naznačeno je i da bi obrascem za procjenu utjecaja zaštite podataka trebalo usmjeravati nadzornike podataka u provedbi temeljite procjene utjecaja zaštite podataka, u kojoj bi bile opisane predviđene obrade, procjena rizika za prava i slobode osoba čiji se podaci obrađuju, mjere predviđene za rješavanje rizika, zaštite, sigurnosne mjere te mehanizmi za osiguravanje zaštite osobnih podataka i dokazivanje sukladnosti s Direktivom 95/46/EZ, uzimajući u obzir prava i legitimne interese osoba čiji se podaci obrađuju.

               (15)

               Predloženom Uredbom o zaštiti podataka kojom bi se zamijenila Direktiva 95/46/EZ procjene utjecaja zaštite podataka postale bi u određenim uvjetima obvezne, kao ključan instrument za poboljšanje odgovornosti nadzornika podataka. U tom će smislu obrazac za procjenu utjecaja zaštite podataka za pametne mreže i pametne mjerne sustave, iako sam po sebi nije obvezan, kao sredstvo pri procjeni i donošenju odluka pomagati nadzornicima podataka u sektoru pametnih mreža u ispunjavanju budućih zakonskih obveza prema predloženoj Uredbi o zaštiti podataka.

               (16)

               Svrha je obrasca za provedbu procjena utjecaja zaštite podataka izrađenog na razini Unije osiguravanje koherentnog poštovanja odredaba Direktive 95/46/EZ i Preporuke 2012/148/EU u svim državama članicama te promicanje zajedničke metodologije za nadzornike podataka kojom se jamči primjerena i usklađena obrada osobnih podataka diljem EU-a.

               (17)

               Tim bi se obrascem trebala olakšati primjena načela zaštite podataka pri projektiranju jer bi se nadzornike podataka poticalo da što prije provode procjene utjecaja zaštite podataka kako bi mogli predvidjeti moguće posljedice za prava i slobode osoba čiji se podaci obrađuju te uvesti stroge mjere zaštite. Te bi mjere nadzornici podataka trebali nadzirati i provjeravati tijekom cijelog razdoblja uporabe aplikacije ili sustava.

               (18)

               Izvješćem nastalim na temelju uvođenja obrasca trebalo bi se pridonijeti aktivnostima nacionalnih tijela za zaštitu podataka u pogledu kontrole i nadziranja usklađenosti obrade podataka te pogotovo rizika za zaštitu osobnih podataka.

               (19)

               Obrascem bi se trebalo ne samo olakšati rješavanje novih problema u vezi sa zaštitom, privatnošću i sigurnošću koji se javljaju u području pametnih mreža već i pridonijeti uspješnom odgovaranju na izazove u postupanju s podacima povezane s razvojem maloprodajnog energetskog tržišta. Zapravo će važan dio vrijednosti budućeg maloprodajnog tržišta dolaziti upravo od podataka i šire integracije informacijskih i komunikacijskih tehnologija u energetski sustav. Prikupljanje podataka te organizacija pristupa tim podacima ključni su za stvaranje poslovnih prilika za nove subjekte, posebno agregatore, poduzeća za energetske usluge te informacijsko-komunikacijska poduzeća. Stoga će pitanja zaštite podataka, privatnosti i sigurnosti postajati sve važnija za pružatelje komunalnih usluga. Obrascem će se, osobito u početnoj fazi uvođenja pametnih mjernih sustava, pridonijeti nadzoru pametnih mjernih sustava te poštovanju temeljnih prava i sloboda osoba, tako što će se od samog početka utvrditi rizici za zaštitu podataka u razvoju pametnih mreža.

               (20)

               Nakon što je obrazac, u obliku u kojem su ga sastavili glavni dionici u sektoru pametnih mreža u postupku pod nadzorom Komisije, podnesen Radnoj skupini radi službenog savjetovanja, objavljeno je Mišljenje 04/2013. Nakon što je podnesen revidirani obrazac na temelju Mišljenja 04/2013, Radna skupina objavila je 4. prosinca 2013. Mišljenje 07/2013 (14). Dionici su razmotrili preporuke iz tih dvaju mišljenja.

               (21)

               U Mišljenju 07/2013 Radna skupina preporučila je organiziranje probne faze za uvođenje obrasca, u kojoj bi pojedina tijela za zaštitu podataka mogla razmisliti o pružanju potpore. Tom bi se probnom fazom trebalo pridonijeti osiguravanju da se pri uvođenju pametnih mreža obrascem pruža dovoljna zaštita podataka.

               (22)

               S obzirom na koristi koje bi od obrasca imali industrija, potrošači i nacionalna tijela za zaštitu podataka, države članice trebale bi surađivati s industrijom, dionicima iz civilnog društva i nacionalnim tijelima za zaštitu podataka kako bi potaknuli i poduprli uporabu i uvođenje obrasca za procjenu utjecaja zaštite podataka u ranoj fazi uvođenja pametnih mreža i pametnih mjernih sustava.

               (23)

               Komisija bi trebala pridonijeti provedbi ove Preporuke izravno te neizravno podupiranjem dijaloga i suradnje među dionicima, posebno centralizacijom i širenjem povratnih informacija tijekom probne faze među industrijom i nacionalnim tijelima za zaštitu podataka.

               (24)

               S obzirom na zaključke iz probne faze te nakon revizije Direktive 95/46/EZ, Komisija bi trebala procijeniti potrebu preispitivanja i dorade metodologije koja se promiče obrascem.

               (25)

               Ovom se Preporukom poštuju temeljna prava i načela koja su priznata u Povelji o temeljnim pravima Europske unije. Posebno, ovom se Preporukom nastoji zajamčiti potpuno poštovanje privatnog i obiteljskog života (članak 7. Povelje) te zaštita osobnih podataka (članak 8. Povelje).

               (26)

               Nakon savjetovanja s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka,

         DONIJELA JE OVU PREPORUKU:
   I.   PODRUČJE PRIMJENE

               1.

               Ovom se Preporukom pružaju smjernice državama članicama o mjerama koje je potrebno poduzeti za pozitivno i opsežno širenje, priznavanje i uporabu obrasca za procjenu utjecaja zaštite podataka za pametne mreže i pametne mjerne sustave (dalje u tekstu: „obrazac DPIA”) kako bi se osigurala temeljna prava na zaštitu osobnih podataka i na privatnost pri uvođenju aplikacija i sustava za pametne mreže i pametnih mjernih sustava.
               Obrazac DPIA dostupan je na internetskoj stranici Radne skupine za pametne mreže (http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/smartgrids_en.htm).

         II.   DEFINICIJE

               2.

               Države članice pozivaju se da prime na znanje sljedeće definicije:

                           (a)

                           „pametna mreža” (15) znači napredna energetska mreža kojoj su dodani sustavi za dvosmjernu digitalnu komunikaciju između dobavljača i potrošača, za pametno mjerenje te za praćenje i kontrolu;

                           (b)

                           „pametni mjerni sustav” znači elektronički sustav kojim se može mjeriti potrošnja i proizvodnja energije, pri čemu se dobiva više informacija nego konvencionalnim brojilom, i prenositi i primati podatke nekim oblikom elektroničke komunikacije (16);

                           (c)

                           „procjena utjecaja zaštite podataka” znači sustavan postupak procjene mogućih posljedica rizika koji provodi nadzornik ili osoba koja obrađuje podatke ili osoba koja obrađuje podatke i djeluje u ime nadzornika ako se predviđa da bi obradom mogli nastati rizici za prava i slobode osoba čiji se podaci obrađuju, zbog prirode, opsega ili svrha obrade;

                           (d)

                           „zaštita podataka pri projektiranju” znači da je potrebno, uzimajući u obzir stupanj tehničkog razvoja i troškove provedbe, u vrijeme odabira sredstava za obradu i u vrijeme same obrade podataka provesti odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere i postupke tako da obrada bude sukladna sa zahtjevima Direktive 95/46/EZ te da se pri obradi osigura zaštita prava osobe čiji se podaci obrađuju;

                           (e)

                           „standardna zaštita podataka” znači da je potrebno uvesti mehanizme kojima se osigurava da se standardno obrađuju samo oni osobni podaci koji su nužni za određenu svrhu obrade te posebno da se ne prikupljaju ili zadržavaju duže nego što je nužno za tu svrhu, što se odnosi i na količinu podataka i na razdoblje njihove pohrane;

                           (f)

                           „najbolje dostupne tehnike” znači najučinkovitiji i najnapredniji stupanj razvoja aktivnosti i načina na koji funkcioniraju, što znači da su određene tehnike u praksi prikladne za pružanje temelja za sukladnost s okvirom EU-a za zaštitu podataka; te su tehnike namijenjene sprečavanju ili ublažavanju rizika za privatnost, osobne podatke i sigurnost;

                           (g)

                           Radna skupina iz članka 29. (Radna skupina za zaštitu pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka) osnovana je na temelju Direktive 95/46/EZ.

         III.   PROVEDBA

               3.

               Kako bi se zajamčila zaštita osobnih podataka u cijeloj Uniji, države članice trebale bi poticati nadzornike podataka da primjenjuju obrazac DPIA za pametne mreže i pametne mjerne sustave te ih pritom poticati i da razmotre savjete Radne skupine za zaštitu pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka, posebno one iz njezina Mišljenja 07/2013 (17). Mišljenja Radne skupine dostupna su na internetskoj stranici Radne skupine za pametne mreže (http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/smartgrids_en.htm).

               4.

               Države članice trebale bi surađivati s industrijom, dionicima iz civilnog društva i nacionalnim tijelima za zaštitu podataka kako bi potaknuli i poduprli širenje i uporabu obrasca DPIA u ranoj fazi uvođenja pametnih mreža i pametnih mjernih sustava.

               5.

               Države članice trebale bi poticati nadzornike podataka da kao dodatni element uz procjenu utjecaja zaštite podataka razmotre i najbolje dostupne tehnike koje će države članice u suradnji s industrijom, Komisijom i drugim dionicima utvrditi za svaki zajednički minimalni funkcionalni zahtjev za pametno mjerenje električne energije naveden u točki 42. Preporuke 2012/148/EU.

               6.

               Države članice trebale bi podupirati nadzornike podataka u razvoju i prilagodbi rješenja za zaštitu podataka pri projektiranju i standardnu zaštitu podataka kojima bi se omogućila učinkovita zaštita podataka.

               7.

               Države članice trebale bi osigurati da se nadzornici podataka savjetuju sa svojim nacionalnim tijelima za zaštitu podataka o procjeni utjecaja zaštite podataka prije same obrade.

               8.

               Države članice trebale bi osigurati da nadzornici podataka nakon provođenja procjene utjecaja zaštite podataka i u skladu s obvezama iz Direktive 95/46/EZ poduzmu odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere kako bi osigurali zaštitu podataka te da preispituju procjenu i primjerenost utvrđenih mjera tijekom cijelog razdoblja uporabe aplikacije ili sustava.

         IV.   PROBNA FAZA

               9.

               Države članice trebale bi pomoći da se organizira probna faza (18) s primjenom u stvarnim situacijama, među ostalim i traženjem i poticanjem ispitivača iz industrija pametnih mreža i pametnih mjernih sustava koji bi sudjelovali u toj fazi.

               10.

               Tijekom probne faze države članice trebale bi osigurati da se u svim relevantnim aplikacijama i sustavima primjenjuju obrazac, savjeti Radne skupine za zaštitu pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka (19) i odredbe iz odjeljka III. ove Preporuke kako bi se najbolje zaštitili podaci te osiguralo što je više moguće ulaznih podataka za kasniju reviziju obrasca.

               11.

               Države članice trebale bi poticati i podupirati nacionalna tijela za zaštitu podatka da tijekom cijele probne faze podupiru i usmjeravaju nadzornike podataka (20).

               12.

               Komisija planira izravno pridonijeti provedbi i praćenju probne faze time što će pomoći u ostvarivanju dijaloga i suradnje među dionicima, posebno platformom dionika (21) za organiziranje sastanaka dionika na kojima će prisustvovati ispitivači, predstavnici industrije i civilnog društva, nacionalna tijela za zaštitu podatka i energetski regulatori.

               13.

               Države članice trebale bi poticati ispitivače da izvješćuju o rezultatima probne faze i dijele ih s nacionalnim tijelima za zaštitu podataka i drugim relevantnim dionicima u okviru platforme dionika, na temelju tri kategorije kriterija za ocjenu:

                           (a)

                           učinkovitosti obrasca u procjeni utjecaja pojedinih aplikacija pametnih mreža na zaštitu podataka;

                           (b)

                           korisnosti obrasca u usmjeravanju nadzornika podataka pri provedbi procjene utjecaja s obzirom na konkretne uvjete u kojima radi aplikacija ili sustav; i

                           (c)

                           jednostavnosti obrasca prema mišljenju nadzornika podataka.

                     Pri izvješćivanju o tim kriterijima za ocjenu naglasak bi trebao biti na pružanju informacija koje su važne za primjenu Preporuke Komisije i obrasca u svim odgovarajućim aplikacijama ili sustavima.

               14.

               Komisija namjerava osigurati sastavljanje inventara procjena utjecaja zaštite podataka provedenih u probnoj fazi. Inventar procjena utjecaja zaštite podataka bit će dostupan na internetskoj stranici Radne skupine za pametne mreže tijekom cijele probne faze i redovito će se ažurirati kako bi se brzo i trajno poboljšavala primjena obrasca.

         V.   REVIZIJA

               15.

               U roku od dvije godine nakon objavljivanja ove Preporuke u Službenom listu Europske unije, države članice trebale bi Komisiji dostaviti izvješća o procjeni s bitnim zaključcima iz probne faze.

               16.

               Dvije godine nakon objave ove Preporuke u Službenom listu Europske unije, Komisija namjerava procijeniti je li potrebna revizija obrasca DPIA na temelju izvješćâ država članica o probnoj fazi i prema gore navedenim kriterijima za ocjenu. Komisija će razmotriti organiziranje posebnog događaja za dionike radi razmjene stajališta o toj procjeni prije revizije.

               17.

               Tom bi se revizijom trebalo pridonijeti osiguravanju da se obrascem DPIA osobama pruži bolja zaštita podataka pri uvođenju pametnih mreža te da se njime poštuju odredbe revidirane Direktive 95/46/EZ i Mišljenje 07/2013 Radne skupine.

      Sastavljeno u Bruxellesu 10. listopada 2014.

            Za Komisiju

         Günther OETTINGER

            Član Komisije

      (1)  Direktiva 2009/72/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije i stavljanju izvan snage Direktive 2003/54/EZ (SL L 211, 14.8.2009., str. 55.).

      (2)  Direktiva 2009/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište prirodnog plina i stavljanju izvan snage Direktive 2003/55/EZ (SL L 211, 14.8.2009., str. 94.).

      (3)  Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (SL L 281, 23.11.1995., str. 31.).

      (4)  Radna skupina iz članka 29., Mišljenje 12/2011 o pametnom mjerenju, 00671/11/EN, WP183, 4. travnja 2011.

      (5)  Radna skupina iz članka 29., Mišljenje 04/2013 o obrascu za procjenu utjecaja zaštite podataka za pametne mreže i pametne mjerne sustave („obrazac DPIA”) koji je izradila Stručna skupina 2 Radne skupine za pametne mreže Komisije, 00678/13/EN, WP205, 22. travnja 2013.

      (6)  Ibid. i Preporuka CM/Rec(2010)13 od 23. studenoga 2010. Odbora ministara Vijeća Europe državama članicama o zaštiti pojedinaca u vezi s automatskom obradom osobnih podataka u kontekstu profiliranja.

      (7)  Direktiva 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (SL L 201, 31.7.2002., str. 37.).

      (8)  COM(2012) 11 završna verzija.

      (9)  COM(2011) 202 završna verzija.

      (10)  Zajednička Komunikacija Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: „Strategija Europske unije za kibernetičku sigurnost: otvoren, siguran i zaštićen kibernetički prostor”, 7. veljače 2013., JOIN(2013) 1 završna verzija.

      (11)  COM(2013) 48 završna verzija.

      (12)  Mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka od 8. lipnja 2012. o Preporuci Komisije o pripremama za uvođenje pametnih mjernih sustava: https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2012/12-06-08_Smart_metering_EN.pdf.

      (13)  Preporuka Komisije 2012/148/EU od 9. ožujka 2012. o pripremama za uvođenje pametnih mjernih sustava (SL L 73, 13.3.2012., str. 9.).

      (14)  Radna skupina iz članka 29., Mišljenje 07/2013 o obrascu za procjenu utjecaja zaštite podataka za pametne mreže i pametne mjerne sustave („obrazac DPIA”) koji je izradila Stručna skupina 2 Radne skupine za pametne mreže Komisije, 2064/13/EN, WP209, 4. prosinca 2013.

      (15)  U obrascu DPIA, koji je razvila Radna skupina za pametne mreže, pametne mreže definirane su kao energetske mreže u kojima se mogu na troškovno učinkovit način integrirati obrasci ponašanja svih korisnika povezanih u te mreže kako bi se osigurao ekonomski učinkovit i održiv energetski sustav s niskim gubicima te visokom kvalitetom i sigurnošću opskrbe: http://ec.europa.eu/energy/gas_ electricity/smartgrids/doc/expert_group1.pdf.

      (16)  Pojašnjenje o Direktivi 2009/72/EZ o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije i Direktivi 2009/73/EZ o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište prirodnog plina – Maloprodajna tržišta, str. 7.

      (17)  Vidjeti bilješke 4., 5. i 14.

      (18)  Vidjeti bilješku 14.

      (19)  Vidjeti bilješke 4., 5. i 14.

      (20)  Vidjeti bilješku 14.

      (21)  Platforma dionika bit će Radna skupina za pametne mreže, koju je Europska komisija osnovala 2009. kao platformu za rasprave i savjetovanje Komisije o smjeru javne politike/regulatornih odluka te koordiniranje prvih koraka prema uvođenju pametnih mreža: http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/taskforce_en.htm.


title: Preporuka Komisije od 28. lipnja 2016. o praćenju prisutnosti nikla u hrani za životinje (Tekst značajan za EGP)

text:
               29.6.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 235/1

         PREPORUKA KOMISIJE
   od 28. lipnja 2016.
   o praćenju prisutnosti nikla u hrani za životinje
   (Tekst značajan za EGP)
   (2016/C 235/01)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               Prisutnost nikla (Ni) u hrani za životinje može potjecati iz prirodnih i antropogenih izvora. Osim toga, određena krmiva sadržavaju metalni nikal jer se upotrebljava u njihovoj proizvodnji kao katalizator.

               (2)

               Odbor za kontaminante u prehrambenom lancu („Odbor CONTAM”) Europske agencije za sigurnost hrane („Agencija”) dostavio je znanstveno mišljenje o rizicima za zdravlje životinja, javno zdravlje i okoliš povezanima s prisutnošću nikla u hrani za životinje (1).

               (3)

               Odbor CONTAM zaključio je da je negativan učinak nikla sadržanog u hrani za životinje za goveda, svinje, zečeve, patke, ribe, pse, kokoši, konje, ovce, koze i mačke malo vjerojatan. S obzirom na procjenu rizika za zdravlje ljudi povezanih s prisutnošću nikla u hrani životinjskog podrijetla, Odbor CONTAM zaključio je da bi postojeća razina kronične izloženosti niklu prosječnog stanovništva, uzimajući u obzir samo hranu životinjskog podrijetla, mogla biti zabrinjavajuća u pogledu mladih. U pogledu akutne prehrambene izloženosti Odbor CONTAM zaključio je da su konzumacijom hrane životinjskog podrijetla osobe osjetljive na nikal izložene i riziku razvoja upalnih ekcemskih reakcija kože. Stoga ne bi trebalo podcijeniti doprinos hrane životinjskog podrijetla prehrambenoj izloženosti ljudi niklu, posebno u dobnim skupinama s visokom prehrambenom izloženošću niklu. Međutim, iz dostupnih podataka nije bilo moguće utvrditi stope prijenosa iz hrane za životinje u hranu životinjskog podrijetla.

               (4)

               Uočeno je da podaci o prisutnosti nikla u hrani za životinje koji su korišteni u znanstvenom mišljenju EFSA-e uglavnom potječu iz jedne države članice te stoga nisu nužno reprezentativni za prisutnost nikla u hrani za životinje u EU-u.

               (5)

               Stoga je prije razmatranja uspostave najviših dopuštenih razina nikla u hrani za životinje ili bilo kojih drugih mjera upravljanja rizikom potrebnih kako bi se osigurala visoka razina zaštite zdravlja životinja i ljudi prikladno pratiti prisutnost nikla u hrani za životinje u cijelom EU-u,

         DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

               1.

               Države članice trebale bi, uz aktivno sudjelovanje subjekata u poslovanju s hranom za životinje, provoditi praćenje prisutnosti nikla u hrani za životinje.

               2.

               Kako bi se osigurala reprezentativnost uzoraka u seriji, države članice trebale bi slijediti postupak uzorkovanja utvrđen u Uredbi Komisije (EZ) 152/2009 (2).

               3.

               Države članice trebale bi osigurati da se EFSA-i analitički rezultati dostavljaju redovito, a najkasnije do 31. listopada 2017., u formatu za podnošenja podataka EFSA-e u skladu sa zahtjevima iz Smjernica EFSA-e za standardni opis uzorka (SSD) za hranu i hranu za životinje (3) te njezinim dodatnim posebnim zahtjevima za izvješćivanje.

      Sastavljeno u Bruxellesu 28. lipnja 2016.

            Za Komisiju

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            Član Komisije

      (1)  Odbor CONTAM EFSA-e (Odbor EFSA-e za kontaminante u prehrambenom lancu), 2015. Znanstveno mišljenje o rizicima za zdravlje životinja, javno zdravlje i okoliš povezanima s prisutnošću nikla u hrani za životinje. EFSA Journal 2015.;13(4):4074, 76 str. doi:10.2903/j.efsa.2015.4074 www.efsa.europa.eu/efsajournal.

      (2)  Uredba Komisije (EZ) br. 152/2009 od 27. siječnja 2009. o utvrđivanju metoda uzorkovanja i analize za službenu kontrolu hrane za životinje (SL L 54, 26.2.2009., str. 1.).

      (3)  http://www.efsa.europa.eu/en/datex/datexsubmitdata.htm


				|

		52013PC0653

			Preporuka za ODLUKU VIJEĆA kojom se Komisiji, u ime Europske zajednice za atomsku energiju, odobrava sklapanje Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane /* COM/2013/0653 final - 2013/ () */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Komisija je 15. svibnja 2013. dostavila dva
prijedloga Odluka Vijeća koji se odnose na Sporazum o pridruživanju
između EU-a i Ukrajine. Prvi se odnosio na potpisivanje, u ime Europske
unije, i privremene primjene Sporazuma o pridruživanju između Europske
unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge
strane(COM(2013)289). Drugi se odnosio na sklapanje Sporazuma o
pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s
jedne strane, i Ukrajine, s druge strane (COM(2013)290).
S obzirom na to da je Europska zajednica za
atomsku energiju (EZAE) također je članica Sporazuma o pridruživanju
između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i
Ukrajine, s druge strane, Komisija je izjavila u obrazloženju da će
Vijeću predstaviti posebnu preporuku o odobrenju sklapanja Sporazuma, od
strane Komisije, onih dijelova Sporazuma koji su obuhvaćeni Ugovorom o
osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju (EZAE).
EZAE primjenjuje različiti se postupke za
potpisivanje i sklapanje međunarodnih sporazuma. Posebno, u skladu s
člankom 101. Ugovora o EZAE-u, takve sporazume mora sklopiti Komisija uz
odobrenje Vijeća. Potrebno je stoga usvojiti posebnu Odluku za
potpisivanje i sklapanje sporazuma o pridruživanju od strane EU-a i EZAE-a.
Komisija predlaže da Vijeće odobri
zaključivanje Sporazuma o pridruživanju u ime EZAE-a u skladu s
člankom 101. stavkom 2. Ugovora o osnivanju EZAE-a.
Imajući u vidu
rezultate pregovora koji se spominju u dokumentima COM(2013)289 i COM(2013)290
i pod uvjetom da Ukrajinska tijela vlasti pokažu odlučnost djelovanja i
vidljivi napredak u tri područja utvrđena u zaključcima
Vijeća o Ukrajini od 10. prosinca 2012., Komisija predlaže da Vijeće
odluči da u ime Unije treba potpisati Sporazum o pridruživanju između
Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s
druge strane, te određuje imenovanje osobe(a) koja(koje) je(su) propisno
ovlaštena(e) potpisati u ime Unije.
Nakon odobrenja
Vijeća i odgovarajuće odluke Komisije, Komisija će moći
potpisati i ratificirati Sporazum o pridruživanju u ime EZAE-a.
2.           REZULTATI I PRAVNI ELEMENTI
PRIJEDLOGA
Komisija predlaže da Vijeće odobri, u
skladu s člankom 101. stavkom 2. Ugovora o osnivanju EZAE-a, sklapanje Sporazuma
o pridruživanju između Europske Unije i njezinih država članica, s
jedne strane, i Ukrajine, s druge strane, u pogledu pitanja koja se
odnose na EZAE-a.
Budući da je tekst Sporazuma već
dostavljen Vijeću nakon prijedloga Komisije od 15. svibnja 2013. te kako
bi se olakšao postupak, Sporazum nije priložen ovom prijedlogu, ali ga se može
pronaći u prilogu COM(2013)289.
Pravni
temelj Europske Unije za sklapanje ovog Sporazuma je članak 217. u vezi s
člankom 218. stavkom 6. točkom (a) i drugim podstavkom članka 218.
stavka 8. UFEU-a.
Pravni
temelj EZAE-a za ovaj Sporazum je članak 101. Ugovora o osnivanju Europske
zajednice za atomsku energiju.
Priloženi
prijedlog sačinjava, zajedno s odlukom Komisije o zaključivanju,
pravni instrument za sklapanje Sporazuma o pridruživanju u ime EZAE-a.
Činjenica da je Komisija podnijela
svoj prijedlog kao sporazum između Unije i njezinih država članica i
Ukrajine povezana je s provođenjem ovog sporazuma prema pravilima Ugovora
prije stupanja na snagu Lisabonskog ugovora.
U skladu s člankom 102. Ugovora o
Euratomu, Sporazum ne mora stupiti na snagu za EZAE dok države članice ne
obavijeste Komisiju da se sporazum počeo primjenjivati u skladu s
odredbama njihovih nacionalnih zakona.
Preporuka za
ODLUKU VIJEĆA
kojom se Komisiji, u ime Europske zajednice
za atomsku energiju, odobrava sklapanje Sporazuma o pridruživanju između
Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s
druge strane
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske
zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 101. stavak 2.,
uzimajući u obzir preporuku Komisije,
budući da:
(1)       Vijeće
je 22. siječnja 2007. ovlastilo Komisiju da započne pregovore s
Ukrajinom o sklapanju novog Sporazuma između Europske unije i Ukrajine
koji će zamijenti Sporazum o partnerstvu i suradnji.
(2)       Uzimajući
u obzir bliske povijesne odnose i postupno bliže veze između stranaka, kao
i njihovu želju da ojačaju i prošire odnose na ambiciozan i inovativan
način, pregovori o Sporazumu o pridruživanju uspješno su zaključeni
parafiranjem Sporazuma u 2012.
(3)       Komisija
je 15. svibnja 2013. predložila Vijeću da Sporazum treba potpisati u ime
Europske unije te da ga treba primijeniti na privremenoj osnovi u skladu s
člankom 486. Sporazuma do njegova kasnijeg sklapanja i odobrenja
priloženih deklaracija.
(4)       Potpisivanje
i sklapanje Sporazuma podliježe posebnom postupku u pogledu pitanja
obuhvaćenih Ugovorom o Europskoj uniji i Ugovorom o funkcioniranju
Europske unije.
(5)       Stoga
bi trebalo sklopiti sporazum i u ime Europske zajednice za atomsku energiju u
pogledu pitanja obuhvaćenih Ugovorom o Euratomu.
(6)       U skladu s člankom 102.
Ugovora o Euratomu ovaj Sporazum ne može stupiti na snagu za Europsku zajednicu
za atomsku energiju dok Komisiju ne obavijeste njezine države članice da
se takav sporazum počeo primjenjivati u skladu s odredbama nacionalnih
zakona država članica.
(7)       Sklapanje
Sporazuma od strane Komisije u ime Europske zajednice za atomsku energiju
trebalo bi odobriti;
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
jedini
članak
1.           Ovime se odobrava sklapanje,
od strane Komisije u ime Europske zajednice za atomsku energiju, Sporazuma o
pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s
jedne strane, i Ukrajine, s druge strane.
2.           Tekst Sporazuma priložen je
Odluci Vijeća o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni
Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i njezinih država
članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik