title: Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Cipra za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Cipra za 2020. 2020/C 282/13

text:
               26.8.2020

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 282/82

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 20. srpnja 2020.
      o Nacionalnom programu reformi Cipra za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Cipra za 2020.
      (2020/C 282/13)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2020. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Cipar jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

                  (2)

                  Izvješće za Cipar za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Cipra u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Cipra u ostvarenju njegovih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Cipru postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Konkretno, financijski sektor opterećen je vrlo visokim udjelom neprihodonosnih kredita, a visoke razine privatnog, javnog i vanjskog duga teret su za gospodarstvo u kontekstu umjerenog potencijalnog rasta.

                  (3)

                  Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

                  (4)

                  Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

                  (5)

                  Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju državama članicama može se dopustiti privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

                  (6)

                  Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

                  (7)

                  Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

                  (8)

                  Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Cipar se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

                  (9)

                  Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 u Cipru vjerojatno će biti neravnomjerno raspoređene diljem zemlje zbog različitih uzoraka specijalizacije, posebno u područjima koja se znatno oslanjaju na turizam i općenito na izravno poslovanje s potrošačima. To uključuje rizik od povećanja teritorijalnih nejednakosti unutar Cipra. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

                  (10)

                  Cipar je 7. svibnja 2020. dostavio svoj Nacionalni program reformi za 2020. i svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (11)

                  Cipar je trenutačno obuhvaćen preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu.

                  (12)

                  Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 1,7 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 4,3 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 0,4 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 95,5 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 116,8 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19. Osim toga, proračunske projekcije podliježu rizicima, a to su eksplicitne nepredviđene obveze i potencijalne potrebe za financiranjem javnih bolnica tijekom prvih godina provedbe nacionalnog sustava zdravstvenog osiguranja.

                  (13)

                  Cipar je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorio donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 4,4 % BDP-a. Mjere uključuju jačanje usluga zdravstvene skrbi dodatnim iznosom proračunskih sredstava od najviše 0,5 % BDP-a, subvencioniranje plaća kako bi se zaposlenici zadržali na platnoj listi u slučaju obustave poslovanja (2,7 % BDP-a) i potporu dohotku za mala poduzeća i samozaposlene osobe (0,3 % BDP-a). Osim toga, Cipar je najavio mjere kojima će se doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, uključujući, na primjer, odgodu plaćanja PDV-a u razdoblju od dva mjeseca. Mjere koje je Cipar poduzeo općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

                  (14)

                  Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Cipru saldo opće države iznositi -7 % BDP-a u 2020. te -1,8 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 115,7 % BDP-a u 2020. te da će se u 2021. smanjiti na 105 % BDP-a.

                  (15)

                  Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer Cipar u 2019. nije poštovao pravilo o dugu, a u 2020. planirao je premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na to da je kriterij duga kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 ispunjen, dok kriterij deficita nije ispunjen.

                  (16)

                  Cipar je na izbijanje bolesti COVID-19 reagirao donošenjem niza mjera za ublažavanje gospodarskih učinaka krize. Vlada je 15. ožujka 2020. predložila program financijske potpore za zaštitu javnog zdravlja i osiguranje gospodarskog opstanka poduzeća i poslodavaca. U okviru programa predviđeno je 100 milijuna EUR financijske potpore zdravstvenom sektoru za borbu protiv pandemije, što obuhvaća zapošljavanje dodatnog medicinskog osoblja, sestrinskoga kadra i pomoćnog osoblja te sredstva za opremu i infrastrukturu. Programom se utvrđuje niz mjera za potporu poduzećima povećanjem likvidnosti, npr. programima potpore za poduzeća i samozaposlene osobe i privremenom suspenzijom plaćanja PDV-a za poduzeća. Paket uključuje i namjensku potporu u iznosu od 11 milijuna EUR za oporavak turističkog sektora.

                  (17)

                  Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 pokazala je da ulaganja treba usmjeriti u poboljšanje i modernizaciju javne zdravstvene skrbi, obnovu kapaciteta i provedbu reforme zdravstva. Novi sustav zdravstvene skrbi pruža bolji pristup uslugama primarne skrbi, odgovarajuće smjernice i liječenje na temelju kliničkih protokola. Pruža i univerzalno pravo pristupa cjenovno pristupačnim zdravstvenim uslugama u kontekstu izbijanja bolesti COVID-19. Cipar je donio krizni plan za pandemiju i dodijelio dodatne resurse za sprečavanje i ublažavanje posljedica infekcije i širenja. Cipar u srednjoročnom razdoblju treba usmjeriti ulaganja u povećanje učinkovitosti, pristupačnosti i ukupne otpornosti zdravstvenog sustava. Dodjelom dodatnih sredstava u zdravstveni sustav trebao bi se spriječiti budući manjak medicinskog osoblja, nužne medicinske opreme i infrastrukture. Planirana neometana provedba reforme zdravstvene skrbi ključna je za osiguravanje pristupa zdravstvenoj skrbi i univerzalnom zdravstvenom osiguranju. Digitalna rješenja u zdravstvu i nove aplikacije ubrzali bi uvođenje usluga e-zdravstva i poboljšali konzultacije na daljinu i mehanizme upozoravanja. Od ključne su važnosti politike kojima se poboljšavaju bolnički kapaciteti, radni uvjeti zdravstvenih radnika i osigurava raspoređivanje osobne zaštitne opreme, testiranja, lijekova i medicinskih proizvoda. Integracija dugotrajne skrbi, primarne skrbi i skrbi u zajednici ključna je s obzirom na demografske promjene i potrebu za zaštitom najranjivijih skupina, uključujući osobe s invaliditetom.

                  (18)

                  Nakon kontinuiranih pozitivnih kretanja na tržištu rada posljednjih godina, Cipar će se zbog zdravstvene krize suočiti s problematičnim razinama zaposlenosti. Potrebni su dodatni napori za maksimalno smanjenje socioekonomskog učinka krize. Cipar je već donio izvanredne mjere, uključujući programe skraćenog radnog vremena i proširenje naknada za nezaposlenost na samozaposlene osobe. Bit će važno održati zaposlenost i osigurati provedbu najavljenih mjera, uz blisko savjetovanje sa socijalnim partnerima. Ključno će biti ojačati kapacitete javnih službi za zapošljavanje zapošljavanjem stalnog osoblja, posebno očuvanjem radnih mjesta savjetnika za zapošljavanje zaposlenih na određeno vrijeme, čiji ugovori istječu u drugoj polovici 2020. Time će se izbjeći dodatno opterećenje službi i pružiti učinkovita potpora nedavno nezaposlenim osobama i drugim ugroženim skupinama, kao što su mladi koji ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja te nisu u sustavu obrazovanja odraslih, dugotrajno nezaposlene osobe i osobe s invaliditetom. Potrebno je posvetiti posebnu pozornost potpori prijelazu iz škole na posao i informiranju mladih s obzirom na to da bi se osobe koje su nedavno završile školovanje mogle suočiti s dodatnim poteškoćama pri traženju posla.

                  (19)

                  Kako bi se osigurao brz oporavak gospodarstva u kontekstu izbijanja bolesti COVID-19, potrebno je donijeti odgovarajuće mjere za ublažavanje socijalnih učinaka i potporu dohotku kućanstava. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. očekuje se da će nezaposlenost narasti na 8,6 % u 2020. i smanjiti se na 7,5 % u 2021. Očekuje se znatno smanjenje vanjske potražnje za uslugama jer će turistički sektor vjerojatno biti posebno teško pogođen krizom. Trebalo bi osigurati primjerenu nadoknadu dohotka za sve pogođene radnike i samozaposlene osobe, uključujući one koji imaju problema s pristupom socijalnoj zaštiti. Sustavi socijalne zaštite trebaju zaštititi zaposlene, samozaposlene i nezaposlene osobe. Potrebno je ojačati cjelokupni sustav socijalne zaštite kako bi se spriječilo povećanje siromaštva i nejednakosti, posebno zaštitom najranjivijih skupina, uključujući djecu, neaktivne osobe, neprijavljene radnike i osobe migrantskog podrijetla.

                  (20)

                  Uz sudjelovanje socijalnih partnera, iznimno je važno promicati fleksibilne radne uvjete, posebno rad na daljinu. Kratkoročno će se time pružiti potpora radnicima koji se nepredviđeno moraju skrbiti za djecu i druge uzdržavane osobe, a dugoročno će se olakšati povratak na tržište rada velikog udjela žena koje su trenutačno neaktivne zbog obveza skrbi prema drugima. Budući da su starije osobe i osobe koje boluju od kroničnih bolesti zbog virusa izložene povećanom riziku od teških oboljenja, iznimno je važno ulagati u kvalitetne usluge dugotrajne skrbi kako bi se osiguralo njihovo kontinuirano funkcioniranje i učinkovitost u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju.

                  (21)

                  Potrebno je poboljšati kvalitetu, učinkovitost i relevantnost obrazovanja i osposobljavanja na tržištu rada kako bi se osigurao njegov brz oporavak. Osiguravanje stjecanja odgovarajućih vještina još je važnije u vrijeme kada bi sve više zaposlenih moglo ostati bez posla i trebaju biti spremni za promjenu posla. Ograničenja mobilnosti dodatno su istaknula probleme niske razine digitalnih vještina na Cipru. To se negativno odražava na aktivnosti na internetu, kao što su rad na daljinu, učenje na daljinu i korištenje uslugama e-zdravstva. Temelji kvalitetnog digitalnog obrazovanja i učenja na daljinu su jednak pristup informatičkoj infrastrukturi i internetu, uključujući za učenike u nepovoljnom položaju, te kvalificirani nastavnici. Kako bi se riješio problem slabih ishoda obrazovanja i osposobljavanja te općenito poboljšale vještine, ključno je nastaviti s obrazovnom reformom te ulagati u rješenja za digitalno učenje, učenje kroz rad i osposobljavanje naučnika te u razvoj kompetencija nastavnika i predavača za učinkovito korištenje alata informacijske tehnologije. Ima prostora za rješavanje problema nezadovoljavajućih rezultata u stjecanju osnovnih vještina te povećanje sudjelovanja u obrazovanju odraslih. Programi prekvalifikacija mogli bi se, radi što bržeg uvođenja, najprije odvijati putem interneta, a zatim i uz fizičku prisutnosti, nakon suzbijanja pandemije.

                  (22)

                  Tijekom i nakon krize jesu i bit će potrebna i znatna sredstva za potporu poduzećima. Odgovarajući pristup financiranju i likvidnosti ključan je za nastavak rada i očuvanje radnih mjesta, posebno za mala i srednja poduzeća. Pri osmišljavanju i provedbi tih mjera potrebno je uzeti u obzir otpornost bankarskog sektora. Cipar je proveo poseban program potpore malom poduzetništvu kojim se subvencionira isplata plaća poduzećima s najviše pet zaposlenika. Pritisak će olakšati i suspenzija plaćanja povećanih doprinosa u nacionalni zdravstveni sustav i odgoda plaćanja poreza (npr. PDV-a). Ključne su brza administrativna koordinacija, praktična potpora i učinkovita komunikacija o potpori dostupnoj MSP-ovima, u suradnji sa strukturama za potporu MSP-ovima i poslovnim organizacijama. Ubrzavanje ugovornih plaćanja javnih tijela isto tako može doprinijeti novčanom toku malih i srednjih poduzeća. Novoosnovanim i rastućim poduzećima mogla bi biti potrebna posebna potpora, primjerice vlasnički udjeli javnih institucija i poticaji za fondove poduzetničkog kapitala za povećanje njihovih ulaganja u ta poduzeća. I dalje je važno provesti financijske instrumente pripremljene prije krize (ciparski fond fondova za energiju).

                  (23)

                  Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno mobilizirati veća sredstva na početku provedbe već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim s pomoću relevantnih reformi. Učinkovita zaštita i korištenje prirodnim resursima zemlje od ključne su važnosti za održiv gospodarski oporavak i rast u budućnosti. Kako bi Cipar ostao privlačna turistička destinacija, potrebno je riješiti izazove prelaska na zelenu energiju, učinkovitog gospodarenja otpadom i vodama te zaštite prirode i biološke raznolikosti. Iako su znatna ulaganja već započela, u tim ih područjima treba pojačati. Cipar se suočava s velikim izazovima u ostvarenju svojeg cilja za 2030. u pogledu emisija stakleničkih plinova koje nisu obuhvaćene sustavom EU-a za trgovanje emisijama. Te izazove treba riješiti planiranjem i pravovremenim donošenjem dodatnih mjera u skladu s nacionalnim energetskim i klimatskim planom. Za takve će mjere biti potrebna ulaganja, posebno u područjima kao što su energija iz obnovljivih izvora, energetska učinkovitost i održivi promet, što također može pomoći u stvaranju snažnog poticaja za zelenu tranziciju. Cipar treba poboljšati i svoj sustav gospodarenja otpadom i kružno gospodarstvo. Stopa stvaranja otpada i dalje je znatno iznad prosjeka Unije, dok su stope recikliranja i dalje znatno ispod prosjeka Unije. Vrlo je visoka i stopa odlaganja otpada na odlagališta. Vodoopskrba i odvodnja uglavnom su nedovoljno učinkovite, osobito u urbanim područjima. Suše i nestašica vode iznimno su zabrinjavajuće pojave, a nedonošenje odgovarajućih politika moglo bi utjecati na ruralno gospodarstvo i turizam Cipra. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Cipru pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Cipar za 2020. To bi Cipru omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

                  (24)

                  Ograničenja mobilnosti uvedena zbog bolesti COVID-19 istaknula su važnost moderne digitalne infrastrukture, univerzalnog pristupa internetu i dostupnosti digitalnih usluga. Ulaganja u digitalno gospodarstvo bila bi ključan poticaj produktivnosti i gospodarskom oporavku nakon krize. Cipar postiže loše rezultate u pokazateljima iz Komisijina indeksa digitalnog gospodarstva i društva za 2020. Samo 45 % Ciprana u dobi od 16 do 74 godine ima barem osnovne digitalne vještine te je udio stručnjaka informacijskih i komunikacijskih tehnologija u ukupnoj radnoj snazi i dalje nizak u usporedbi s prosjekom Unije (2,7 % u odnosu na 3,9 %), što ograničava potencijal digitalnog gospodarstva. Niska je razina komunikacije putem interneta između javnih tijela i građana, tj. samo 51 % Ciprana komunicira putem interneta. Razina e-trgovine (tj. MSP-ovi koji prodaju na internetu, promet e-trgovine i prekogranična prodaja na internetu) poboljšava se (31,8 u 2019. u odnosu na 29,4 u 2018.), ali i dalje je ispod prosjeka Unije od 40,1.

                  (25)

                  Cipar može dodatno poboljšati svoj istraživački i inovacijski sustav radi rasta produktivnosti i potrebne digitalne i ekološke tranzicije nakon pandemije. Slab kapacitet poduzeća za integraciju istraživanja i inovacija koči konkurentnost Cipra. Poboljšana suradnja između akademske zajednice i poslovnog sektora i komercijalizacija rezultata istraživanja i dalje su ključna uska grla koje je potrebno hitno riješiti. Međutim, obećavajuće su nedavno donesene mjere kao što je osnivanje novog podministarstva za istraživanje, inovacije i digitalnu politiku te imenovanje novog zamjenika ministra za istraživanja, inovacije i digitalnu politiku te novi ciparski strateški okvir za istraživanje i inovacije za razdoblje 2019. – 2023. (Innovate Cyprus) kojim se utvrđuje viši cilj za istraživanja i inovacije u iznosu od 1,5 % BDP-a do 2023. (porast u odnosu na sadašnjih 0,56 %).

                  (26)

                  Rješavanje problema agresivnog poreznog planiranja ključno je za poboljšanje učinkovitosti i pravednosti poreznih sustava, kako je navedeno u Preporuci o ekonomskoj politici europodručja za 2020. Zbog učinaka prelijevanja koji proizlaze iz strategija agresivnog poreznog planiranja, propise Unije potrebno je dopuniti koordiniranim nacionalnim mjerama. Gospodarski dokazi upućuju na zaključak da se porezna pravila Cipra upotrebljavaju za agresivno porezno planiranje. Cipar poduzima korake za rješavanje tog problema provedbom međunarodnih i europskih inicijativa te poduzimanjem dodatnih nacionalnih mjera. Međutim, obilježja sustava kao što su nepostojanje poreza po odbitku na dividende, kamate i licencije koje poduzeća sa sjedištem u Cipru isplaćuju rezidentima trećih zemalja i pravila o rezidentnosti za potrebe poreza na dobit i dalje omogućavaju agresivno porezno planiranje. Sustav poreznih odbitaka troškova vlasničkog kapitala potrebno je pomno pratiti. Naposljetku, OECD je istaknuo da bi se program naturalizacije ulagača na Cipru na temelju izuzeća i program boravišta na temelju ulaganja potencijalno mogli lako zlorabiti. Cipar je pripremio i podnio na pravnu provjeru nacrte zakona kojima se uvodi porez po odbitku na dividende, kamate i licencije koje se isplaćuju zemljama navedenima u Prilogu I. EU-ovom popisu nekooperativnih jurisdikcija u porezne svrhe. Osim toga Cipar je, uz postojeće upravljanje i kontrolu, pripremio i podnio na pravnu provjeru uvođenje testa rezidentnosti za potrebe poreza na dobit, koji se temelji na osnivanju trgovačkih društava. Bit će potrebno procijeniti učinkovitost tih mjera u borbi protiv agresivnog poreznog planiranja.

                  (27)

                  Učinkovito pravosuđe i dalje je ključan čimbenik privlačnog gospodarstva koje pogoduje ulaganjima i poslovanju te će ono biti temelj procesa oporavka. Ozbiljne neučinkovitosti u pravosudnom sustavu i dalje negativno utječu na izvršavanje ugovora i sprečavaju brzo rješavanje građanskih i trgovačkih predmeta. Najavljene su brojne reforme radi rješavanja najvažnijih problema u pravosudnom sustavu Cipra, posebice zastarjelih propisa o parničnom postupku i digitalizacije sudova, rješavanja velikog broja neriješenih predmeta i nedovoljnog cjeloživotnog osposobljavanja sudaca, no napredak je i dalje spor.

                  (28)

                  Jačanje otpornosti i učinkovitosti javne uprave ključno je za brzu i učinkovitu provedbu mjera oporavka od pandemije bolesti COVID-19 na Cipru. Kako bi se uklonila uska grla koja sprečavaju dosljednu provedbu, ulaganja i pružanje usluga u Cipru, potrebno je poboljšati koordinaciju tijela središnje i lokalne vlasti te riješiti problem rascjepkanosti i neučinkovitosti na lokalnoj razini. Ubrzanje digitalizacije javne uprave ključno je za kontinuitet njezina poslovanja, kao i kontinuiran i učinkovit pristup javnim uslugama za građane i poduzeća.

                  (29)

                  Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

                  (30)

                  Zaštita ukupne stabilnosti bankarskog sustava i upravljanje rizicima za financijsku stabilnost ključni su za prevladavanje krize uzrokovane bolešću COVID-19 i potporu gospodarstvu. Iako se stabilnost bankarskog sektora posljednjih godina znatno poboljšala, pandemija stvara pritisak na banke zbog povećanja kreditnog rizika i pritisaka na profitabilnost i kapitalizaciju. Slabosti i izazovi proizlaze iz prezaduženog privatnog sektora i visoke razine neprihodonosnih kredita, što ograničava opseg kreditne potpore. Ciparski bankarski sektor još uvijek ima drugi najveći omjer neprihodonosnih kredita u europodručju. Stoga je smanjenje neprihodonosnih kredita i dalje prioritet, posebno za rješavanje naslijeđenih neprihodonosnih kredita koji su bili dospjeli prije početka krize uzrokovane bolešću COVID-19. Za postizanje tog cilja ključno je ostvariti napredak u vezi s društvom za upravljanje imovinom u državnom vlasništvu (KEDIPES), među ostalim u pogledu njegova organizacijskog modela i strategije. Programom ESTIA primjereno se nastoji pružiti potpora i zaštita ugroženim dužnicima, ali i dalje je od ključne važnosti taj cilj uskladiti s poboljšanjem kulture plaćanja. U tom pogledu bi jačanje naplate potraživanja i promicanje primjene stečajnog okvira doprinijelo održivom rješavanju problema neprihodonosnih kredita. Osim toga, i dalje je važno smanjiti zaostatke u izdavanju vlasničkih listova strukturnim rješavanjem nedostataka sustava za promet nekretninama (tj. izdavanje i prijenos vlasničkih listova).

                  (31)

                  Kontinuirani napori za jačanje okvira za sprečavanje i kažnjavanje korupcije ključni su za oporavak nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 i učinkovitu, odgovornu i transparentnu dodjelu i raspodjelu sredstava i resursa. Iako se akcijski plan protiv korupcije već provodi, još se čeka donošenje ključnih mjera i propisa, posebno nacrta zakonâ o povećanju transparentnosti u javnom odlučivanju, o osnivanju neovisnog tijela za borbu protiv korupcije, o izvješćivanju o korupciji te o zaštiti zviždača. Odredbe o razdvajanju funkcija i postupcima zapošljavanja Državnog odvjetništva još nisu dovršene.

                  (32)

                  Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Cipar će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

                  (33)

                  Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka pandemije bolesti COVID-19. Cipar bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebao osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro.

                  (34)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Cipra i objavila je u Izvješću za Cipar za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Cipru prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Cipru nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (35)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

                  (36)

                  Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. U preporukama za pojedinu zemlju iz 2020. vodi se računa o potrebi borbe protiv pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanja gospodarskog oporavka kao nužnom prvom koraku kako bi se omogućila prilagodba neravnoteža. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2020. koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 3. i 4.,

            PREPORUČUJE da Cipar u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održalo gospodarstvo i pružila potpora oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Ojačati otpornost i povećati kapacitet zdravstvenog sustava kako bi se osigurale kvalitetne i cjenovno pristupačne usluge, među ostalim rješavanjem pitanja radnih uvjeta zdravstvenih radnika.

                  2.

                  Osigurati primjerenu nadoknadu dohotka i pristup socijalnoj zaštiti za sve. Ojačati javne službe za zapošljavanje, promicati fleksibilne radne uvjete i povećati usklađenost obrazovanja i osposobljavanja s potrebama tržišta rada.

                  3.

                  Osigurati pristup financiranju i likvidnosti, posebno za mala i srednja poduzeća. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, prije svega čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, gospodarenje otpadom i vodama, održivi promet, digitalizaciju, istraživanje i inovacije.

                  4.

                  Pojačati mjere za uklanjanje obilježja poreznog sustava koja mogu olakšati agresivno porezno planiranje fizičkim osobama i multinacionalnim poduzećima. Poboljšati učinkovitost i digitalizaciju pravosudnog sustava i javnog sektora.

         Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

               Za Vijeće

               Predsjednica

            J. KLOECKNER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

         (3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 80.

         (4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

         (5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

         (6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

         (7)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Latvije za 2020. 2020/C 282/14

text:
               26.8.2020

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 282/89

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 20. srpnja 2020.
      o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Latvije za 2020.
      (2020/C 282/14)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je započeo europski semestar 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) također donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Latvija nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

                  (2)

                  Izvješće za Latviju za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Latvije u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Latvije u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

                  (3)

                  Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

                  (4)

                  Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

                  (5)

                  Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

                  (6)

                  Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

                  (7)

                  Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

                  (8)

                  Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Latvija se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

                  (9)

                  Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u sektorima i regijama. To uključuje rizik od povećanja nejednakosti u Latviji. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

                  (10)

                  Latvija je 30. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020. i svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (11)

                  Latvija je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (12)

                  Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo s deficita od 0,2 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na 9,4 % BDP-a u 2020. Ne bude li promjene u politikama, predviđa se smanjenje deficita na 5,0 % BDP-a u 2021. te na 2,7 % BDP-a do 2023. Prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 36,9 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na oko 53 % u 2022. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

                  (13)

                  Latvija je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 3,0 % BDP-a. Mjere uključuju mogućnost odgode poreznih obveza do tri godine, prošireno pokriće bolovanja koje plaća država, potporu posebnim sektorima i dodatne rashode za zdravstvo. Osim toga, Latvija je donijela mjere potpore likvidnosti poduzeća u obliku jamstava i kredita u iznosu od 3,2 % BDP-a. Mjere koje je Latvija poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Potpuna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

                  (14)

                  Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Latviji saldo opće države iznositi -7,3 % BDP-a u 2020. te -4,5 % BDP-a u 2021. To odražava relativno sličan učinak poticajnih mjera kao u Programu stabilnosti za 2020., ali predviđa se da će pad zaposlenosti biti niži te se pretpostavlja da će i automatski stabilizatori na strani rashoda biti niži. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. i 2021. ostati ispod 60 %.

                  (15)

                  Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Latvija u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

                  (16)

                  Latvija je 13. ožujka 2020. proglasila izvanredno stanje i produljila ga do 9. lipnja 2020. Vlada je ograničila kretanje osoba preko latvijskih granica zračnim, željezničkim i morskim putem, zatvorila škole i sveučilišta te osigurala učenje na daljinu, zabranila sva javna događanja, uvela mjere ograničavanja socijalnih kontakata, ograničila rad trgovina vikendom i potaknula korištenje digitalnih javnih usluga. S obzirom na poboljšanu epidemiološku situaciju, vlasti su od 12. svibnja 2020. popustile nacionalna ograničenja i odlučile od 15. svibnja 2020. ponovno otvoriti granice s Litvom i Estonijom. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. očekuje se porast nezaposlenosti na 8,6 % u 2020. i blagi oporavak na 8,3 % u 2021. Predviđa se pad gospodarstva za 7 % u 2020., pri čemu će ulaganja i izvoz biti najteže pogođeni zbog smanjenja inozemne potražnje i rastuće nesigurnosti. Očekuje se smanjenje zaposlenosti za 2,5 %, uzimajući u obzir činjenicu da će negativni učinak na zaposlenost biti znatno ublažen programom potpore privremeno nezaposlenim radnicima koji subvencionira država i subvencijama za plaće u sektorima usmjerenima na izvoz. Latvija je na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 odgovorila sveobuhvatnim paketom fiskalnih i gospodarskih mjera. Mjere latvijskih tijela usmjerene su na tri područja: (1) potpora radnicima, (2) potpora poduzećima i (3) potpora najteže pogođenim gospodarskim sektorima. Mjere politike tržišta rada usmjerene na očuvanje radnih mjesta i jačanje socijalne sigurnosne mreže uključuju, među ostalim, subvencije za plaće u iznosu do 75 % bruto plaće radnika, plaćeno bolovanje radnicima oboljelima od bolesti COVID-19 ili radnicima u karanteni te produljenje isplate naknada za nezaposlenost. Potporom poduzećima koja su suočena s privremenim teškoćama želi se osigurati dodatna likvidnost održivim poduzećima i brzo potaknuti opskrba najvažnijim proizvodima i uslugama.

                  (17)

                  Zbog pandemije bolesti COVID-19 morale su se uvesti dosad nezabilježene mjere radi ograničavanja širenja bolesti i njezinih posljedica. Pandemija je dodatno istaknula strukturne nedostatke latvijskog zdravstvenog sustava, koji su izravno povezani s ograničenim financijskim i ljudskim resursima i reformama koje napreduju vrlo sporo. Na pristup kvalitetnoj i cjenovno pristupačnoj zdravstvenoj zaštiti te na učinkovitost zdravstvenog sustava utječe niska razina javnog financiranja. Zato je razina samoprijavljenih nezadovoljenih potreba za zdravstvenom skrbi visoka, neposredna su plaćanja znatna, osobito u ranjivim skupinama, a pristup skrbi je neujednačen. Nezdrave navike još su jedan važan uzrok loših zdravstvenih ishoda. Osim toga, manjak radne snage u zdravstvu složen je problem i otežava pružanje zdravstvenih usluga. Kako bi se potaknula djelotvornost i kvaliteta zdravstvene zaštite, ključno je ubrzati tekuće reforme koje su još u ranoj fazi, što uključuje učinkovite mjere prevencije, jaču primarnu zaštitu, racionalizaciju bolničkog sektora i ciljano upravljanje kvalitetom. Opseg učinka tih reformi i mogućnosti za poboljšanje zdravstvenih ishoda znatno ovise i o iznosu javnog financiranja zdravstva. Radi upravljanja sličnim krizama u budućnosti, važno je osigurati ulaganja u djelotvorne i adekvatno financirane mjere zaštite javnog zdravlja za sprečavanje, ograničavanje i ublažavanje širenja zaraznih bolesti te upravljanje njihovim posljedicama na uspješnost zdravstvenog sustava. Ulaganja bi se mogla usmjeriti na potrebnu opremu, stabilne usluge e-zdravlja, objekte i ljudske resurse za zdravstvenu zaštitu te kapacitete za pružanje svih očekivanih redovitih zdravstvenih usluga uz skrb za pacijente oboljele od bolesti COVID-19.

                  (18)

                  Latvija je poduzela mjere za produljenje potpore dohotku radnika i sprečavanje otpuštanja tijekom izvanrednog stanja. Međutim, potpora je opsegom i primjerenošću ograničena, uglavnom zbog toga što ovisi o plaćanjima doprinosa za socijalno osiguranje i restriktivnim kriterijima prihvatljivosti. Program također ne dopušta djelomičan prekid rada. Postupniji prijelaz s potpore dohotku na dohodak od rada omogućio bi veću fleksibilnost tržišta rada tijekom razdoblja prekida rada i gospodarskog oporavka. Potrebni su kontinuirani napori za poboljšanje primjerenosti, trajanja i obuhvata socijalne sigurnosne mreže za sve. Međutim, ti su napori ograničeni niskim udjelom poreznih prihoda u BDP-u. Unatoč neznatnom poboljšanju, primjerenost zajamčenog minimalnog dohotka, minimalnih mirovina i potpore dohotku za osobe s invaliditetom i dalje je niska. Latvija je za najranjivije osobe uvela pomoć za nezaposlene, no ipak su nezaposleni izloženi visokom riziku od siromaštva, posebno kada je nezaposlenost dugotrajna. Postoji problem pristupa socijalnoj zaštiti, među ostalim osiguranju za slučaj nezaposlenosti, za samozaposlene osobe i radnike s nestandardnim ugovorima i moglo bi ga se riješiti. Iako se udio neprijavljenog rada i isplate plaća na ruke smanjuje, to su i dalje raširene pojave, što otežava socijalnu zaštitu radnika i povećava profesionalne rizike. Ranjive skupine vjerojatno će imati najviše poteškoća pri ponovnom pronalaženju posla. Zapošljavanje, obrazovanje, zdravstvo, socijalna skrb i pružanje socijalnih usluga još nisu dovoljno povezani. Udio osoba koje žive u vrlo skromnim stambenim uvjetima i prenapučenim kućanstvima među najvišima je u Uniji, a socijalnih stanova je malo.

                  (19)

                  Potpora malim i srednjim poduzećima za brzi razvoj kapaciteta za fleksibilan rad i rad na daljinu mogla bi znatno doprinijeti ublažavanju posljedica krize. Mali broj osoba prijavljenih u javnim službama za zapošljavanje i niska razina uključenosti nezaposlenih u aktivne mjere tržišta rada posebno su zabrinjavajući. Provedba i sastav aktivnih mjera tržišta rada moraju se pojačati i prilagoditi radi skraćenja trajanja nezaposlenosti i lakšeg povratka na posao. Stjecanje odgovarajućih vještina još je i važnije za poboljšanje otpornosti radne snage u vrijeme gospodarskog pada. Mjere za učinkovito i lako dostupno obrazovanje odraslih, prekvalifikaciju i usavršavanje, u kombinaciji sa socijalnim uslugama i potporom mobilnosti, mogle bi većem broju ljudi omogućiti stjecanje vještina potrebnih na tržištu rada. Potrebno je poboljšati i digitalne vještine jer samo 43 % Latvijaca ima osnovne ili nešto naprednije digitalne vještine. Pandemija bolesti COVID-19 naglasila je i potrebu za unapređenjem kvalitetnog digitalnog obrazovanja i osposobljavanja kako bi se svim učenicima osigurao jednak pristup. Jačanje kapaciteta socijalnih partnera važno je i za njihovo smisleno i pravovremeno uključivanje u odgovor na krizu te oporavak nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19.

                  (20)

                  Nacionalna razvojna institucija Altum brzo je uvela i pokrenula izdašan program potpore likvidnosti. Doprinio je reprogramiranju otplate kredita poduzeća i omogućio potporu likvidnosti odobravanjem novih kredita. Istodobno se restrukturiranje bankovnih kredita uglavnom odvija bez državnih jamstava. Međutim, uvjeti za dobivanje državnih jamstava relativno su strogi. Zbog toga postoji rizik da manja poduzeća u slabijem financijskom položaju ili koja kasne s plaćanjem poreza neće primiti potporu. Restorani i hoteli, koji su među najteže pogođenima u ovoj krizi, teško dolaze do likvidnosti zbog neodgovarajućih instrumenata osiguranja i svojeg financijskog položaja. Važno je istodobno održati otpornost bankarskog sektora.

                  (21)

                  Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. U politikama za potporu digitalnoj transformaciji i zelenoj tranziciji treba uzeti u obzir znatne regionalne razlike. Većina urbanih područja u Latviji ima izvrsnu digitalnu infrastrukturu, no pokrivenost fiksnom širokopojasnom mrežom u ruralnim područjima, posebno u najudaljenijim dijelovima mreže, niska je. Kontinuirani i pojačani napori za uvođenje širokopojasnog vrlo brzog interneta doprinijet će dodatnom poboljšanju digitalne infrastrukture. Za svladavanje izazova prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo potrebna su ulaganja u diversificirano, modernizirano i konkurentnije gospodarstvo, među ostalim većim ulaganjima u istraživanje, inovacije i ljudski kapital, te smanjenje socioekonomskih troškova tranzicije. Održivost okoliša u Latviji temelji se na napretku prema poboljšanoj energetskoj učinkovitosti, provedbi latvijskog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, posebno, među ostalim, u području prometa i građevinarstva, te uključivanju aspekata održivosti okoliša u druge gospodarske sektore, osobito poljoprivredu i šumarstvo. Poboljšanjem intermodalne prometne infrastrukture u Rigi i okolici omogućila bi se mobilnost radne snage i smanjila sve veća potrošnja energije za osobne automobile. Osim toga, projekt Rail Baltica i projekti za međupovezanost energetskih mreža ključni su investicijski prioriteti Latvije usmjereni na poboljšanje njezine sigurnosti i integracije u unutarnje tržište. Daljnjim ulaganjima u obnovljive izvore energije, posebno energiju vjetra, i promicanjem prelaska na kružno gospodarstvo sa znatno višim stopama recikliranja moguće je poboljšati i okolišne i gospodarske rezultate te doprinijeti postizanju ciljeva ublažavanja posljedica klimatskih promjena. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Latviji pomoći da odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Latviju za 2020. To bi Latviji omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

                  (22)

                  Latvija je znatno smanjila priljev rizičnog novca kroz svoje banke i reformirala je sustav za sprečavanje pranja novca. Konkretno, zabranila je servisiranje nerezidentnih fiktivnih poduzeća i donijela izmjene niza zakona. Ojačan je kapacitet i sposobnost ključnih nadzornih i financijsko-obavještajnih institucija te institucija kaznenog progona. Iako je nadzor financijskih institucija znatno postrožen, mogao bi biti bolje usmjeren i postati učinkovitiji kad bi se poboljšala procjena rizika. Osim toga, iako su kapaciteti i suradnja među tijelima kaznenog progona poboljšani, njihovi kapaciteti za istragu i kazneni progon slučajeva pranja novca mogli bi se dodatno povećati.

                  (23)

                  Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

                  (24)

                  Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Latvija će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

                  (25)

                  Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnih gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Latvija bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro.

                  (26)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Latvije i objavila je u izvješću za Latviju za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Latviji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Latviji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (27)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

            PREPORUČUJE da Latvija u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održalo gospodarstvo i pružila potpora oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Ojačati otpornost i dostupnost zdravstvenog sustava, među ostalim dodatnim ljudskim i financijskim resursima.

                  2.

                  Osigurati odgovarajuću potporu dohotku za skupine koje su najviše pogođene krizom i ojačati socijalnu sigurnosnu mrežu. Ublažiti posljedice krize na zapošljavanje, među ostalim fleksibilnim radnim uvjetima, aktivnim mjerama tržišta rada i stjecanjem vještina.

                  3.

                  Poduzećima, posebno malim i srednjim, osigurati pristup potpori likvidnosti. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u istraživanja i inovacije, čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, održivi promet i digitalne infrastrukture.

                  4.

                  Nastaviti s napretkom u provedbi okvira za sprečavanje pranja novca.

         Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

               Za Vijeće

               Predsjednica

            J. KLOECKNER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.)

         (3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 86.

         (4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

         (5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

         (6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

         (7)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Litve za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Litve za 2020. 2020/C 282/15

text:
               26.8.2020

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 282/95

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 20. srpnja 2020.
      o Nacionalnom programu reformi Litve za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Litve za 2020.
      (2020/C 282/15)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu nije utvrđeno da je Litva jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

                  (2)

                  Izvješće za Litvu za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Litve u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Litve u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

                  (3)

                  Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

                  (4)

                  Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

                  (5)

                  Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

                  (6)

                  Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

                  (7)

                  Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

                  (8)

                  Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i racionalizirani postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Litva se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

                  (9)

                  Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u sektorima i regijama Litve. To uključuje rizik povećanja nejednakosti unutar Litve. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

                  (10)

                  Litva je 15. svibnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 30. travnja 2020. svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (11)

                  Litva je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (12)

                  Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 0,3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 11,4 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 3,9 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će nakon povećanja na 36,3 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 50,6 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

                  (13)

                  Litva je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 6,8 % BDP-a. Mjere uključuju odgodu plaćanja poreza, dodatna sredstva za kupnju medicinskih potrepština, subvencije za očuvanje radnih mjesta te naknade za samozaposlene i zaposlene osobe na koje utječe kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19. S obzirom na to da Komisijina analiza strukture i provedbe nekih mjera upućuje na njihovu relativno slabu potencijalnu primjenu, Komisija je pretpostavila manji učinak vladinih mjera na javne financije. Osim toga, Litva je najavila diskrecijske mjere koje će pridonijeti odgovoru na krizu, uključujući pružanjem potpore likvidnosti poduzeća, bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 3,8 % BDP-a. Te mjere uključuju kreditna jamstva (2,9 % BDP-a). Općenito gledajući, mjere koje je Litva poduzela u skladu su sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

                  (14)

                  Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Litvi saldo opće države iznositi -6,9 % BDP-a u 2020. te -2,7 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. i 2021. ostati ispod 60 %.

                  (15)

                  Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Litva u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

                  (16)

                  Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će se BDP Litve smanjiti za oko 8 %, nakon čega bi u 2021. trebao uslijediti brzi oporavak od 7,5 %. Kako bi odgovorila na pandemiju bolesti COVID-19 i ublažila gospodarski pad, Litva je 16. ožujka donijela „Plan za poticaj gospodarstva i ublažavanje posljedica prijenosa bolesti COVID-19”. Vrijednost plana iznosi 2,5 milijarde EUR ili 6,3 % BDP-a Litve i uključuje do 500 milijuna EUR ili 1,3 % BDP-a za potrebne resurse za zdravstveni sustav. Dodatnih 500 milijuna EUR dodijeljeno je za očuvanje radnih mjesta i dohotka. Kapacitet državnih jamstvenih fondova povećan je za 500 milijuna EUR, a dodatna državna jamstva u iznosu do 500 milijuna EUR odobrena su za poticaj gospodarstvu. Komisija je u travnju je odobrila više litavskih programa potpore gospodarstvu Litve u kontekstu pandemije bolesti COVID-19. Ti su programi namijenjeni za pomoć poduzećima kako bi za vrijeme i nakon pandemije mogla pokriti hitne potrebe za obrtnim kapitalom te nastaviti svoje poslovanje. Osim toga, Banka Litve ublažila je neke kapitalne zahtjeve za komercijalne banke kako bi se povećalo kreditiranje realnog gospodarstva.

                  (17)

                  Litva po zdravstvenim ishodima stalno zaostaje za ishodima u drugim državama članicama, djelomično zbog suboptimalne učinkovitosti zdravstvenog sustava koji trpi zbog nedovoljnog financiranja. Zbog trenutačne pandemije sustav je izložen dodatnom pritisku i naglašeni su dodatni strukturni problemi koji uključuju spor napredak u poboljšanju kvalitete usluga, nedovoljno ulaganje u primarnu zdravstvenu skrb i izostanak napretka u prilagodbi bolničke mreže radi njezine veće učinkovitosti i prilagodbe. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je i nejednakosti u zdravstvu zbog manjka radne snage i geografske neusklađenosti usluga i potreba. Litva treba mobilizirati resurse potrebne za odgovor na aktualnu krizu i u budućnosti poboljšati otpornost svojih zdravstvenih sustava. Poduzimaju se hitne mjere za jačanje kapaciteta u smislu zdravstvenih radnika, ključnih medicinskih potrepština i opreme radi spašavanja života tijekom pandemije, no da bi se povećala otpornost, održivost, optimalna učinkovitost i pripravnost sustava na nove udare potrebna su veća i dugoročnija ulaganja. Za to će biti potrebno dodijeliti dovoljno sredstava za poboljšanje dostupnosti, učinkovitosti i kvalitete zdravstvenog sustava kako bi mogao bolje odgovoriti na izazove rastućeg broja slučajeva kroničnih stanja, starenja i trajnih zdravstvenih nejednakosti. Pri tom će primarna zaštita i razvoj usluga e-zdravstva biti iznimno važni. Litva bi trebala poduzeti sve što je potrebno da se očuvaju nedavno postignuta poboljšanja cjenovne pristupačnosti zdravstvene skrbi. Naposljetku, buduća otpornost zahtijevat će i poboljšanje kapaciteta sustava za promjenu nezdravog načina života građana (jedan od važnih čimbenika slabih zdravstvenih ishoda u Litvi) te veće napore kako bi se sektor dugotrajne skrbi pripremio za starenje stanovništva.

                  (18)

                  Prije pandemije bolesti COVID-19 sudjelovanje na tržištu rada bilo je veliko, a nezaposlenost niska, no kriza je dovela do novih izazova. Uz pomoć Unijinih financijskih sredstava Litva je radi ublažavanja posljedica pandemije na zaposlenost uvela program skraćenog radnog vremena i niz drugih mjera za ublažavanje negativnih učinaka na poduzeća i samozaposlene osobe. Prije krize smanjivala se pokrivenost mjerama aktivne politike tržišta rada, a sudjelovanje u obrazovanju odraslih i dalje je bilo nisko. Međutim, bit će potrebna veća pokrivenost i dostatna financijska sredstva za mjere aktivne politike tržišta rada i druge mjere za prekvalifikaciju i usavršavanje radne snage kako bi se nezaposlenim osobama pomoglo da se što prije vrate na tržište rada te se na održiv način pružila učinkovita potpora nakon faze oporavka. Jačanje kapaciteta socijalnih partnera važno je za njihovo smisleno i pravodobno sudjelovanje u osmišljavanju izlaska i procesa oporavka.

                  (19)

                  Iako su prije krize poduzete mjere za ublažavanje rizika siromaštva i socijalne isključenosti, primjerice povećanjem univerzalnih naknada za djecu i mirovina, siromaštvo i dohodovna nejednakost i dalje su među najvišima u Uniji. Litva ima relativno niske javne rashode za socijalnu zaštitu, a slab učinak socijalnih transfera na smanjenje siromaštva ocijenjen je kao kritičan u pregledu socijalnih pokazatelja kojima se podupire europski stup socijalnih prava. Slaba progresivnost i kapacitet sustava za preraspodjelu poreza i olakšica ograničavaju mogućnosti zemlje za financiranje javnih dobara i usluga te smanjenje siromaštva i dohodovne nejednakosti. Negativne posljedice pandemije bolesti COVID-19 na zaposlenost i dohodak kućanstava vjerojatno će dodatno pogoršati te probleme u srednjoročnom razdoblju. Moguće je da će biti potrebno poduzeti privremene mjere, npr. reviziju pravila o uvjetima, iznosima i trajanju određenih naknada, kako bi se spriječilo pogoršanje stanja osoba najviše pogođenih pandemijom. Socijalnu sigurnosnu mrežu trebalo bi proširiti kako bi se pružila potpora svim skupinama, uključujući samozaposlene osobe, radnike s netipičnim ugovorima o radu i najranjivije osobe. Potrebno je ojačati osiguravanje osnovnih socijalnih usluga i socijalnog stanovanja radi potpore onima kojima je to najpotrebnije.

                  (20)

                  Potpora za likvidnost poduzećima putem zajmova i jamstava javnog sektora, s naglaskom na mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), od iznimne je važnosti, ali je posrednici moraju učinkovito i brzo provesti, a pri utvrđivanju uvjeta kreditiranja moraju uzeti u obzir kriznu situaciju. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Dopuštanjem odgode plaćanja poreza i socijalnih doprinosa te ubrzanjem ugovornih plaćanja javnih tijela može se također doprinijeti poboljšanju novčanog toka MSP-ova. Novoosnovanim i rastućim poduzećima mogla bi biti potrebna posebna potpora, primjerice u obliku vlasničkih udjela javnih institucija i poticaja za fondove rizičnoga kapitala, kako bi povećala ulaganja u ta poduzeća. Trebalo bi nastaviti ulagati napore u smanjenje nepotrebnih regulatornih i administrativnih opterećenja kako bi se građanima i poduzećima ponudile učinkovite digitalne javne usluge.

                  (21)

                  Litva bi trebala osigurati da njezine mjere poticaja gospodarskog oporavka budu usmjerene na budućnost i da se njima olakšaju digitalna i zelena tranzicija, pri čemu treba riješiti brojne izazove. Primjerice, digitalne su vještine ispod prosjeka Unije, a MSP-ovi izvješćuju o znatnim poteškoćama pri popunjavanju radnih mjesta u području IKT-a. Iako je uvođenje svjetlovodne mreže iznad prosjeka Unije i u urbanim i ruralnim područjima, pokrivenost fiksnom širokopojasnom mrežom i korištenje njome vrlo su niski te su još uvijek prisutne velike razlike između gradova i ruralnih područja.

                  (22)

                  Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Kad je riječ o zelenoj tranziciji, ukupne emisije stakleničkih plinova u Litvi uglavnom su nepromijenjene od 2010. Produktivnost resursa u Litvi jedna je od najnižih u Uniji, a kružna upotreba (sekundarnih) sirovina znatno je ispod prosjeka Unije. U skladu s nacionalnim energetskim i klimatskim planom Litve poboljšanje energetske učinkovitosti zgrada zahvaljujući energetski učinkovitim rješenjima i obnovljivim izvorima energije, modernizacija sustava grijanja i poboljšanje održivosti prometnog sektora znatno bi pridonijeli dekarbonizaciji gospodarstva. Ciljanim javnim i privatnim ulaganjima usmjerenima na rješavanje tih i drugih pitanja koja znatno utječu na okoliš i zdravlje moglo bi se promicati rast i otpornost te doprinijeti održivom oporavku od krize. Već planirana ulaganja omogućuju da se brzo utvrde projekti kojima bi se mogla dati prednost te koji bi mogli doprinijeti gospodarskom oporavku, npr. u području obnove zgrada i energije iz obnovljivih izvora. Pripreme za srednjoročne mjere oporavka mogu se temeljiti na nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica, popisu projekata od zajedničkog interesa i planovima za razvoj infrastrukture. Osim toga, projekt Rail Baltica i projekti za interkonekciju energetskog tržišta ključni su investicijski prioriteti Litve usmjereni na poboljšanje njezine sigurnosti i integracije u unutarnje tržište Unije. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Litvi pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito na područjima iz Priloga D izvješću za Litvu za 2020. To bi Litvi omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

                  (23)

                  Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

                  (24)

                  Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Litva će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

                  (25)

                  Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka pandemije bolesti COVID-19. Litva bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje za 2020. i s politikama drugih država članica čija je valuta euro.

                  (26)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Lite i objavila je u izvješću za Litvu za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Litvi prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Litvi nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (27)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

            PREPORUČUJE da Litva u 2020. i 2021. poduzme djelovanje kojemu je cilj:

                  1.

                  Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Povećati otpornost zdravstvenog sustava, među ostalim mobilizacijom odgovarajućih financijskih sredstava i rješavanjem problema manjka radne snage i ključnih medicinskih proizvoda. Poboljšati pristup i kvalitetu zdravstvenih usluga.

                  2.

                  Ublažiti posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19 na zapošljavanje. Povećati financiranje i opseg mjera aktivnih politika tržišta rada i promicati stjecanje vještina. Osigurati pokrivenost i primjerenost socijalne sigurnosne mreže i poboljšati učinkovitost sustava poreznih olakšica u svrhu zaštite od siromaštva.

                  3.

                  Osigurati potporu likvidnosti za poduzeća, osobito mala i srednja poduzeća i sektore usmjerene na izvoz. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito na pokrivenost širokopojasnom mrežom vrlo visokog kapaciteta i njezino uvođenje, čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije te održivi promet. Promicati tehnološke inovacije u malim i srednjim poduzećima.

         Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

               Za Vijeće

               Predsjednica

            J. KLOECKNER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

         (3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 91.

         (4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

         (5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

         (6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

         (7)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.