               4.10.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 356/130

      P8_TA(2017)0440
      Istočno partnerstvo: sastanak na vrhu u studenom 2017.
      Preporuka Europskog parlamenta od 15. studenoga 2017. Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje o Istočnom partnerstvu uoči sastanka na vrhu u studenome 2017. (2017/2130(INI))
      (2018/C 356/18)

         Europski parlament,

                  —

                  uzimajući u obzir članke 2., 3. i 8. te glavu V., osobito članke 21., 22, 36. i 37. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), kao i dio peti Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

                  —

                  uzimajući u obzir uspostavu Istočnog partnerstva u Pragu 7. svibnja 2009. kao zajedničkog pothvata EU-a i njegovih istočnih partnera Armenije, Azerbajdžana, Bjelarusa, Gruzije, Moldove i Ukrajine,

                  —

                  uzimajući u obzir zajedničke izjave sa sastanaka na vrhu Istočnog partnerstva održanih u Varšavi 2011., Vilniusu 2013. i Rigi 2015.,

                  —

                  uzimajući u obzir deklaraciju koju su 25. ožujka 2017. u Rimu donijeli čelnici 27 država članica te Europsko vijeće, Europski parlament i Europska komisija,

                  —

                  uzimajući u obzir preporuke i aktivnosti Parlamentarne skupštine Euronesta, Foruma za civilno društvo Istočnog partnerstva i Odbora regija te Konferencije lokalnih i regionalnih vlasti za Istočno partnerstvo (CORLEAP),

                  —

                  uzimajući u obzir komunikacije Europske komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) o europskoj politici susjedstva, a osobito izvješće iz 2017. o provedbi revizije europske politike susjedstva (JOIN(2017)0018) i revidirani radni dokument iz 2017. naslovljen „Istočno partnerstvo – 20 ciljeva za 2020.: usmjeravanje na ključne prioritete i konkretne rezultate” (SWD(2017)0300), kao i komunikaciju iz 2016. naslovljenu „Globalna strategija Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku”,

                  —

                  uzimajući u obzir zaključke sa sastanka Vijeća za vanjske poslove o europskoj politici susjedstva i Istočnom partnerstvu,

                  —

                  uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 5. srpnja 2017. o 72. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (1), svoje rezolucije, osobito od 15. lipnja 2017. o slučaju azerbajdžanskog novinara Afgana Muhtarlija i stanju medija u Azerbajdžanu (2), od 6. travnja 2017. (3) i 24. studenoga 2016. (4) o stanju u Bjelarusu, od 16. ožujka 2017. o prioritetima EU-a za sjednice Vijeća UN-a za ljudska prava 2017. (5), od 13. prosinca 2016. o pravima žena u državama Istočnog partnerstva (6), od 21. siječnja 2016. o sporazumima o pridruživanju / područjima produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine s Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom (7) i od 9. srpnja 2015. o pregledu europske politike susjedstva (8),

                  —

                  uzimajući u obzir zajedničku izjavu parlamenata Gruzije, Moldove i Ukrajine od 3. srpnja 2017.,

                  —

                  uzimajući u obzir članak 113. Poslovnika,

                  —

                  uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A8-0308/2017),

                  A.

                  budući da se Istočno partnerstvo temelji na zajedničkoj predanosti Armenije, Azerbajdžana, Bjelarusa, Gruzije, Moldove, Ukrajine i Europske unije da će svoje odnose produbljivati i pridržavati se međunarodnog prava i temeljnih vrijednosti, uključujući demokraciju, vladavinu prava, poštovanje ljudskih prava, temeljne slobode i rodnu jednakost, kao i načela tržišnog gospodarstva, održivog razvoja i dobrog upravljanja;

                  B.

                  budući da se Istočnim partnerstvom nastoje ostvariti zajednički ciljevi promicanja stabilnosti, izgradnje povjerenja i suradnje, potpore demokratskim reformama, dobrosusjedskim odnosima, mirnom rješavanju sukoba i regionalnoj suradnji, poboljšanja međuljudskih kontakata i poticanja trgovine, u cilju jačanja političkog dijaloga i pridruživanja, kao i gospodarske suradnje i integracije;

                  C.

                  budući da u okviru svoje Globalne strategije i revidirane europske politike susjedstva EU nastoji privući svoje partnere ubrzanim političkim pridruživanjem i gospodarskom integracijom s EU-om, a istodobno ima za cilj promicanje političke stabilizacije, društvene otpornosti i gospodarskog blagostanja u svojem susjedstvu, kao i pružanje mogućnosti privilegiranih političkih i gospodarskih odnosa u skladu s ambicijama svake od partnerskih zemalja;

                  D.

                  budući da je EU predan nastavku suradnje sa svim zemljama Istočnog partnerstva, s obzirom na to da EU smatra da je suradnja sama po sebi vrijednost i čvrsto vjeruje da se njome stvaraju koristi za sve dotične strane, sve dok europske temeljne vrijednosti nisu ugrožene ili dovedene u pitanje;

                  E.

                  budući da EU i njegovi partneri trebaju preuzete obveze pratiti sredstvima i instrumentima te da se partnerske zemlje trebaju više usredotočiti na provedbu postojećih sporazuma;

                  F.

                  budući da su sudionici sastanka na vrhu u Rigi 2015. pozvali da se do sljedećeg sastanka na vrhu ostvari napredak u području (1) jačanja institucija i dobrog upravljanja, (2) mobilnosti i međuljudskih kontakata, (3) gospodarskog razvoja i tržišnih prilika te (4) povezanosti, energetske učinkovitosti, okoliša i klimatskih promjena;

                  G.

                  budući da je od posljednjeg sastanka na vrhu ostvaren znatan napredak, osobito sklapanjem i stupanjem na snagu triju sporazuma o pridruživanju, kao i o području produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine s Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom te bezviznih režima s Gruzijom i Ukrajinom od 2017. (i s Moldovom od 2014.), završetkom pregovora o sveobuhvatnom i pojačanom sporazumu o partnerstvu s Armenijom (primjer toga kako članstvo u Euroazijskoj ekonomskoj uniji i sudjelovanje u strategijama EU-a o susjedstvu mogu koegzistirati), početkom pregovora o novom sveobuhvatnom sporazumu s Azerbajdžanom, donošenjem važnih reformi u nizu tih zemalja, uz političku, tehničku i financijsku potporu Europske unije, i nastavkom politike „kritičkog angažmana” prema Bjelarusu;

                  H.

                  budući da je od uspostave Istočnog partnerstva u Pragu u nekim od država osnivačica zabilježeno sveopće pogoršanje stanja ljudskih prava i zaokret u demokratskim tendencijama; budući da će jedan od glavnih izazova biti omogućiti lakši aktualni prijelaz na uključivu, odgovornu, stabilnu i održivu demokraciju;

                  I.

                  budući da je povećana mobilnost i jačanje izravnih kontakata među ljudima iz partnerskih zemalja i EU-a i dalje nezamjenjiv instrument za promicanje europskih vrijednosti;

                  J.

                  budući da se novim strateškim planom rada koji su predložili Komisija i ESVD i koji je spoj bilateralne i regionalne suradnje nastoji usmjeravati budući rad EU-a i šest partnerskih zemalja stavljajući naglasak na dvadeset ciljeva do 2020.;

                  K.

                  budući da su neovisnost, suverenitet i teritorijalna cjelovitost istočnih partnera EU-a i dalje ugroženi zbog neriješenih regionalnih sukoba, među ostalim sukoba koje je inicirala i u kojima još uvijek aktivno sudjeluje Ruska Federacija, što je u suprotnosti s njezinim međunarodnim obvezama poštovanja međunarodnog pravnog poretka; budući da bi EU trebao imati aktivniju ulogu u mirnom rješavanju svih postojećih sukoba u svojem susjedstvu; budući da ruska agresija prema Ukrajini, pripojenje Krimskog poluotoka i nastavak okupacije dviju gruzijskih regija, kao i ruske hibridne prijetnje, uključujući ruske aktivnosti destabilizacije i propagande, prijete europskoj sigurnosti u cjelini;

                  L.

                  budući da se politika Istočnog partnerstva temelji na suverenom pravu svakog partnera da odabere stupanj ambicioznosti koji nastoji ostvariti u svojim odnosima s EU-om; budući da bi partneri koji žele bliskije odnose s EU-om, a ispunjavaju postojeće obveze u području reformi, trebali u skladu s načelom „više za više” moći računati na veću potporu i pomoć u postizanju obostrano postavljenih ciljeva;

                  1.

                  preporučuje Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje:

            O budućnosti Istočnog partnerstva

                  (a)

                  da osiguraju da sastanak na vrhu u studenome 2017. bude usmjeren prema budućnosti i da se njime uspostavi nova dinamika i jasna politička vizija za budućnost Istočnog partnerstva kao dugoročne politike; da zajamče da će se ishodima tog sastanka na vrhu prije svega pružiti osnova za poštovanje temeljnih vrijednosti Europske unije, osobito poštovanja demokracije, ljudskih prava, temeljnih sloboda, vladavine prava, dobrog upravljanja, građanskih prava, nediskriminacije i rodne jednakosti, na kojima se temelji Istočno partnerstvo, ističući da su te vrijednosti okosnica sporazuma o pridruživanju i prepoznajući obvezu dotičnih partnera da te vrijednosti provode i promiču;

                  (b)

                  da ispune velika očekivanja građana u svim partnerskim zemljama u pogledu iskorjenjivanja korupcije, borbe protiv organiziranog kriminala i jačanja vladavine prava i dobrog upravljanja; da od partnera stoga zatraže da se ponovno obvežu na donošenje i potpuno provođenje reformi u području pravosuđa, javne uprave i borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala, na temelju adekvatnih programa s jasno definiranim ciljevima i rokovima;

                  (c)

                  da ojačaju civilno društvo u partnerskim zemljama i njegovu ključnu ulogu u okviru Istočnog partnerstva, kao nezamjenjivog aktera u procesu demokratske konsolidacije i kao platforme za regionalnu suradnju, beskompromisnim protivljenjem svakom zakonodavstvu i mjerama kojim se želi ograničiti njegove zakonite aktivnosti i poticanjem njegova većeg sudjelovanja u izradi, nadgledanju i praćenju provedbe reformi u vezi s Partnerstvom, kao i poticanjem transparentnosti i odgovornosti javnih institucija;

                  (d)

                  da potiču izborne reforme kojima se jamči da su pravni okviri u skladu s međunarodnim standardima, preporukama međunarodnih promatračkih misija pod vodstvom OESS-a i mišljenja Venecijanske komisije i koje se ostvaruju u okviru transparentnog postupka i opsežnih savjetovanja te su u najvećoj mogućoj mjeri rezultat konsenzusa s oporbom i civilnim društvom, u cilju unapređenja izbornih okvira bez ikakvih pristranosti prema strankama na vlasti; da zajamče da EU strogo primjenjuje postojeće uvjete povezane s izbornim reformama;

                  (e)

                  da zajamče da će se ishodima sastanka na vrhu u studenome 2017. uzeti u obzir dosadašnja postignuća, naglasiti potreba za ispunjenjem već preuzetih obveza i dati novi poticaj budućem razvoju Istočnog partnerstva, uključujući postizanje konkretnih rezultata za građane, osobito u pogledu zapošljavanja, smanjenja socioekonomskih nejednakosti, prometa i povezanosti, energetske neovisnosti, mobilnosti i obrazovanja, napominjući da je novi europski plan za vanjska ulaganja važan instrument u tom pogledu;

                  (f)

                  da ulažu napore u rješavanje problema nezaposlenosti, osobito nezaposlenosti mladih, pa i s pomoću paketa mjera potpore za mlade, kao što je program EU4Youth, te u razvoj vještina koje su prilagođene potrebama tržišta rada, među ostalim strukovnim obrazovanjem i osposobljavanjem, poticanjem poduzetništva i lokalnih industrija, podupiranjem održive poljoprivrede i razvojem turizma i digitalnog gospodarstva, širenjem socijalne infrastrukture i sektora javnih i privatnih usluga, između ostalog u području zdravstva i skrbi;

                  (g)

                  da promiču i aktivno podržavaju provedbu politika za suzbijanje diskriminacije u svim sektorima društva; da zajamče rodnu jednakost u javnim politikama i potporu zapošljivosti i poduzetništvu žena, jamčeći daljnju provedbu te politike i nakon predviđenog cilja do 2020. godine;

                  (h)

                  da se obvežu na zajednički rad na povećanju mobilnosti između EU-a i partnerskih zemalja; da pruže potporu Moldovi, Gruziji i Ukrajini u provedbi sporazuma o liberalizaciji viznog režima te zajamče da u budućnosti ne dođe do aktivacije mehanizama suspenzije, osobito bliskom suradnjom u području policije i carine u cilju zaštite od sigurnosnih prijetnji, kriminala i prekoračenja ostanka; da započnu dijaloge o viznom režimu s Armenijom, potaknu napredovanje Azerbajdžana u provedbi sporazuma o pojednostavnjenju izdavanja viza i o ponovnom prihvatu u cilju započinjanja dijaloga o viznom režimu u budućnosti te da finaliziraju pregovore o sporazumima o pojednostavnjenju izdavanja viza i o ponovnom prihvatu s Bjelarusom u korist njegovih građana, ostvare li te zemlje znatan napredak u području temeljnih vrijednosti i ispune li točno utvrđene uvjete iz akcijskih planova za liberalizaciju viznog režima;

                  (i)

                  da dodatno povećaju mogućnosti bliske suradnje u području obrazovanja, istraživanja i inovacija, osobito olakšavanjem sudjelovanja u programima kao što su Erasmus+, program „Širenje izvrsnosti i sudjelovanja”, EU4Innovation, kao i davanjem kreditnog jamstva od strane Grupe Europske investicijske banke u okviru njezina programa InnovFin; da pruže potporu u svrhu reforme obrazovanja i rješavanja jaza u pogledu istraživanja i inovacija;

                  (j)

                  da zajamče da će se ishodima sastanka na vrhu u studenome 2017. također osigurati novi zamah u poticanju održivog gospodarskog rasta, modernizacije postojećih sektora te prilika za trgovinu i ulaganja, među ostalim međuregionalnih prilika za prekograničnu suradnju, s posebnim naglaskom na poduzetništvu te na malim i srednjim poduzećima (MSP-ovima);

                  (k)

                  da pozovu na prilagođenu potporu EU-a programima pridruživanja i povezanim strukturnim reformama, osobito onima kojima se poboljšava konkurentnost i omogućuje povoljnije poslovno okruženje te odgovarajući pristup izvorima financiranja, među ostalim u okviru inicijative EU4Business; da pomno nadziru provedbu sporazuma o području produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine kako bi se izbjegao socijalni i ekološki damping; da osmisle ciljanu pomoć za MSP-ove kako bi im se pomoglo da u potpunosti iskoriste potencijal tih sporazuma; da promiču i podržavaju istinsku reformu ekonomskog sustava usmjerenu na postupno ukidanje monopola ograničavajući ulogu oligarha uvođenjem adekvatnih zakona, kao i opsežnu reformu bankarskog i financijskog sektora u svrhu borbe protiv pranja novca i utaje poreza;

                  (l)

                  da pruže potporu razvoju potrebne prometne infrastrukture i infrastrukture za povezivanje, među ostalim u okviru ambicioznog plana ulaganja u osnovnu mrežu TEN-T, te da promiču međuregionalnu trgovinu; da podupru infrastrukturne projekte koji će pružiti nove mogućnosti za trgovinu i omogućiti veću komunikaciju i razmjenu između EU-a i partnerskih zemalja, kao i među samim partnerima;

                  (m)

                  da poboljšaju energetsku neovisnost i učinkovitost posebnim ulaganjima i diversifikacijom izvora energije, naročito u pogledu obnovljive energije i smanjenja ovisnosti o fosilnim gorivima, pojačanom suradnjom u svim prioritetnim područjima obuhvaćenima energetskom unijom EU-a i boljom integracijom energetskih tržišta partnerskih zemalja i europskog energetskog tržišta, s posebnim naglaskom na međupovezanosti i infrastrukturi; da zajamče da su dionice na kopnu i na moru cjevovodne infrastrukture u regiji, uključujući plinovod Sjeverni tok 2, potpuno u skladu sa zakonodavstvom EU-a i strategijom energetske unije i da se njima ne ugrožava regionalna energetska sigurnost; da surađuju s istočnim partnerima radi potpore kućanstvima koja su najviše pogođena sve višim cijenama energije;

                  (n)

                  da zajamče potpuno poštovanje međunarodnih sporazuma i obveza u pogledu nuklearne sigurnosti i zaštite okoliša; da ulažu više napora za ispunjenje obveza u pogledu klimatskih promjena, među ostalim razvijanjem svijesti javnosti te postupnim i održivim ukidanjem zastarjelih elektrana u Armeniji i Ukrajini; da pomno prate razvoj novih projekata kao što su nuklearne elektrane u Ostrovecu u Bjelarusu;

                  (o)

                  da zajamče da se ishodima sastanka na vrhu u studenome 2017. također prione rješavanju sigurnosnih prijetnji i sukoba koji ugrožavaju neovisnost, suverenitet, teritorijalnu cjelovitost, temeljna ljudska prava te političku, društvenu i gospodarsku stabilnost i razvoj partnerskih zemalja i cijele te regije;

                  (p)

                  da se obvežu na održavanje jedinstva u djelovanju među državama članicama EU-a pri izvršavanju kolektivnog pritiska na Rusiju, čija je vojna prisutnost u regiji unatoč tome proteklih godina porasla, osobito pojačanim ciljanim mjerama ograničavanja; da se također obvežu na razrješenje sukoba u istočnoj Ukrajini potpunom i istinskom provedbom sporazuma iz Minska i zadržavanjem misije praćenja OESS-a, na rješavanje sukoba između Rusije i Gruzije konkretnim rezultatima Međunarodne rasprave u Ženevi i potpunom ruskom provedbom sporazuma o prekidu vatre iz 2008., na ponovnu uspostavu potpunog suvereniteta Ukrajine na Krimu, kao i uspostavu suvereniteta Gruzije na njezinim okupiranim područjima u Južnoj Osetiji i Abhaziji te suvereniteta Moldove u Pridnjestrovlju, na obraćanje pozornosti na opasnu ekološku situaciju u istočnoj Ukrajini, na pružanje potpore partnerima u jačanju otpornosti, te na suzbijanje daljnjih prijetnji smaknuća pod sponzorstvom države, kiberratovanja, dezinformiranja i drugih oblika destabilizacije;

                  (q)

                  da naglase da je sudjelovanje istočnih partnera u vojnim vježbama usmjerenim na EU i/ili na nekog od njegovih partnera, kao što je vojna vježba Zapad 2017. provedena u Bjelarusu pod vodstvom Rusije, neprihvatljivo; da osiguraju da partnerske zemlje u budućnosti ne sudjeluju u takvim vježbama;

                  (r)

                  da pozovu da se odmah okončaju vojna neprijateljstva između snaga Armenije i Azerbajdžana u kojima su nepotrebno izgubili živote civili i vojnici, a kojima se istodobno onemogućuje socioekonomski razvoj; da ponovno izraze potporu naporima supredsjedatelja Skupine iz Minska OESS-a u rješavanju sukoba u Gorskom Karabahu i njihovim temeljnim načelima iz 2009., koja uključuju teritorijalnu cjelovitost, samoodređenje i nekorištenje sile; da pozovu Armeniju i Azerbajdžan da ponovno u dobroj vjeri započnu pregovore s ciljem provedbe tih načela u svrhu okončanja sukoba koji se ne može riješiti korištenjem vojne sile; da pozovu vlade Armenije i Azerbajdžana da održe razgovore na visokoj razini i da se obvežu na istinsku provedbu mjera izgradnje međusobnog povjerenja i dijaloga između civilnih društava u Armeniji i Azerbajdžanu; da ratifikaciju novih sporazuma između EU-a i svake od stranaka uvjetuju preuzimanjem smislenih obveza i ostvarenja znatnog napretka razrješenja sukoba kao što su održavanje primirja i podupiranje provedbe temeljnih načela iz 2009.;

                  (s)

                  da pozovu na kontinuiranu potporu radu misija EU-a i OESS-a u Gruziji, Moldovi i istočnoj Ukrajini kao neophodnih operacija u svrhu jamčenja mira i sigurnosti, ponajprije u korist građana na terenu; da osiguraju djelotvornu provedbu mandata tih misija i apeliraju na Rusiju da misijama zajamči neometani pristup; da razmotre podupiranje raspoređivanja naoružane policijske misije OESS-a u istočnoj Ukrajini; da zajedno s partnerskim zemljama razmotre mogućnost pojačane uloge EU-a u rješavanju tih sukoba, među ostalim pokretanjem ambicioznih i sveobuhvatnih misija zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) sa zadaćom povećanja sigurnosti i stabilnosti;

                  (t)

                  da pozovu partnere EU-a na punu suradnju s EU-om u rješavanju izazova kao što su nezakonita migracija, terorizam, kiberkriminal te trgovina ljudima, krijumčarenje i nezakonita trgovina;

                  (u)

                  da u okviru politike Istočnog partnerstva razmotre privlačan dugoročan model „EaP+” za pridružene zemlje koje su ostvarile znatan napredak u pogledu reformi povezanih sa sporazumom o pridruživanju/područjima produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine, koji bi u konačnici doveo do pristupanja carinskoj uniji, energetskoj uniji, digitalnoj uniji i schengenskom području, daljnjeg pristupa unutarnjem tržištu EU-a, integracije u prometne mreže EU-a, industrijskih partnerstava, povećanog sudjelovanja u drugim programima i agencijama EU-a, pojačane suradnje u području ZSOP-a, kao i do kratkoročnijih mjera kao što su dodatne jednostrane tarifne povlastice, konkretni raspored za ukidanje tarifa za roaming između partnerskih zemalja i EU-a te razvoj širokopojasne mreže visokog kapaciteta; da otvore model „EaP+” i za druge zemlje Istočnog partnerstva jednom kad budu spremne za takve pojačane obveze i kad postignu znatan napredak u provedbi uzajamno dogovorenih reformi;

                  (v)

                  da u pogledu nepridruženih zemalja razmotre nova sredstva za pružanje potpore civilnom društvu, poduzećima, akademskoj zajednici i zajednicama neovisnih medija te mladim osobama, među ostalim dodatnim financiranjem i partnerstvima za mobilnost;

                  (w)

                  da zajamče da su u oba slučaja zajednički ciljevi i srednjoročni i dugoročni, ovisno o potrebama, poticanjem nekih partnerskih zemalja na pomak od logike izbornih ciklusa prema više strateškim vizijama;

            O provedbi Istočnog partnerstva

                  (x)

                  da ponovno istaknu načelo diferencijacije te da naglase da opseg i stupanj suradnje s EU-om ovisi i o ambicijama EU-a i o ambicijama partnerskih zemalja, kao i o brzini i kvaliteti reformi koje će se ocjenjivati na temelju njihove potpune i stvarne provedbe, naročito u pogledu demokracije, ljudskih prava, temeljnih sloboda, vladavine prava i dobrog upravljanja;

                  (y)

                  da naglase da se Istočnim partnerstvom nastoje stvoriti potrebni uvjeti za blisko političko pridruživanje i gospodarsku integraciju, kao i sudjelovanje u programima EU-a; da istaknu još jednom da sporazumi o pridruživanju s Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom ne predstavljaju konačan cilj u odnosima tih zemalja s EU-om; da još jednom potvrde europske težnje tih zemalja; da naglase da prema članku 49. UEU-a i u skladu s Rimskom deklaracijom od 25. ožujka 2017., svaka europska država može podnijeti zahtjev za članstvo u Europskoj uniji, pod uvjetom da zadovoljava kriterije iz Kopenhagena te poštuje načela demokracije, da poštuje temeljne slobode i ljudska prava i prava manjina te da poštuje vladavinu prava; da u tom pogledu apeliraju na države članice da postignu dogovor o ambicioznoj deklaraciji za sastanak na vrhu 2017. kojom bi se postavili relevantni dugoročni ciljevi;

                  (z)

                  da pozovu Gruziju, Moldovu i Ukrajinu da se usmjere na potpunu provedbu programa pridruživanja kako bi iskoristile sve mogućnosti dostupne u okviru sporazuma o pridruživanju, da sudjeluju u zajedničkim raspravama o napretku, mogućnostima i izazovima u pogledu reformi povezanih sa sporazumom o pridruživanju/područjima produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine; da ponovno naglase važnost istinske provedbe navedenih reformi za buduću stabilnost i razvoj tih zemalja te dobrobit njihovih društava; da ponovno potvrde da je za tješnje odnose u okviru modela „EaP+” kao i za priliku za članstvo u EU-u potreban znatan napredak u smislu provedbe tih reformi, osobito u pogledu vladavine prava, poštovanja ljudskih prava i dobrog upravljanja;

                  (aa)

                  da zajamče da su trenutačne i daljnje razine suradnje i potpore partnerskim zemljama uvijek strogo uvjetovane, kao i da se ti uvjeti poštuju; da istaknu da će financijska potpora EU-a partnerskim zemljama ovisiti o konkretnim poduzetim reformama i njihovoj stvarnoj provedbi i da će pristup EU-a utemeljen na poticajima i dalje koristiti onim partnerskim zemljama koje najviše provode ambiciozne reforme; da previde isplate bespovratnih sredstava u manjim obrocima kako bi EU mogao bolje reagirati na neočekivane krize ili izostanak reformi; da osobito naglase da se neće ratificirati nikakav sveobuhvatni sporazum sa zemljom koja ne poštuje vrijednosti EU-a, osobito neprovođenjem odluka Europskog suda za ljudska prava te uznemiravanjem, zastrašivanjem i progonom boraca za ljudska prava, nevladinih organizacija i novinara; da također naglase da je potrebno ispuniti jasno utvrđena mjerila prije pokretanja i zaključenja bilo kakvog novog dijaloga o bezviznom režimu; da ponovno istaknu da će nazadovanje u prethodnim ostvarenjima sustavno prouzročiti obustavu sporazuma, među ostalim u području bezviznog režima i financiranja EU-a;

                  (ab)

                  da podupru multilateralnu dimenziju Istočnog partnerstva kao sredstva za povećavanje multilateralne izgradnje povjerenja, posebice u područjima pogođenima sukobom, te za stvaranje mogućnosti za regionalnu suradnju, pa i uz pomoć transnacionalnih platformi civilnog društva, suradnje između lokalnih i regionalnih vlasti te prekograničnih projekata kao što su međuljudski programi koji uključuju međukulturni dijalog i mlađe naraštaje kao pokretače promjena;

                  (ac)

                  da naglase važnost usklađene i djelotvorne unutarnje i vanjske komunikacije o politikama u vezi s Istočnim partnerstvom, kao i važnost komunikacijskih aktivnosti prilagođenih pojedinim regijama, naročito radi svladavanja nedostataka u znanju o EU-u i njegovim odnosima s partnerskim zemljama; da odaju priznanje odličnom dosadašnjem djelovanju radne skupine East Stratcom i da podrže njezine aktivnosti pružanjem dodatnih financijskih sredstava; da se uhvate u koštac s izazovom boljeg informiranja o konkretnim koristima i ciljevima Istočnog partnerstva, da suzbijaju dezinformiranje pružanjem kvalitetnih i pristupačnih informacija koje se temelje na činjenicama na svim jezicima partnerskih zemalja te da jamče potpuno poštovanje slobode izražavanja;

                  (ad)

                  da se vode time da bi potpora EU-a trebala biti prilagođena razini zajedničke ambicije u pogledu suradnje sa svakom od partnerskih zemalja, poštovanjem načela „više za više” i „manje za manje”; da osobito pozovu EU da proračunske instrumente, kao što su Europski instrument za susjedstvo i Europski fond za održivi razvoj, uskladi s političkim zadaćama i provedbenim strategijama, osobito u okviru svojih godišnjih i višegodišnjih proračunskih postupaka;

                  (ae)

                  da pozdrave prijedloge Komisije o pružanju makrofinancijske pomoći partnerskim zemljama, istodobno ustrajući na strogim i djelotvornim uvjetima koji prate te prijedloge, osobito u pogledu poštovanja vladavine prava (uključujući neovisno sudstvo i višestranački parlamentarni sustav), jamčenja dobrog upravljanja (među ostalim djelotvornom borbom protiv korupcije) i obrane ljudskih prava te slobode medija; da Parlamentu i Vijeću svakih šest mjeseci dostave iscrpno pisano izvješće o ostvarenom napretku u tim trima područjima za partnerske zemlje koje već ostvaruju koristi u okviru takve pomoći; da pozovu Komisiju da izradi nove programe makrofinancijske pomoći za partnerske zemlje koje su uspješno okončale prošle programe, da sustavno predvidi te uvjete u budućim prijedlozima o takvoj pomoći i da se pobrine da se oni strogo primjenjuju, naročito u slučaju Moldove;

                  (af)

                  da zatraže od Komisije, Europske investicijske banke i drugih multilateralnih financijskih institucija da rade na uspješnoj provedbi Plana ulaganja za Europu i posebnog mehanizma za pružanje potpore zemljama Istočnog partnerstva koje su se obvezale na provedbu sporazuma o pridruživanju; da zatraže uspostavu uzajamnog fonda za Ukrajinu, Gruziju i Moldovu na temelju najbolje prakse u okviru instrumenata u kojima sudjeluje više donatora, ističući da bi taj uzajamni fond trebao biti usmjeren na privatna i javna ulaganja, osobito na društvenu i gospodarsku infrastrukturu, te na ulaganja čiji je cilj poticanje kapaciteta apsorpcije ulaganja, kao i na koordinaciju međunarodnih financijskih institucija i potporu međunarodnih donatora na terenu; da razmotre održavanje donatorske konferencije za Ukrajinu radi potpore humanitarnih potreba u toj zemlji izazvanih sukobom na istoku i pripojenjem Krima; da zajamče strogi nadzor nad korištenjem tih fondova kako bi se spriječila njihova zlouporaba;

                  (ag)

                  da ponovno istaknu čvrstu potporu parlamentarnom doprinosu politici Istočnog partnerstva i parlamentarnom nadzoru nad tom politikom, posebno u pogledu utjecaja te politike na živote građana; da u tom pogledu povećaju ulogu Parlamentarne skupštine Euronesta u okviru nove multilateralne strukture Istočnog partnerstva, kao i ulogu Parlamentarnog odbora za pridruživanje ili Odbora za parlamentarnu suradnju u okviru Vijeća za pridruživanje ili Vijeća za suradnju; da pozdrave programe u okviru sveobuhvatnog pristupa demokraciji koji se trenutačno provode; da pozovu parlamentarne zastupnike u partnerskim zemljama da surađuju u praćenju provedbe i razmjeni najbolje prakse; da pojačaju sudjelovanje Foruma civilnog društva Istočnog partnerstva u tom procesu;

                  (ah)

                  da prime na znanje odlučnost Parlamenta u povećanju praćenja provedbe međunarodnih sporazuma s istočnim partnerskim zemljama, kao i povećanju nadzora nad potporom EU-a koja se u tom pogledu pruža; da odgovore na poziv Parlamenta upućen partnerskim zemljama i Komisiji da povećaju transparentnost svih korisnika financijskih sredstava EU-a; da pozovu Komisiju i ESVD da Parlamentu i Vijeću svakih šest mjeseci dostave iscrpno pisano izvješće o provedbi tih sporazuma;

                  (ai)

                  da prime na znanje odlučnost Parlamenta u povećanju nadzora nad pregovorima o budućim međunarodnim sporazumima s istočnim partnerskim zemljama; da pozovu Vijeće da odmah dostavi Parlamentu sve relevantne pregovaračke smjernice u skladu s relevantnim međuinstititucijskim sporazumom (9); da pozdrave učinkovitu suradnju Komisije i ESVD-a s Parlamentom u pružanju informacija o tim pregovorima, ali da ih pozovu da također odmah dostave nacrte pregovaračkih tekstova i parafirane sporazume, u skladu s relevantnim okvirnim sporazumom (10);

                  2.

                  nalaže svojem predsjedniku da ovu preporuku proslijedi Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje te, radi obavijesti, posebnom predstavniku EU-a za južni Kavkaz i krizu u Gruziji, Parlamentarnoj skupštini OESS-a, Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe te vladama i parlamentima zemalja Istočnog partnerstva.

         (1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0304.

         (2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0267.

         (3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0126.

         (4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0456.

         (5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0089.

         (6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0487.

         (7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0018.

         (8)  SL C 265, 11.8.2017., str. 110.

         (9)  SL C 95, 1.4.2014., str. 1.

         (10)  SL L 304, 20.11.2010., str. 47.


title: Preporuka Europske središnje banke od 28. prosinca 2017. o politikama raspodjele dividendi (ESB/2017/44)

text:
               11.1.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 8/1

         PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
   od 28. prosinca 2017.
   o politikama raspodjele dividendi
   (ESB/2017/44)
   (2018/C 8/01)
   UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 127. stavak 6. i članak 132.,
   Uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 34.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (1), a posebno njezin članak 4. stavak 3.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 468/2014 Europske središnje banke od 16. travnja 2014. o uspostavljanju okvira za suradnju unutar Jedinstvenog nadzornog mehanizma između Europske središnje banke i nacionalnih nadležnih tijela te s nacionalnim imenovanim tijelima (Okvirna uredba o SSM-u) (ESB/2014/17) (2),
   budući da:
   Kreditne institucije moraju nastaviti pripremu za pravodobnu i potpunu primjenu Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4) u složenom makroekonomskom i financijskom okruženju koje stvara pritisak na profitabilnost kreditnih institucija i uslijed toga na njihovu sposobnost stvaranja njihovih kapitalnih osnova. Povrh toga, iako kreditne institucije trebaju financirati gospodarstvo, politika konzervativne raspodjele dio je adekvatnog upravljanja rizicima i zdravog bankarskog sustava. Potrebno je primijeniti istu metodu koja je utvrđena u Preporuci ESB/2016/44 Europske središnje banke (5),
   DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
   I.

               1.

               Kreditne institucije bi trebale ustanoviti politike dividendi koristeći se konzervativnim i opreznim pretpostavkama s ciljem ispunjavanja važećih kapitalnih zahtjeva nakon svake raspodjele i s ciljem ispunjavanja ishoda postupka nadzorne provjere i ocjene (SREP).

                           (a)

                           Kreditne institucije obvezne su u svakom trenutku ispunjavati važeće minimalne kapitalne zahtjeve („zahtjevi u sklopu prvog stupa”). To uključuje stopu redovnog osnovnog kapitala od 4,5 %, stopu osnovnog kapitala od 6 % i stopu ukupnog kapitala od 8 %, kako je predviđeno člankom 92. Uredbe (EU) br. 575/2013.

                           (b)

                           Povrh toga, kreditne institucije obvezne su u svakom trenutku ispunjavati kapitalne zahtjeve koji su određeni kao posljedica važeće Odluke o postupku nadzorne provjere i ocjene (SREP) primjenom članka 16. stavka 2. točke (a) Uredbe (EU) br. 1024/2013 i koji nadilaze zahtjeve u sklopu prvog stupa („zahtjevi u sklopu drugog stupa”).

                           (c)

                           Kreditne institucije obvezne su također ispunjavati zahtjev za kombinirani zaštitni sloj definiran člankom.128. točkom (6) Direktive 2013/36/EU

                           (d)

                           Kreditne su institucije također obvezne ispuniti svoju zahtijevanu punu (eng. fully loaded) (6) stopu redovnog osnovnog kapitala, svoju stopu osnovnog kapitala i svoju stopu ukupnog kapitala do datuma određenog za postupno uvođenje stopa. To se odnosi na punu primjenu gore navedenih stopa nakon primjene prijelaznih odredbi i kombiniranog zaštitnog sloja kapitala definiranog u članku 128. stavku 6. Direktive 2013/36/EU. Prijelazne odredbe utvrđene su u glavi XI. Direktive 2013/36/EU i u dijelu desetom Uredbe (EU) br. 575/2013.

                     Ovi zahtjevi moraju biti ispunjeni i na konsolidiranoj razini i na pojedinačnoj osnovi, osim ako je došlo do izuzeća od primjene bonitetnih zahtjeva na pojedinačnoj osnovi, kako je predviđeno u članku 7. i članku 10. Uredbe (EU) br. 575/2013.

               2.

               U odnosu na kreditne institucije koje isplaćuju dividende (7) u 2018. za financijsku godinu 2017., ESB preporučuje:

                           (a)

                           Kategorija 1: Kreditne institucije koje i. zadovoljavaju važeće kapitalne zahtjeve navedene u stavku 1(a) i 1(b) i 1(c) i ii. koje su već dostigle svoje pune (engl. fully loaded) stope iz stavka 1(d) na dan 31. prosinca 2017., trebale bi raspodijeliti svoju neto dobit u dividende na konzervativan način kako bi mogle nastaviti ispunjavati sve zahtjeve iishode SREP-a čak i u slučaju pogoršanih gospodarskih i financijskih uvjeta;

                           (b)

                           Kategorija 2: Kreditne institucije koje i. zadovoljavaju važeće kapitalne zahtjeve navedene u stavku 1(a) i 1(b) i 1(c) na dan 31. prosinca 2017., ali koje nisu dostigle svoje pune (engl. fully loaded) stope iz stavka 1(d) na dan 31. prosinca 2017., trebale bi raspodijeliti svoju neto dobit u dividende na konzervativan način kako bi mogle nastaviti ispunjavati sve zahtjeve ishode SREP-a čak i u slučaju pogoršanih gospodarskih i financijskih uvjeta. Pored toga, u načelu bi trebale samo isplatiti dividende u mjeri koja osigurava barem linearni (8) put prema zahtijevanim punim (engl. fully loaded) kapitalnim zahtjevima iz stavka 1(d) i ishodima SREP-a;

                           (c)

                           Kategorija 3: Kreditne institucije koje su povrijedile zahtjeve navedene u stavku 1(a), 1(b) ili 1(c) ne bi u načelu trebale dodjeljivati nikakve dividende.

                     Kreditne institucije koje nisu u mogućnosti postupati u skladu s ovom Preporukom zato što smatraju da su zakonski obvezne isplatiti dividende, trebaju bez odgode stupiti u kontakt sa svojim zajedničkim nadzornim timom.
               Od kreditnih institucija iz kategorija 1, 2 i 3, kako je navedeno u stavcima 2(a), 2(b) i 2(c), očekuje se da također ispunjavaju upute u sklopu drugog stupa. Uzimajući u obzir da ostali uvjeti ostaju nepromijenjeni, može se očekivati da će zahtijevani kapital (9) ostati uglavnom stabilan. Ako kreditna institucija posluje ili se očekuje da će kreditna institucija poslovati ispod razina utvrđenih uputama u sklopu drugog stupa, treba bez odgode stupiti u kontakt sa svojim zajedničkim nadzornim timom. ESB će preispitati razloge zbog kojih je došlo do pada razine kapitala kreditne institucije ili zbog kojih se očekuje pad razine kapitala, te će razmotriti poduzimanje odgovarajućih mjera u odnosu na pojedinu instituciju.

         II.
   Ova je preporuka upućena značajnim nadziranim subjektima i značajnim nadziranim grupama kako su utvrđeni u članku 2. točkama 16. i 22. Uredbe (EU) br. 468/2014 (ESB/2014/17).
   III.
   Ova je preporuka također upućena nacionalnim nadležnim tijelima i imenovanim tijelima u odnosu na manje značajne nadzirane subjekte i manje značajne nadzirane grupe kako su utvrđeni u članku 2. točkama 7. i 23. Uredbe (EU) br. 468/2014 (ESB/2014/17). Od nacionalnih i imenovanih nadležnih tijela očekuje se da prema potrebi primjenjuju ovu preporuku na te subjekte i grupe (10).

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 28. prosinca 2017.

            Predsjednik ESB-a

         Mario DRAGHI

      (1)  SL L 287, 29.10.2013., str. 63.

      (2)  SL L 141, 14.5.2014., str. 1.

      (3)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

      (4)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

      (5)  Preporuka ESB/2016/44 Europske središnje banke od 13. prosinca 2016. o politikama raspodjele dividendi (SL C 481, 23.12.2016., str. 1.).

      (6)  Svi zaštitni slojevi na punim (engl. fully loaded) razinama.

      (7)  Kreditne institucije pojavljuju se u različitim pravnim oblicima, na primjer kao uvrštena trgovačka društva i društva koja nisu dionička društva kao što su uzajamne institucije, zadruge ili štedne institucije. Pojam „dividenda” iz ove Preporuke odnosi se na svaku vrstu isplate u gotovini koja podliježe odobrenju glavne skupštine.

      (8)  U praksi to znači da bi tijekom razdoblja od četiri godine, s početkom na dan 31. prosinca 2014., kreditne institucije trebale, u načelu, zadržati najmanje 25 % praznine godišnje u odnosu na njihovu punu (engl. fully loaded) stopu redovnog osnovnog kapitala, njihovu stopu osnovnog kapitala i njihovu stopu ukupnog kapitala, kao što je navedeno u stavku 1(d).

      (9)  Zahtijevani kapital sastoji se od zahtjeva u sklopu prvog stupa, zahtjeva u sklopu drugog stupa, zaštitnog sloja za očuvanje kapitala i uputa u sklopu drugog stupa. Neovisno o prijelaznom razdoblju za zaštitni sloj za očuvanje kapitala, kreditne institucije bi također trebale očekivati da će u budućnosti imati pozitivne upute u sklopu drugog stupa.

      (10)  Ako se ova Preporuka primijeni na manje značajne nadzirane subjekte i manje značajne nadzirane grupe koje smatraju da nisu u mogućnosti postupati u skladu s ovom Preporukom zato što se smatraju zakonski obveznim isplatiti dividende, one trebaju bez odgode stupiti u kontakt sa svojim zajedničkim nadzornim timom.


title: Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2018. o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2018.

text:
               10.9.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 320/98

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 13. srpnja 2018.
      o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2018.
      (2018/C 320/22)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Rumunjska navodi kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje.

                  (2)

                  Izvješće za Rumunjsku za 2018. objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Rumunjske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017. (2), mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Rumunjske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

                  (3)

                  Rumunjska je 10. svibnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018., a 14. svibnja 2018. svoj Program konvergencije za 2018. Uzimajući u obzir njihovu povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (4)

                  Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita svoj sporazum o partnerstvu i relevantne programe i predloži izmjene u vezi s njima. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (5)

                  Rumunjska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2018. planira ukupni deficit od 2.95 % BDP-a u 2018. te nakon toga njegovo postupno smanjenje na 1.45 % BDP-a u 2021. Ne očekuju se da će srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 1 % BDP-a ostvariti do 2021., odnosno kraja programskog razdoblja. Predviđa se da će ponovno izračunani strukturni saldo do 2021. dosegnuti – 2,1 %. Prema Programu konvergencije očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u zadržati ispod 40 % do 2021. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan je. Isto tako, mjere potrebne za potporu planiranim ciljevima u pogledu deficita nisu dovoljno precizirane.

                  (6)

                  Vijeće je 16. lipnja 2017. u skladu s člankom 121. stavkom 4 Ugovora o funkcioniranju Europske unije odlučilo da se u Rumunjskoj 2016. dogodilo značajno uočeno odstupanje od srednjoročnog cilja. S obzirom na utvrđeno značajno odstupanje Vijeće je 16. lipnja 2017. preporučilo Rumunjskoj da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (4) u 2017. ne premaši 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a. Vijeće je 5. prosinca 2017. utvrdilo da Rumunjska nije poduzela djelotvorne mjere nakon preporuke Vijeća od 16. lipnja 2017. te je izdalo revidiranu preporuku. Vijeće je u novoj preporuci od Rumunjske zatražilo da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2018. ne premaši 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,8 % BDP-a. Vijeće je 22. lipnja 2018. (5) utvrdilo da Rumunjska nije poduzela djelotvorne mjere nakon preporuke Vijeća od 5. prosinca 2017. Štoviše, prema stvarnim podacima za 2017. u Rumunjskoj postoji značajno odstupanje od preporučene razine prilagodbe u 2017.
                  U skladu s člankom 121. stavkom 4. UFEU-a i člankom 10. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97, Komisija je 23. svibnja 2018. upozorila Rumunjsku da je u 2017. uočeno značajno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Vijeće je 22. lipnja 2018. donijelo naknadnu preporuku (6) kojom se potvrđuje potreba da Rumunjska poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2018. ne premašuje 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,8 % BDP-a. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2018., postoji rizik od odstupanja od tog zahtjeva u 2018.

                  (7)

                  Vijeće je 22. lipnja 2018. Rumunjskoj preporučilo da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2019. ne premaši 5,1 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,8 % BDP-a. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2018., postoji rizik od odstupanja od tog zahtjeva u 2019. Osim toga, u proljetnoj prognozi Komisije za 2018. predviđa se deficit opće države od 3,4 % BDP-a za 2018. i 3,8 % BDP-a za 2019., što je iznad referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđene Ugovorom. Općenito, Vijeće smatra da će od 2018. biti potrebno provesti značajne dodatne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu, s obzirom na znatno pogoršanje fiskalnih izgleda, u skladu s preporukom upućenom Rumunjskoj 22. lipnja 2018. s ciljem ispravljanja uočenog znatnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju.

                  (8)

                  Rumunjska pri planiranju proračuna redovito zanemaruje preporuke koje se odnose na njezin fiskalni okvir, unatoč potrebi za odgovornom fiskalnom politikom. Rumunjskim zakonom o fiskalnoj odgovornosti prenosi se Fiskalni ugovor u nacionalno zakonodavstvo. Njegovi su propisi dobro osmišljeni, ali se u praksi često zanemaruju. U 2016. strukturni deficit bio je veći od srednjoročnog cilja, čime je prekršeno pravilo o deficitu. U proračunima za 2017. i 2018. ciljni ukupni deficit iznosio je gotovo 3 % BDP-a, što upućuje na pogoršanje strukturnog salda u odnosu na to pravilo. Dva rebalansa proračuna iz 2017. nisu bila u skladu s pravilima kojima se u tekućoj fiskalnoj godini zabranjuju povećanja gornjih granica ukupnog i primarnog deficita te povećanja broja osoblja i ukupnih državnih rashoda. Nadalje, kao i u prethodnim godinama, ažurirana fiskalna strategija i u 2017. parlamentu je dostavljena dugo nakon isteka zakonskog roka, zbog čega je izostala dugoročnija perspektiva proračunskog planiranja.

                  (9)

                  Porezna disciplina i dalje je slaba, osobito u pogledu poreza na dodanu vrijednost. Rumunjska je prošle godine ostvarila ograničeni napredak u pogledu mjera poduzetih nakon preporuke za jačanje porezne discipline i naplatu poreza koja joj nekoliko puta bila upućena. U pogledu poreza na dodanu vrijednost, razlika između teoretski očekivanih i stvarno prikupljenih prihoda i dalje je vrlo visoka. Kako bi se poboljšalo poštovanje propisa, nadležna tijela uvela su mogućnost obročnog plaćanja. To nije obvezno, osim za nesolventna poduzeća i obveznike poreza na dodanu vrijednost sa znatnim nepodmirenim poreznim obvezama. No, ta mjera tek treba ostvariti značajnije rezultate. Uvođenje elektroničkih registarskih blagajni povezanih s informacijskim sustavom porezne uprave još čeka na početak provedbe.

                  (10)

                  Stanje financijskog sektora dodatno je poboljšano, ali neka je kretanja potrebno nadzirati. Bankarski sektor dobro je kapitaliziran te je poboljšana kvaliteta imovine. Međutim, nekoliko aktualnih zakonodavnih inicijativa, za koje postoji opasnost da bi mogle nepovoljno utjecati na prodaju loših kredita, kreditiranje i ulaganja, zahtijeva pomno praćenje. Nedavno smanjenje doprinosa za drugi stup mirovinskog osiguranja koji se financira unaprijed pridonijelo je rješavanju kratkoročnih fiskalnih problema, ali bi moglo imati negativne posljedice za razvoj tržišta kapitala.

                  (11)

                  Ponuda na tržištu rada sve je manja zbog rasta zaposlenosti i smanjenja radne snage uzrokovanog starenjem stanovništva i iseljavanjem. U Rumunjskoj je istodobno prisutan znatan neiskorišteni potencijal rada, a neke skupine, kao što su mladi, Romi, dugotrajno nezaposlene osobe i osobe s invaliditetom, imaju poteškoće u pristupu tržištu rada. Rumunjska je protekle godine ostvarila neznatan napredak u u pogledu mjera poduzetih nakon što joj je upućena preporuka za jačanje ciljanih politika aktivacije i integriranih javnih usluga usmjerenih na osobe koje su najudaljenije od tržišta rada. Unatoč povećanju financijskih poticaja za programe mobilnosti, sudjelovanje u aktivnim politikama tržišta rada i dalje je vrlo malo, a administrativno je opterećenje veliko. Programi javnog rada od lokalnog interesa nisu mnogo pridonijeli osiguravanju dostupnosti relevantnih vještina i potpore prelasku na standardni oblik zaposlenja. Nitko ne vodi predmete dugotrajno nezaposlenih osoba i korisnika socijalne pomoći. Suradnja javnih službi za zapošljavanje i pružatelja socijalnih i obrazovnih usluga, odnosno vanjskih pružatelja usluga ograničena je.

                  (12)

                  Rizik od siromaštva ili socijalne isključenosti vrlo je visok. Posebno su mu podložne obitelji s djecom, osobe s invaliditetom, Romi i seosko stanovništvo. I dalje postoje velike razlike u dohotku, također zbog slabog učinka poreznog sustava i sustava socijalnih naknada na smanjenje nejednakosti tržišnih prihoda. Pokazatelj socijalne referentnosti, koji služi kao referentno mjerilo pri izračunu najvažnijih socijalnih naknada, nije ažuriran od 2008. Zakonom o minimalnoj uključenosti, koji je trebao stupiti na snagu 2018., povećali bi se pokrivenost i primjerenost socijalne pomoći. Međutim, njegovo stupanje na snagu odgođeno je za više od godinu dana. Niža dob za umirovljenje žena rezultira nižim mirovinskim pravima, što pridonosi većem siromaštvu u starosti i povećava razlike u zaposlenosti između muškaraca i žena.

                  (13)

                  Uključenost socijalnih partnera u osmišljavanje i provedbu gospodarskih i socijalnih reformi vrlo je ograničena. Mišljenja socijalnih partnera često se ne uzimaju u obzir čak i kad nisu različita od stajališta vlasti. Okvir za kolektivno pregovaranje u Rumunjskoj ne pridonosi sustavu industrijskih odnosa koji dobro funkcionira. Socijalni dijalog karakterizira niska razina kolektivnog pregovaranja, osobito na sektorskoj razini, i niska razina članstva u sindikatima i organizacijama poslodavaca. Visoki pragovi za reprezentativnost i nejasna definicija sektora među ključnim su preprekama djelotvornijem socijalnom dijalogu. Izmjenama zakonodavstva u cilju poboljšanja okvira ostvaren je neznatan napredak.

                  (14)

                  U proteklih nekoliko godina minimalna plaća više je puta povećana diskrecijskim odlukama. Neto minimalna plaća porasla je od 2015. za više od 60 %. U 2017. oko 30 % radnika radilo je za minimalnu plaću, što upućuje na vrlo suženu distribuciju plaća. Prijedlog za uspostavu objektivnog mehanizma za povećanje minimalne plaće poduprli su socijalni partneri, ali ga vlada nije primijenila.

                  (15)

                  Ponuda kvalificirane radne snage ne prati potrebe gospodarstva. Niske razine stjecanja osnovnih i digitalnih vještina imaju negativan učinak na konkurentnost, zaposlenost i konvergenciju. Vrlo niska je i stopa sudjelovanja u obrazovanju odraslih. Još ne postoji mehanizam u okviru kojeg bi se aktivne politike tržišta rada uskladile s potražnjom za vještinama, a sposobnost predviđanja potreba za vještinama u budućnosti i procjenjivanja očekivanog učinka novih tehnologija slaba je. Strukovno obrazovanje i osposobljavanje i dalje je tek drugi izbor i nije dovoljno usklađeno s potrebama tržišta rada te regionalnim ili sektorskim strategijama specijalizacije.

                  (16)

                  Slabi rezultati obrazovnog sustava doprinose velikoj nejednakosti u pogledu mogućnosti i slabe dugoročne izglede za rast Rumunjske. I dalje je problem pružanje kvalitetnih usluga uključivog redovnog obrazovanja i pristup njima, osobito za Rome i djecu u ruralnim područjima. Metodologiju praćenja u cilju rješavanja problema segregacije u školama tek treba razviti. Stopa učenika koji rano napuštaju obrazovanje i osposobljavanje smanjuje se, ali je i dalje visoka. U izradi je mehanizam ranog upozoravanja na temelju kojeg se identificiraju djeca za koju postoji opasnost da će napustiti školovanje, ali je usmjerenost na kvalitetu obrazovanja slaba. Unatoč određenim poduzetim mjerama, postoje poteškoće u osiguranju kvalitete u školama i visokom obrazovanju. Stopa stjecanja tercijarnog obrazovanja vrlo je niska. Razina ulaganja u obrazovanje razmjerno je niska, a odgovarajuća potpora posebno nedostaje u školama u slabije razvijenim područjima.

                  (17)

                  Zdravstveno stanje stanovništva poboljšalo se, ali je i dalje ispod standarda Unije. Pristup zdravstvenoj skrbi i dalje je problematičan, što nepovoljno utječe na razvoj djece, zapošljivost radne snage i zdravo starenje stanovništva. Slabo financiranje i neučinkovita upotreba resursa ograničavaju djelotvornost sustava zdravstvene skrbi, s obzirom na znatan nedostatak liječnika i medicinskih sestara. Pristup zdravstvenoj skrbi ograničavaju učestalost neformalnih plaćanja i udaljenost do zdravstvene infrastrukture. Rumunjska je ostvarila određeni napredak u pogledu mjera poduzetih nakon što joj je upućena preporuka za suzbijanje prakse neformalnih plaćanja i počela je primjenjivati mehanizam praćenja, ali njegov stvarni učinak tek treba ocijeniti. Rumunjska je ostvarila ograničen napredak u pogledu mjera poduzetih nakon što joj je upućena preporuka za preusmjeravanje skrbi na izvanbolničku zdravstvenu skrb. Provedbu nacionalne strategije zdravstvene skrbi koja je u tijeku ometaju promjene prioriteta i loše planiranje ulaganja.

                  (18)

                  Strateško planiranje, javna savjetovanja i procjena regulatornog učinka i dalje nedovoljno pridonose izradi, provedbi i praćenju politika. Time se narušavaju kvaliteta i predvidljivost propisa. Nadalje, česte promjene zakonodavstva, kao što su izmjene poreznog zakona, negativno utječu na poslovno okruženje. Dionici su nedovoljno uključeni u izradu i provedbu reformi, a istinski je dijalog rijedak, iako su relevantne institucijske strukture dostupne. Mehanizmom koji osigurava da se uzmu u obzir mišljenja dionikâ koji sudjeluju u javnom savjetovanju ne osigurava se odgovarajuće daljnje postupanje s njima. Posebno se ističe nedavni primjer kad se u obzir nije uzeo prijedlog za uspostavu objektivnog mehanizma za povećanje minimalne plaće, koji su poduprli socijalni partneri, i koji bi bio mjera poduzeta kao odgovor na preporuku upućenu Rumunjskoj. U reformi javne uprave nisu ostvareni opipljivi rezultati. Kasni donošenje odgovarajućeg zakonodavstva o upravljanju ljudskim resursima u javnoj upravi. Glavno tajništvo vlade ima ograničenu ulogu u kontroli kvalitete izrade politika.

                  (19)

                  Loša kvaliteta infrastrukture, uključujući sektore prometa, gospodarenja otpadom i otpadnih voda, ograničava izglede za rast u Rumunjskoj. Javna ulaganja karakterizira niska učinkovitost, posebno u pripremi projekata i određivanju prioriteta među njima. Opće stanje i pouzdanost cestovne i željezničke infrastrukture te infrastrukture plovnih putova i dalje su loši, a reforma prometnog sektora napreduje vrlo sporo. Spor je i napredak u području reforme gospodarenja otpadom, a u sektorima krutog otpada i otpadnih voda prisutne su slične poteškoće. Glavnim planom za promet i nacionalnim planom gospodarenja otpadom namjerava se osigurati stabilan plan za ulaganja i jačanje administrativnih kapaciteta u tim sektorima, ali zasad je zabilježen ograničen uspjeh u usklađivanju pripreme projekata sa strateškim planiranjem. Rumunjska je ostvarila ograničen napredak u pogledu mjera poduzetih nakon što joj je upućena preporuka za kvalitetnije određivanje prioriteta i pripremu projekata javnih ulaganja.

                  (20)

                  Djelotvorna i transparentna javna nabava i dalje je ključni čimbenik za rješavanje najvažnijih pitanja politike u Rumunjskoj, među kojima su djelotvorna javna potrošnja, suzbijanje korupcije te poticanje inovativnosti, održivog i uključivog rasta. U pogledu mjera poduzetih nakon što joj je upućena preporuka za provedbu strategije javne nabave Rumunjska je ostvarila određeni napredak, ali taj se plan još ne provodi u cijelosti. Istodobno, povećanje učinkovitosti i strateška provedba javne nabave, djelotvorna revizija i sprečavanje prijevara i dalje su problematični. Potrebno je stalno praćenje kako bi se zajamčila održivost poduzetih mjera i nepovratnost reformi. Problemi u pogledu učinkovitosti i transparentnosti javne nabave prije svega se odnose na velika ulaganja u zdravstvenu infrastrukturu u regionalne bolnice u Iașiju, Cluju i Craiovi.

                  (21)

                  U vrlo važnim infrastrukturnim sektorima kao što su energetika i željeznički promet ključnu ulogu imaju poduzeća u državnom vlasništvu. No, njihova operativni i financijski rezultati lošiji su od rezultata njihovih konkurenata iz privatnog sektora. Korporativno upravljanje poduzećima u državnom vlasništvu u posljednje vrijeme znatno je oslabilo, čime je poništen napredak ostvaren u pogledu preporuka za Rumunjsku iz 2015. i 2016. Oklijeva se s provedbom novog zakonodavstva, a postoje pokušaji da se iz njegova područja primjene izuzme niz poduzeća. Osim toga, kasni objava financijskih podataka o poduzećima u državnom vlasništvu. Zbog toga su pogoršani ključni uvjeti za promicanje učinkovite uporabe javnih sredstava i omogućen je prostor za iskrivljene odluke o ulaganjima. U veljači 2018. Ustavni sud pozvao je parlament da revidira prethodno navedene iznimke.

                  (22)

                  Razvoj događaja u protekloj godini u velikoj je mjeri doveo u pitanje nepovratnost i održivost značajnog napretka Rumunjske u području reforme pravosudnog sustava i rješavanju problema korupcije na visokoj razini. U pitanje je dovedena neovisnost sudstva, a pravosudne institucije i pravni okvir za borbu protiv korupcije izloženi su pritisku, dok i dalje nema napretka u rješavanju preostalih problema. Provedba nacionalne strategije za borbu protiv korupcije za razdoblje 2016.–2020. kojom se uspostavljaju nove mjere za sprečavanje i suzbijanje korupcije napreduje na tehničkoj razini, ali je potrebna konkretnija politička potpora jer su problemi povezani s korupcijom i upravljanjem u javnom sektoru i dalje prisutni na svim razinama i jedan su od najvećih izazova za poslovno okruženje.

                  (23)

                  Komisija u okviru mehanizma suradnje i provjere nastavlja pratiti reformu pravosuđa i borbu protiv korupcije u Rumunjskoj. Ta područja stoga nisu obuhvaćena preporukama za Rumunjsku, ali su važna za razvoj pozitivnog socioekonomskog okruženja u toj zemlji.

                  (24)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Rumunjske i objavila je u Izvješću za Rumunjsku za 2018. Ocijenila je i Program konvergencije za 2018., Nacionalni program reformi za 2018. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Rumunjskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Rumunjskoj, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja u Uniji na način da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (25)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2018. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

            PREPORUČUJE da Rumunjska u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Osigurati usklađenost s Preporukom Vijeća od 22. lipnja 2018. u cilju ispravljanja značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Osigurati punu primjenu fiskalnog okvira. Ojačati poreznu disciplinu i ubiranje poreza.

                  2.

                  Dovršiti reformu za uvođenje minimalnog dohotka. Poboljšati funkcioniranje socijalnog dijaloga. Osigurati utvrđivanje minimalne plaće na temelju objektivnih kriterija. Poboljšati dokvalifikaciju i dostupnost kvalitetnih usluga redovnog obrazovanja, osobito za Rome i djecu u ruralnim područjima. Poboljšati pristup zdravstvenoj skrbi, uključujući preusmjeravanjem na izvanbolničku skrb.

                  3.

                  Povećati predvidljivost donošenja odluka provođenjem sustavnih i djelotvornih regulatornih procjena učinka te savjetovanjem s dionicima i njihovim uključivanjem u izradu i provedbu reformi. Poboljšati pripremu velikih infrastrukturnih projekata i određivanje prioriteta među njima te ubrzati njihovu provedbu, prije svega u sektorima prometa, gospodarenja otpadom i otpadnih voda. Poboljšati transparentnost i djelotvornost javne nabave. Ojačati korporativno upravljanje poduzećima u državnom vlasništvu.

         Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2018.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            H. LÖGER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  SL C 261, 9.8.2017., str. 1.

         (3)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (4)  Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti pokriveni prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

         (5)  Odluka Vijeća (EU) 2018/923 od 22. lipnja 2018. kojom se utvrđuje da Rumunjska nije poduzela nikakvu djelotvornu radnju kao odgovor na Preporuku Vijeća od 5. prosinca 2017. (SL L 164, 29.6.2018., str. 42.).

         (6)  Preporuka Vijeća od 22. lipnja 2018. s ciljem ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Rumunjskoj (SL C 223, 27.6.2018., str. 3.).

         (7)  Na temelju članka 9. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2018. o Nacionalnom programu reformi Irske za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Irske za 2018.

text:
               10.9.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 320/27

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 13. srpnja 2018.
      o Nacionalnom programu reformi Irske za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Irske za 2018.
      (2018/C 320/07)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Irska jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za Preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 22. ožujka 2018. Vijeće je 14. svibnja 2018. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (3) („Preporuka za europodručje”).

                  (2)

                  Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Irska bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuka za europodručje, kako se navodi u preporukama u nastavku, a posebno u preporukama 1. i 2.

                  (3)

                  Izvješće za Irsku za 2018. objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Irske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017. (4), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Irske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 7. ožujka 2018. Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Irskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, slabe su točke visoke razine javnog i privatnog duga i neto vanjskih obveza. Ipak, ostvarena su znatna poboljšanja. Snažan rast produktivnosti zadnjih godina doveo je do poboljšane konkurentnosti i pozitivnog salda tekućeg računa, zbog čega se brzo smanjuju visoke razine neto vanjskih obveza. Snažan gospodarski rast i dalje doprinosi privatnom razduživanju. Međutim razina privatnog duga još je visoka, iako pri ocjeni korporativnog duga treba uzeti u obzir snažan utjecaj aktivnosti multinacionalnih poduzeća, dok se čini da je dug kućanstava uglavnom u skladu s temeljnim pokazateljima. Predviđa se nastavak smanjenja državnog duga i deficit se približava ravnoteži. Cijene stambenih nekretnina ubrzano rastu, premda s vjerojatno podcijenjene početne razine, što također doprinosi jačanju bilanci kućanstava. Banke su dobro dokapitalizirane i njihova se profitabilnost postupno poboljšava. Nastavlja se smanjenje razine loših kredita, iako je ona i dalje visoka. Poduzete su mjere politika za uklanjanje navedenih ranjivosti, no za neke od mjera trebat će vremena da se ostvare očekivani učinci.

                  (4)

                  Irska je 18. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018., a 30. travnja 2018. svoj Program stabilnosti za 2018. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (5)

                  Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (6)

                  Irska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe prijelaznom pravilu o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2018. očekuje da će se ukupni deficit neznatno smanjiti na 0,2 % BDP-a u 2018. te se nakon toga nastaviti postupno smanjivati i u 2021. prijeći u suficit od 0,4 % BDP-a. Očekuje se da će se nakon 2019. ostvariti srednjoročni proračunski cilj, odnosno strukturni deficit od 0,5 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će udio duga opće države u BDP-u 2018. pasti na 66 % BDP-a te će se nastaviti smanjivati i u 2021. iznositi 58,7 % BDP-a. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerodostojan je. Istodobno nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za ostvarenje planiranog ciljnog deficita od 2019. nadalje.

                  (7)

                  Vijeće je 11. srpnja 2017. preporučilo Irskoj da osigura da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2018. ne premašuje 2,4 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Istovremeno je Vijeće navelo da je potrebno uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike kojim se doprinosi jačanju postojećeg oporavka te osiguravanju održivosti javnih financija Irske. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2018. postoji rizik određenog odstupanja od preporučene fiskalne prilagodbe u 2018. te u 2017. i 2018. kad se zajedno uzmu u obzir.

                  (8)

                  Irska bi u 2019. trebala ostvariti svoj srednjoročni proračunski cilj. To je u skladu sa stopom nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (6) koja ne premašuje 5,3 % (7), što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,1 % BDP-a. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2018. predviđa se da će strukturni saldo zabilježiti deficit od 0,4 % BDP-a u 2019., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Predviđa se da će Irska u 2018. poštovati prijelazno pravilo o dugu te u 2019. pravilo o dugu. Općenito, Vijeće smatra da Irska treba biti spremna poduzeti dodatne mjere za osiguranje usklađenosti u 2018. i da se predviđa da će u 2019. ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. S obzirom na razliku između izmjerenog BDP-a i domaće proizvodnje i povezani utjecaj na udio duga u BDP-u te postojeće cikličke uvjete u Irskoj i povećane vanjske rizike bilo bi razborito sve neočekivane prihode iskoristiti za daljnje smanjenje udjela duga opće države.

                  (9)

                  Javne financije dodatno su se poboljšale zahvaljujući snažnom rastu proizvodnje, no rizici od nestabilnosti prihoda i dalje su prisutni te još ima prostora za povećanje otpornosti prihoda na gospodarske fluktuacije i negativne šokove. Smanjenjem opsega i broja poreznih rashoda i proširenjem porezne osnovice povećala bi se stabilnost prihoda u slučaju gospodarske nestabilnosti. Međutim, neke nedavne porezne mjere bile su usmjerene na smanjenja i olakšice i čini se da je time dodatno povećana ovisnost o izrazito procikličkim izvorima prihoda. Osim toga, u Irskoj još ima prostora za poboljšanje načina na koji se sredstvima prikupljenima oporezivanjem može doprinijeti ostvarenju ciljeva zaštite okoliša.

                  (10)

                  Kako je navedeno u Preporuci za europodručje za 2018., borba protiv strategija agresivnog poreznog planiranja ključna je za sprečavanje narušavanja tržišnog natjecanja među poduzećima, pravedan tretman poreznih obveznika i zaštitu javnih financija. Budući da strategije agresivnog planiranja poreznih obveznika mogu imati učinak prelijevanja među državama članicama, potrebno je usklađeno djelovanje nacionalnih politika kao dopuna zakonodavstvu Unije. Visoka razina plaćanja naknada za licenciju i dividendi kao postotak BDP-a upućuje na to da se poduzeća koriste poreznim pravilima Irske kako bi provodila agresivno porezno planiranje. Zbog ograničene primjene poreza po odbitku na izlazna plaćanja (tj. plaćanja od rezidenata Unije rezidentima trećih zemalja) naknade za licencije i dividendi koja izvršavaju poduzeća sa sjedištem u Irskoj može se dogoditi da ta plaćanja uopće ne budu oporezovana ako ne podliježu porezu u državi primatelja plaćanja. Osim toga, poduzeća mogu iskoristiti određene odredbe iz bilateralnih poreznih sporazuma između Irske i drugih zemalja kako bi nadjačala novo pravilo o poreznoj rezidentnosti, koje je u Irskoj uvedeno 2015.; opravdana je daljnja analiza tog pitanja. Rezultati savjetovanja koje je Irska pokrenula nakon neovisne revizije Zakona o porezu na dobit uzet će se u obzir pri osmišljavanju najavljenih poreznih reformi. Komisija uzima u obzir nedavne najavljene ili donesene pozitivne mjere (primjerice, mjere za rješavanje problema agresivnog poreznog planiranja na nacionalnoj razini, moguće obrambene mjere protiv država s popisa nekooperativnih jurisdikcija). Na temelju nedavnih razmjena informacija Komisija će nastaviti konstruktivan dijalog u svrhu borbe protiv strategija agresivnog planiranja poreznih obveznika.

                  (11)

                  Rizici za dugoročnu fiskalnu održivost povezani s troškovima starenja i dalje su prisutni. Irska je uvela neke važne mjere za povećanje učinkovitosti, primjerice sporazum o smanjenju troškova s farmaceutskom industrijom, sustav financijskog upravljanja i financiranje utemeljeno na aktivnosti. Poduzete su određene mjere i za poboljšanje dostupnosti usluga primarne zdravstvene skrbi. Međutim, irski sustav zdravstvene skrbi skup je i suočava se s brojnim izazovima, a situaciju dodatno otežava brzo starenje stanovništva. Osim toga, uslugama primarne skrbi i skrbi unutar zajednice još se ne može ublažiti sve veći pritisak na kapacitet i troškove bolničke skrbi. Za planirani prijelaz na univerzalnu zdravstvenu skrb potrebno je višegodišnje planiranje proračuna i bolja kontrola rashoda. Osim toga, on se mora temeljiti na rezultatima sveobuhvatne revizije rashoda u pogledu djelotvornosti i učinkovitosti sektora zdravstvene skrbi. Nadalje, potrebno je uzeti u obzir jačanje uloge primarne skrbi u rasterećivanju irskih preopterećenih bolnica. Unatoč brojnim reformama za smanjenje javnih rashoda za mirovine, očekuje se velik dugoročni rast ukupnog deficita mirovinskog sustava. Pravodobna provedba predstavljenog plana mirovinske reforme ključna je za jačanje fiskalne održivosti mirovinskog sustava u Irskoj.

                  (12)

                  Godine slabih ulaganja nakon recesije odražavaju se na dostupnost odgovarajuće infrastrukture u sektoru prometa, čiste energije, vodnih usluga, stanovanja i telekomunikacija. Cijene nekretnina neprestano se povećavaju zbog kroničnog manjka ponude i povećanja potražnje. Iako se 2016. nije činilo da su stambene nekretnine precijenjene, njihova cjenovna pristupačnost izaziva zabrinutost. Ako ih se ne ukloni, čimbenici koji ograničavaju stambenu ponudu mogli bi doprinijeti jačanju neravnoteže. Prostorno planiranje i bolja infrastruktura ključni su za odgovarajuće povećanje stambene ponude, jačanje privatnog ulaganja, rast produktivnosti i uravnotežen regionalni gospodarski razvoj. Osim toga, infrastrukturna ulaganja u čistu energiju, čist javni prijevoz i vodu te dodatni napori u području energije iz obnovljivih izvora i kružnoga gospodarstva bit će od ključne važnosti za uspješan prelazak Irske na niskougljično i ekološki otporno gospodarstvo. Nakon što ih se provede u bliskoj suradnji s dionicima, nacionalni razvojni plan za razdoblje 2018.–2027. i nacionalni okvir za planiranje, koji su dio „Strategije Irska 2040.”, bit će važni koraci u pravom smjeru.

                  (13)

                  Postojeći napori u ublažavanju klimatskih promjena neće Irskoj omogućiti ostvarenje klimatskih ciljeva utvrđenih u strategiji Europa 2020. Ostvaren je tek ograničen napredak u dekarbonizaciji ključnih dijelova gospodarstva, uglavnom u poljoprivredi, cestovnom prometu i stambenom sektoru. Irska će zbog toga, da bi poštovala odredbe Odluke o zajedničkom naporu, morati iskoristiti dostupne fleksibilne mogućnosti, kao što je kupnja emisijskih jedinica od drugih država članica. Iz nacionalnih projekcija objavljenih 2017. vidljiv je razmjer potrebnih dodatnih napora: na temelju postojećih politika očekuje se da će se emisije iz Odluke o zajedničkom naporu (u kojoj su utvrđeni obvezujući godišnji ciljevi za emisije stakleničkih plinova za države članice za razdoblje 2013.–2020.) povećavati do 2025., a zatim se stabilizirati na razini nešto nižoj od razine emisija iz 2005. Irska je nedavno donijela nacionalni plan ublažavanja, kojim se utvrđuje plan prelaska na niskougljično gospodarstvo i dosljedan okvir za rješavanje postojećih izazova u energetskom sektoru. U planu je, međutim, zasad utvrđeno tek nekoliko posebnih novih mjera ublažavanja. Nacionalni okvir za planiranje ima i klimatsku sastavnicu, koja je uvedena u znak potvrde činjenice da će odgovarajuće prostorno planiranje biti ključno za ublažavanje klimatskih promjena jer je stanovništvo u Irskoj vrlo raspršeno i postoji samo mali broj velikih gradskih područja, koja se suočavaju s ozbiljnim problemima povezanima sa zagušenjem i javnim prijevozom. Konačno, nacionalni razvojni plan 2018.–2027. i njegova učinkovita provedba imat će ključnu ulogu u dekarbonizaciji gospodarstva. U planu će se utvrditi iznos dodatnih sredstava koja će se mobilizirati za dekarbonizaciju sektora električne energije, upotrebu energije iz obnovljivih izvora i poboljšanje javnog prijevoza i energetske učinkovitosti.

                  (14)

                  Osiguranje uključivog rasta i dalje je problem u Irskoj. Stopa nezaposlenosti pala je na 6,7 % u 2017., ali su određene skupine još vrlo udaljene od tržišta rada i socijalno isključene. Sustav socijalne zaštite i sustav oporezivanja pokazali su se vrlo uspješnima u suzbijanju siromaštva i nejednakosti te je Irska poduzela mjere za poticanje zaposlenosti postupnim ukidanjem socijalnih naknada i doplataka. Trajno visoka stopa rizika od siromaštva ili socijalne isključenosti u Irskoj povezana je s visokim udjelom osoba koje žive u kućanstvima s niskim intenzitetom rada (gotovo dvaput viša od prosjeka Unije i najviša u Uniji – 18,2 % u odnosu na 10,5 % u 2016.). To je posebno često u kućanstvima samohranih roditelja. Gotovo tri četvrtine nezaposlenih u Irskoj neaktivno je. Ukupna stopa rizika od siromaštva ili socijalne isključenosti i ona koja se odnosi na djecu neznatno su se smanjile u 2016., ali i dalje su veće od prosjeka Unije. Zbog toga Irska mora dovršiti provedbu svojeg akcijskog plana za kućanstva bez zaposlenih, a to će postići, među ostalim, poboljšanjem integrirane potpore za osobe koje su najudaljenije od tržišta rada. Kako bi se ispunili ambiciozni ciljevi i zadovoljila visoka potražnja, potrebno je posvetiti trajnu pozornost ponudi objekata za socijalno stanovanje.

                  (15)

                  Pristup cjenovno pristupačnoj, cjelodnevnoj kvalitetnoj skrbi za djecu i dalje je problem. Prema Organizaciji za gospodarsku suradnju i razvoj troškovi skrbi za djecu u Irskoj u odnosu na plaće bili su u 2015. najveći u Uniji za samohrane roditelje i drugi po veličini u Uniji za parove. Visoki troškovi skrbi za djecu mogu otežati pristup plaćenom zaposlenju, osobito u kućanstvima s niskim prihodima, uključujući kućanstva samohranih roditelja. Ta činjenica ima negativan učinak na stopu zaposlenosti žena, koja je 2016. iznosila 65,4 %, što je blizu prosjeka Unije. U parlamentu će uskoro biti dovršen Zakon o jedinstvenom cjenovno pristupačnom sustavu skrbi za djecu. Već su uočena kašnjenja u provedbi. Promiče se i kvaliteta ponude skrbi za djecu, posebice u okviru inicijativa za veću stručnost osoblja.

                  (16)

                  Razlike među stopama zaposlenosti nisko, srednje i visokokvalificiranih radnika u 2016. bile su među najvišima u Uniji, a stopa zaposlenosti niskokvalificiranih radnika 10 je postotnih bodova niža nego prije gospodarske krize. Zbog toga, a i zbog promjena u gospodarskoj aktivnosti, neusklađenost i nedostatak vještina sve su izraženiji u nekoliko područja. Zato je veoma važno ubrzati donošenje politika i mjera za usavršavanje i prekvalifikaciju. Irska ima posebno nisku razinu sudjelovanja u cjeloživotnom učenju za zaposlene niskokvalificirane osobe, što ih čini osjetljivima na promjene u potražnji radne snage. Ukupno gledajući, Irska ima jednu od najnižih razina digitalnih vještina u Uniji, što je u oštroj suprotnosti s visokim udjelom osoba s diplomom u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike koja je stečena u irskom sustavu visokog obrazovanja. Irska ima i jednu od najnižih stopa zaposlenosti osoba s invaliditetom u Uniji.

                  (17)

                  Produktivnost u Irskoj raste uglavnom zahvaljujući multinacionalnim poduzećima. Razlika u produktivnost između tih društava i irskih domaćih poduzeća (uglavnom mala i srednja poduzeća) sve je veći. Visoka međunarodna mobilnost nekih multinacionalnih poduzeća i sadašnja neizvjesnost mogu dugoročno ugroziti održivost i otpornost irskoga gospodarstva. U nedavnom je istraživanju otkriveno da, kada je riječ o rastu produktivnosti, inovacijama i izvozu, poduzeća u irskom vlasništvu imaju tek ograničenu korist od poslovanja multinacionalnih poduzeća u Irskoj. Međutim, irska poduzeća koja se bave istraživanjem i razvojem imaju koristi od prelijevanja iz multinacionalnih poduzeća. Poticajima iz javnog sektora za istraživanje i razvoj i većom dostupnošću kvalificiranih radnika za irska mala i srednja poduzeća potaknulo bi se širenje novih tehnologija u tim poduzećima. Osim toga, kao što je već više puta navelo irsko Nacionalno vijeće za konkurentnost, kako bi se povećala konkurentnost irskih poduzeća, potrebno je ograničiti rast određenih ulaznih i pravnih troškova. Prepreke na tržištu pravnih usluga i dalje su problem jer ometaju konkurentnost i povećavaju troškove primatelja usluga. Te prepreke najviše utječu na mala poduzeća jer se povećavaju troškovi sudskih postupaka. Provedbeni propisi za novi Zakon o uređenju pravnih usluga još nisu doneseni. Javna savjetovanja, koja su preduvjet za provedbu zakonodavstva, uvelike kasne.

                  (18)

                  Financijski sektor Irske na putu je održivog oporavka, ali naslijeđeni problemi još stvaraju ograničenja. Iako je Irska nastavila ostvarivati napredak u smanjenju loših kredita, njihov udio u ukupnim bruto kreditima (11,2 % u rujnu 2017.) još je među najvišima u Uniji. Prezaduženost, tržišna koncentracija i pojačana nesigurnost u nekim izvoznim sektorima negativno utječu na potražnju za kreditima malih i srednjih poduzeća, koja i dalje slaba. Iznimno je važno smanjiti dugoročna zakašnjela plaćanja, a ona s kojima se kasni već više od dvije godine činila su približno 60 % ukupnih zakašnjelih plaćanja hipoteka u 2017. Smanjenjem dugoročnih zakašnjelih plaćanja moglo bi se doprinijeti i rješavanju problema prezaduženosti, što poduzeća (posebno mala i srednja poduzeća) koči u upotrebi kredita u produktivnije svrhe. Iako u svom izvješću za četvrti kvartal 2017. o zaostacima u otplati hipoteka na stambenim nekretninama i oduzimanjima imovine Središnja banka Irske navodi da otprilike 87 % restrukturiranih hipoteka ispunjava uvjete, naglasila je da je rizik od ponovnog neispunjenja obveza posebno velik u slučaju restrukturiranja koja podrazumijevaju privremeno smanjenje plaćanja. Održivost oduzimanja imovine i otpisa kao krajnjih mjera mogla bi se povećati i dopuniti snažnim okvirom za zaštitu potrošača kojim bi se očuvala pozitivna kretanja u prodaji na sekundarnim tržištima kredita i trajnost rješenja za restrukturiranje kredita.

                  (19)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Irske i objavila je u Izvješću za Irsku za 2018. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2018. i Nacionalni program reformi za 2018. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Irskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Irskoj, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja u Uniji na način da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (20)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2018. i njegovo je mišljenje (8) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

                  (21)

                  Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2018. i Program stabilnosti za 2018. Preporuke Vijeća u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 3. u nastavku,

            PREPORUČUJE da Irska u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Ostvariti srednjoročni proračunski cilj u 2019. Iskoristiti neočekivane prihode radi bržeg smanjenja udjela duga opće države. Smanjiti opseg i broj poreznih rashoda i proširiti poreznu osnovicu. Spriječiti očekivano povećanje rashoda povezanih sa starenjem tako što će se povećati troškovna učinkovitost sustava zdravstvene skrbi i provesti planirana mirovinska reforma.

                  2.

                  Osigurati pravovremenu i učinkovitu provedbu nacionalnog razvojnog plana, uključujući u pogledu čiste energije, prometa, stanovanja, vodnih usluga i cjenovno pristupačne kvalitetne skrbi za djecu. Dati prednost dokvalifikaciji odraslog radno sposobnog stanovništva, s naglaskom na digitalnim vještinama.

                  3.

                  Poticati rast produktivnosti irskih poduzeća, a osobito malih i srednjih poduzeća, poticanjem istraživanja i inovacija s pomoću ciljanih politika, izravnijih oblika financiranja i bolje strateške suradnje sa stranim multinacionalnim poduzećima, javnim istraživačkim centrima i sveučilištima. Promicati brže i trajno smanjenje dugoročnih zakašnjelih plaćanja upotrebom sekundarnih tržišta, uz oslanjanje na inicijative za ugrožena kućanstva i prema potrebi upotrebom otpisa nepovrativih izloženosti.

         Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2018.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            H. LÖGER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

         (3)  SL C 179, 25.5.2018., str. 1.

         (4)  SL C 261, 9.8.2017., str. 1.

         (5)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (6)  Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju. Referentno mjerilo za rashode za Irsku odražava prilagodbu radi ispravka narušavanja desetogodišnje referentne stope potencijalnog rasta do kojeg je došlo zbog naglog iznimno velikog rasta realnog BDP-a u 2015. Komisija je slijedila pristup koji su primijenila irska tijela pri izračunu proračuna za 2017. i uzela u obzir prosjek stopa potencijalnog rasta u 2014. i 2016.

         (7)  Od 2018. referentno mjerilo za rashode odražava prilagodbu radi ispravka narušavanja desetogodišnje referentne stope potencijalnog rasta do kojeg je došlo zbog naglog iznimno velikog rasta realnog BDP-a u 2015.

         (8)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.