title: Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike оd 24. ožujka 2021. o izmjeni Preporuke ESRB/2015/2 o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike (ESRB/2021/2) 2021/C 222/02

text:
                  11.6.2021

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  C 222/13

         PREPORUKA EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE
         оd 24. ožujka 2021.
         o izmjeni Preporuke ESRB/2015/2 o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike (ESRB/2021/2)
         (2021/C 222/02)
         OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
         uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a posebno njezin članak 3. i članke od 16. do 18.,
         uzimajući u obzir Odluku ESRB/2011/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 20. siječnja 2011. o donošenju Poslovnika Europskog odbora za sistemske rizike (2), a osobito njezine članke od 18. do 20.,
         budući da:

                     (1)

                     Radi osiguravanja učinkovitih i dosljednih nacionalnih mjera makrobonitetne politike, važno je dopuniti obveznu uzajamnost koja se zahtjeva na temelju prava Unije s dobrovoljnom uzajamnosti.

                     (2)

                     Okvirom o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike, utvrđenim u Preporuci ESRB/2015/2 Europskog odbora za sistemske rizike (3), nastoji se osigurati da se isti skup makrobonitetnih zahtjeva primjenjuje na istu vrstu izloženosti riziku u određenoj državi članici, bez obzira na pravni status i mjesto gdje se nalazi pružatelj financijskih usluga.

                     (3)

                     Preporukom ESRB/2017/4 Europskog odbora za sistemske rizike (4) preporučuje se odgovarajućem nadležnom tijelu za primjenu mjera da predloži najviši mogući prag značajnosti za podnošenje zahtjeva za uzajamno postupanje Europskom odboru za sistemske rizike (ESRB), ispod kojeg se izloženost pojedinačnog pružatelja financijskih usluga prema utvrđenom makrobonitetnom riziku u državi u kojoj tijelo za primjenu mjera primjenjuje mjeru makrobonitetne politike može smatrati da nije značajna. ESRB može preporučiti drugačiji prag ako to procijeni potrebnim.

                     (4)

                     Od 1. siječnja 2021. kreditne institucije, osiguravajuća društva i stručnjaci koji obavljaju djelatnosti kreditiranja (hipotekarni zajmodavci) u Luksemburgu moraju poštovati ograničenja omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine (LTV) za nove hipotekarne kredite za stambene nekretnine u Luksemburgu, s različitim ograničenjima omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine po kategorijama dužnika: i. ograničenje omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 100 % za kupce koji prvi put stječu svoje primarno boravište; ii. ograničenje omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 90 % za ostale kupce (odnosno kupce koji ne stječu prvi puta) svoje primarno boravište, uz ispravak vrijednosti za portfelj (odnosno zajmodavci mogu izdati 15 % portfelja novih hipotekarnih kredita odobrenih tim dužnicima s omjerom vrijednosti kredita i založene nekretnine iznad 90 %, ali ispod najvišeg omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 100 %); iii. ograničenje omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 80 % za ostale hipotekarne kredite (uključujući segment kupnje radi davanja u najam).

                     (5)

                     Nakon što je 18. prosinca 2020. Comité du Risque systémique (Odbor za sistemske rizike) podnio ESRB-u zahtjev za uzajamnu primjenu i radi: i. sprječavanja ostvarenja negativnih prekograničnih učinaka u obliku curenja i regulatorne arbitraže koji mogu nastati zbog provedbe mjera makrobonitetne politike koje se primjenjuju u Luksemburgu; ii. očuvanja jednakih uvjeta među odgovarajućim financijskim institucijama i očuvanja opće otpornosti tih financijskih institucija, Opći odbor ESRB-a odlučio je uključiti ove mjere na popis mjera makrobonitetne politike za koje se preporučuje uzajamna primjena na temelju Preporuke ESRB/2015/2.

                     (6)

                     Mjera makrobonitetne politike koju aktivira Commission de Surveillance du Secteur Financier (Komisija za nadzor financijskog sektora) je mjera je koja nije usklađena s pravom Unije. U skladu s potpreporukom C(2) Preporuke ESRB/2015/2, tijelima nadležnima za uzajamno priznavanje preporučuje se da provedu istu mjeru makrobonitetne politike kao mjeru koju je provelo nadležno tijelo za primjenu mjera ili, ako ista mjera makrobonitetne politike nije dostupna u nacionalnom zakonodavstvu, donose, nakon savjetovanja s ESRB-om, mjeru makrobonitetne politike koja je dostupna u njihovim državama i koja ima učinak koji je istovjetan kao primijenjena mjera makrobonitetne politike.

                     (7)

                     Opći odbor ESRB-a također je odlučio preporučiti prag specifičan za pojedinu instituciju i prag značajnosti specifičan za pojedinu zemlju kako bi se usmjerila primjena načela de minimis od strane država članica koje uzajamno primjenjuju mjeru.

                     (8)

                     Preporuku ESRB/2015/2 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELO JE OVU PREPORUKU:

            IZMJENE

         Preporuka ESRB/2015/2 mijenja se kako slijedi:

                     1.

                     u odjeljku 1., podpreporuka C(1) zamjenjuje se sljedećim:

                                 „1.

                                 Odgovarajućim tijelima preporučuje se da uzajamno primjenjuju mjere makrobonitetne politike koje su donijela druga odgovarajuća tijela i čiju je uzajamnu primjenu preporučio ESRB. Preporučuje se da se sljedeće mjere, kao što je dalje opisano u Prilogu, uzajamno primjenjuju:

                                             Belgija:

                                                         —

                                                         dodatni ponder rizika za izloženosti prema stanovništvu osigurane stambenim nekretninama koje se nalaze u Belgiji, koji se primjenjuje u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 na kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Belgiji, koje primjenjuju IRB pristup za izračun kapitalnog zahtjeva, a sastoji se od:

                                                                     (a)

                                                                     paušalnog dodatnog pondera rizika od 5 postotnih bodova; i

                                                                     (b)

                                                                     proporcionalnog dodatnog pondera rizika koji se sastoji od 33 posto izloženošću ponderiranog prosjeka pondera rizika koji se primjenjuje na portfelj izloženosti prema stanovništvu osiguran stambenim nekretninama koje se nalaze u Belgiji;

                                             Francuska:

                                                         —

                                                         strože ograničenje velike izloženosti iz članka 395. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013, koje se primjenjuje na izloženosti prema visoko zaduženim velikim nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj na 5 posto priznatog kapitala, što se u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom ii. Uredbe (EU) br. 575/2013 primjenjuje na globalne sistemski važne institucije (GSV institucije) i ostale sistemski važne institucije (OSV institucije) na najvišoj razini konsolidacije njihovog bankarskog bonitetnog parametra;

                                             Luksemburg:

                                                         —

                                                         pravno obvezujuća ograničenja omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine (LTV) za nove hipotekarne kredite za stambene nekretnine u Luksemburgu, s različitim ograničenjima omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine koja se primjenjuju na različite kategorije dužnika:

                                                                     (a)

                                                                     ograničenje omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 100 % za kupce koji prvi put stječu svoje primarno boravište;

                                                                     (b)

                                                                     ograničenje omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 90% za druge kupce, odnosno kupce koji ne stječu svoje primarno boravište prvi put. To se ograničenje proporcionalno provodi putem ispravaka vrijednosti za portfelj. Konkretno, zajmodavci mogu izdati 15 % portfelja novih hipotekarnih kredita odobrenih tim dužnicima s omjerom vrijednosti kredita i založene nekretnine većim od 90 %, ali nižim od najviše 100 % omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine;

                                                                     (c)

                                                                     ograničenje omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 80 % za ostale hipotekarne kredite (uključujući segment kupnje radi davanja u najam).

                                             Švedska:

                                                         —

                                                         donji prag od 25 posto specifičan za određenu kreditnu instituciju za izloženošću ponderirani prosjek pondera rizika koji se primjenjuje na portfelj izloženosti prema stanovništvu u odnosu na dužnike koji su rezidenti u Švedskoj, osiguran nekretninama u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 za kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Švedskoj, koje primjenjuju IRB pristup za izračun kapitalnih zahtjeva.”

                     2.

                     Prilog se zamjenjuje Prilogom ovoj Preporuci.

            Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 24. ožujka 2021.

                  Voditelj Tajništva ESRB-a,

                  u ime Općeg odbora ESRB-a,

               Francesco MAZZAFERRO

            (1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

            (2)  SL C 58, 24.2.2011., str. 4.

            (3)  Preporuka ESRB/2015/2 Europskog odbora za sistemske rizike do 15. prosinca 2015. o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike (SL C 97, 12.3.2016., str. 9.).

            (4)  Preporuka ESRB/2017/4 Europskog odbora za sistemske rizike od 20. listopada 2017. o izmjeni Preporuke ESRB/2015/2 o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike (SL C 431, 15.12.2017., str. 1).

            PRILOG

                     „PRILOG

                        Belgija

                           Dodatni ponder rizika za izloženosti prema stanovništvu osigurane stambenim nekretninama koje se nalaze u Belgiji, određen kreditnim institucijama koje imaju odobrenje za rad u Belgiji koje primjenjuju IRB pristup, koji se primjenjuje u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013. Dodatni ponder rizika sastoji se od dva dijela:

                                 (a)

                                       paušalnog dodatnog pondera rizika od 5 postotnih bodova; i

                                 (b)

                                       proporcionalnog dodatnog pondera rizika koji se sastoji od 33 posto izloženošću ponderiranog prosjeka pondera rizika koji se primjenjuje na portfelj izloženosti prema stanovništvu osiguran stambenim nekretninama koje se nalaze u Belgiji.

                           I.   Opis mjere

                                 1.

                                 Belgijska mjera, primijenjena u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 i određena kreditnim institucijama koje imaju odobrenje za rad u Belgiji koje primjenjuju IRB pristup, sastoji se od dodatnog pondera rizika za izloženosti prema stanovništvu osigurane stambenim nekretninama koje se nalaze u Belgiji, koja se sastoji od dva dijela:

                                             (a)

                                             Prvi dio sastoji se od povećanja od 5 postotnih bodova na ponder rizika za izloženosti prema stanovništvu osigurane stambenim nekretninama koje se nalaze u Belgiji, koji je dobiven nakon izračuna drugog dijela dodatnog pondera rizika u skladu s točkom (b).

                                             (b)

                                             Drugi dio sastoji se od povećanja pondera rizika od 33 posto izloženošću ponderiranog prosjeka pondera rizika koji se primjenjuje na portfelj izloženosti prema stanovništvu osiguran stambenim nekretninama koje se nalaze u Belgiji. Izloženošću ponderiran prosjek je prosjek pondera rizika pojedinačnih kredita izračunan u skladu s člankom 154. Uredbe (EU) br. 575/2013, ponderiran odgovarajućom vrijednosti izloženosti.

                           II.   Uzajamna primjena

                                 2.

                                 U skladu s člankom 458. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 575/2013, odgovarajućim tijelima dotičnih država članica preporučuje se da uzajamno primjenjuju belgijsku mjeru primjenjujući ju na podružnice koje se nalaze u Belgiji kreditnih institucija koje imaju domaće odobrenje za rad i primjenjuju IRB pristup u roku određenom u podpreporuci C(3).

                                 3.

                                 Odgovarajućim tijelima preporučuje se da uzajamno primjenjuju belgijsku mjeru primjenjujući ju na domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad i koje primjenjuju IRB pristup, koje imaju izravnu izloženost prema stanovništvu osiguranu stambenim nekretninama koje se nalaze u Belgiji. U skladu s podpreporukom C(2), odgovarajućim tijelima preporučuje se da primjenjuju istu mjeru kao onu koju nadležno tijelo za primjenu mjera primjenjuje u Belgiji u roku određenom u podpreporuci C(3).

                                 4.

                                 Ako ista mjera makrobonitetne politike nije raspoloživa u njihovoj državi, odgovarajućim tijelima preporučuje se primijeniti, nakon savjetovanja s ESRB-om, mjeru makrobonitetne politike raspoloživu u njihovoj državi koja ima učinak koji je istovjetan gore navedenoj mjeri preporučenoj za uzajamnu primjenu, uključujući donošenje nadzornih mjera i nadzornih ovlasti utvrđenih u glavi VII. poglavlju 2. odjeljku IV. Direktive 2013/36/EU. Odgovarajućim tijelima preporučuje se da donesu istovjetnu mjeru najkasnije četiri mjeseca nakon objave ove Preporuke u Službenom listu Europske Unije.

                           III.   Prag značajnosti

                                 5.

                                 Ova se mjera dopunjuje pragom značajnosti specifičnim za određenu instituciju od 2 milijarde EUR radi usmjeravanja moguće primjene načela de minimis od strane odgovarajućih tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru.

                                 6.

                                 U skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, odgovarajuća tijela dotičnih država članica mogu izuzeti pojedine domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad, s IRB pristupom koje nemaju značajne izloženosti prema stanovništvu osigurane stambenim nekretninama u Belgiji koje su ispod praga značajnosti od 2 milijarde EUR. Kada primjenjuju prag značajnosti, odgovarajuća tijela trebala bi pratiti značajnost izloženosti te im se preporučuje da primjenjuju belgijsku mjeru na prethodno izuzete pojedine domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad kada se prekrši prag značajnosti od 2 milijarde EUR.

                                 7.

                                 Ako nema kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad u dotičnoj državi članici s podružnicama koje se nalaze u Belgiji ili koje imaju izravnu izloženost prema stanovništvu osiguranu stambenim nekretninama u Belgiji, koje primjenjuju IRB pristup i koje imaju izloženost od 2 milijarde EUR ili višu prema belgijskom tržištu stambenih nekretnina, odgovarajuća tijela dotičnih država članica mogu, u skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, odlučiti da uzajamno ne primijene belgijsku mjeru. U ovom slučaju, odgovarajuća tijela trebala bi pratiti značajnost izloženosti te im se preporučuje da uzajamno primjenjuju belgijsku mjeru kada kreditna institucija koja primjenjuje IRB pristup prijeđe prag od 2 milijarde EUR.

                                 8.

                                 U skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, prag značajnosti od 2 milijarde EUR je najviša preporučena razina praga. Odgovarajuća tijela koja uspostavljaju uzajamnost mogu stoga, umjesto primjene preporučenog praga odrediti niži prag za svoju državu, prema potrebi, ili uzajamno primijeniti mjeru bez praga značajnosti.

                        Francuska

                           Strože ograničenje velike izloženosti iz članka 395. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013, koje se primjenjuje na izloženosti prema visoko zaduženim velikim nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj na 5 posto priznatog kapitala, što se u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom ii. Uredbe (EU) br. 575/2013 primjenjuje na globalne sistemski važne institucije (GSV institucije) i ostale sistemski važne institucije (OSV institucije) na najvišoj razini konsolidacije njihovog bankarskog bonitetnog parametra.

                     I.   Opis mjere

                                 1.

                                 Francuska mjera, primijenjena u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom ii. Uredbe (EU) br. 575/2013 određena GSV institucijama i OSV institucijama na najvišoj razini konsolidacije njihovog bankarskog bonitetnog parametra (ne na potkonsolidiranoj razini), sastoji se od strožeg ograničenja velike izloženosti na 5 posto njihovog priznatog kapitala, primjenjivo na izloženost prema visoko zaduženim velikim nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj.

                                 2.

                                 Nefinancijsko društvo definira se kao fizička ili pravna osoba privatnog prava koja ima sjedište u Francuskoj i koja, na svojoj razini i na najvišoj razini konsolidacije, pripada sektoru nefinancijskih društava kako je definiran u točki 2.45 Priloga A Uredbi (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (*1).

                                 3.

                                 Mjera se primjenjuje na izloženost prema nefinancijskim društvima koja imaju sjedište u Francuskoj i na izloženost prema grupama povezanih nefinancijskih društava kako slijedi:

                                             (a)

                                             Za nefinancijska društva koja su dio grupe povezanih nefinancijskih društava koja ima sjedište na najvišoj razini konsolidacije u Francuskoj, mjera se primjenjuje na zbroj neto izloženosti prema grupi i svim njezinim povezanim subjektima u smislu članka 4. stavka 1. točke 39. Uredbe (EU) br. 575/2013;

                                             (b)

                                             Za nefinancijska društva koja su dio grupe povezanih nefinancijskih društava koja ima sjedište na najvišoj razini konsolidacije izvan Francuske, mjera se primjenjuje na zbroj:

                                                         a.

                                                         izloženosti prema onim nefinancijskim društvima koja imaju sjedište u Francuskoj;

                                                         b.

                                                         izloženosti prema subjektima u Francuskoj ili u inozemstvu preko kojih nefinancijska društva navedena pod točkom i. imaju izravnu ili neizravnu kontrolu u smislu članka 4. stavka 1. točke 39. Uredbe (EU) br. 575/2013; i

                                                         c.

                                                         izloženosti prema subjektima u Francuskoj ili u inozemstvu koji ekonomski ovise o nefinancijskim društvima navedenim u točki i. u smislu članka 4. stavka 1. točke 39. Uredbe (EU) br. 575/2013.

                                       Nefinancijska društva koja nemaju sjedište u Francuskoj i koja nisu društvo kći, niti su subjekt ekonomski ovisan o nefinancijskom društvu koje ima sjedište u Francuskoj, a niti su pod njegovom izravnom ili neizravnom kontrolom, stoga su izvan područja primjene mjere.
                                 U skladu s člankom 395. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 575/2013, mjera se primjenjuje nakon uzimanja u obzir učinaka tehnika smanjenja kreditnog rizika i izuzeća u skladu s člancima od 399. do 403. Uredbe (EU) br. 575/2013.

                                 4.

                                 GSV institucija ili OSV institucija mora nefinancijsko društvo koje ima sjedište u Francuskoj smatrati velikim, ako je njezina izvorna izloženost prema nefinancijskom društvu ili prema grupi povezanih nefinancijskih društava u smislu stavka 3., jednaka ili veća od 300 milijuna EUR. Vrijednost izvorne izloženosti izračunava se u skladu s člancima 389. i 390. Uredbe (EU) br. 575/2013 prije uzimanja u obzir učinaka tehnika smanjenja kreditnog rizika i izuzeća iz članaka od 399. do 403. Uredbe (EU) br. 575/2013, o kojima se izvješćuje u skladu s člankom 9. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 680/2014 (*2).

                                 5.

                                 Smatra se da je nefinancijsko društvo visoko zaduženo ako ima omjer financijske poluge veći od 100 posto, a omjer pokrivenosti financijskih troškova je ispod tri, obračunato na najvišoj razini konsolidacije grupe kako slijedi:

                                             (a)

                                             Omjer financijske poluge je omjer između ukupnog duga umanjenog za gotovinu i vlasnički kapital; i

                                             (b)

                                             Omjer pokrivenosti financijskih troškova je omjer između, s jedne strane, dodane vrijednosti uvećano za subvencije za poslovanje umanjeno za: i. plaće, ii. poreze i carine na poslovanje, iii. druge neto redovne troškove poslovanja isključujući neto kamate i slične troškove, i iv. smanjenje vrijednosti i amortizaciju te, s druge strane, kamate i slične troškove.

                                       Omjeri se izračunavaju temeljem računovodstvenih agregata definiranim u skladu s primjenjivim standardima, kako su prikazani u financijskim izvještajima nefinancijskog društva koje je, prema potrebi ovjerio ovlašteni računovođa.

                           II.   Uzajamna primjena

                                 6.

                                 Odgovarajućim tijelima preporučuje se da uzajamno primjenjuju francusku mjeru primjenjujući ju na domaće GSV institucije i OSV institucije koje imaju odobrenje za rad, na najvišoj razini konsolidacije u okviru države svojeg bankarskog bonitetnog parametra.

                                 7.

                                 Ako ista mjera makrobonitetne politike nije raspoloživa u njihovoj državi, u skladu s podpreporukom C(2), odgovarajućim tijelima se preporučuje da nakon savjetovanja s ESRB-om, primijene mjeru makrobonitetne politike raspoloživu u njihovoj državi koja ima učinak koji je istovjetan gore navedenoj mjeri preporučenoj za uzajamnu primjenu. Odgovarajućim tijelima preporučuje se da donesu istovjetnu mjeru najkasnije šest mjeseci nakon objave ove Preporuke u Službenom listu Europske Unije.

                           III.   Prag značajnosti

                                 8.

                                 Ova se mjera dopunjuje složenim pragom značajnosti radi usmjeravanja moguće primjene načela de minimis od strane odgovarajućih tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru koja se sastoji od:

                                             (a)

                                             praga od 2 milijarde EUR za ukupne izvorne izloženosti domaćih GSV institucija i OSV institucija koje imaju odobrenje za rad na najvišoj razini konsolidacije u okviru bankarskog bonitetnog parametra, prema francuskom sektoru nefinancijskih društava;

                                             (b)

                                             praga od 300 milijuna EUR primjenjivog na domaće GSV institucije i OSV institucije koje imaju odobrenje za rad, koje imaju prag jednak onom iz točke (a) ili ga prelaze za:

                                                         (i)

                                                         pojedinačnu izvornu izloženost prema nefinancijskom društvu sa sjedištem u Francuskoj;

                                                         (ii)

                                                         zbroj izvornih izloženosti prema grupi povezanih nefinancijskih društava, koja na najvišoj razini konsolidacije ima sjedište u Francuskoj, obračunato u skladu sa stavkom 3 točkom (a);

                                                         (iii)

                                                         zbroj izvornih izloženosti prema nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj koja su dio grupe povezanih nefinancijskih društava sa sjedištem na najvišoj razini konsolidacije izvan Francuske kako je iskazano u obrascima C 28.00 i C 29.00 Priloga VIII. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014;

                                             (c)

                                             Prag od 5 posto priznatog kapitala GSV institucije ili OSV institucije na najvišoj razini konsolidacije, za izloženosti utvrđene pod točkom (b) nakon što je uzet u obzir učinak tehnika smanjenja kreditnog rizika i izuzeća iz članaka od 399. do 403. Uredbe (EU) br. 575/2013.

                                       Pragovi navedeni u stavcima (b) i (c) trebaju se primijeniti neovisno o tome je li odnosni subjekt ili nefinancijsko društvo visoko zaduženo ili nije.
                                 Vrijednost izvorne izloženosti navedena u stavcima (a) i (b) treba se izračunati u skladu s člancima 389. i 390. Uredbe (EU) br. 575/2013 prije nego što su uzeti u obzir učinak tehnika smanjenja kreditnog rizika i izuzeća iz članaka od 399. do 403. Uredbe (EU) br. 575/2013 kako su iskazani u skladu s člankom 9. Provedbene uredbe (EU) br. 680/2014.

                                 9.

                                 U skladu s odjeljkom 2.2.1 Preporuke ESRB/2015/2, odgovarajuća tijela dotičnih država članica mogu izuzeti pojedine domaće GSV institucije ili OSV institucije koje imaju odobrenje za rad, na najvišoj razini konsolidacije njihovog bankarskog bonitetnog parametra, koje ne krše kombinirani prag značajnosti naveden u stavku 8. Prilikom primjene praga značajnosti, odgovarajuća tijela bi trebala pratiti značajnost izloženosti domaćih GSV institucija ili OSV institucija koje imaju odobrenje za rad prema francuskom sektoru nefinancijskih društava, kao i koncentraciju izloženosti domaćih GSV institucija i OSV institucija koje imaju odobrenje za rad prema velikim nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj, te se preporučuje da, kada je prekršen kombinirani prag značajnosti naveden u stavku 8., primijene francusku mjeru na prethodno izuzete domaće GSV institucije ili OSV institucije koje imaju odobrenje za rad na najvišoj razini konsolidacije njihovog bankarskog bonitetnog parametra. Odgovarajuća tijela se također potiče da drugim sudionicima na tržištu u svojim državama signaliziraju sistemske rizike povezane s povećanom financijskom polugom velikih nefinancijskih društava sa sjedištem u Francuskoj.

                                 10.

                                 Ako nema GSV institucija ili OSV institucija na najvišoj razini konsolidacije njihovog bankarskog bonitetnog parametra koje imaju odobrenje za rad u dotičnoj državi članici i koje su izložene prema francuskom sektoru nefinancijskih društava iznad praga značajnosti navedenog u stavku 8., odgovarajuća tijela dotičnih država članica mogu odlučiti, u skladu s odjeljkom 2.2.1 Preporuke ESRB/2015/2, da uzajamno ne primijene francusku mjeru. U ovom slučaju, odgovarajuća tijela trebala bi pratiti značajnost izloženosti domaćih GSV institucija i OSV institucija koje imaju odobrenje za rad prema francuskom sektoru nefinancijskih društava kao i koncentraciju izloženosti domaćih GSV institucija i OSV institucija koje imaju odobrenje za rad prema velikim nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj, te im se preporučuje da uzajamno primjenjuju francusku mjeru kada GSV institucija ili OSV institucija na najvišoj razini konsolidacije njihovog bankarskog bonitetnog parametra prijeđe kombinirani prag značajnosti naveden u stavku 8. Odgovarajuća tijela se također potiče da drugim sudionicima na tržištu u svojim državama signaliziraju sistemske rizike povezane s povećanom financijskom polugom velikih nefinancijskih društava sa sjedištem u Francuskoj.

                                 11.

                                 U skladu s odjeljkom 2.2.1 Preporuke ESRB/2015/2, kombinirani prag značajnosti naveden u stavku 8. je preporučena najviša razina praga. Odgovarajuća tijela koja uspostavljaju uzajamnost mogu stoga, umjesto primjene preporučenog praga odrediti niži prag za svoju državu, prema potrebi, ili uzajamno primijeniti mjeru bez praga značajnosti.

                        Luksemburg:

                           Pravno obvezujuća ograničenja omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine (LTV) za nove hipotekarne kredite za stambene nekretnine u Luksemburgu, s različitim ograničenjima omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine koja se primjenjuju na različite kategorije dužnika:

                                 (a)

                                       ograničenje omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 100 % za kupce koji prvi put stječu svoje primarno boravište;

                                 (b)

                                       ograničenje omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 90% za druge kupce, odnosno kupce koji ne stječu svoje primarno boravište prvi put. To se ograničenje proporcionalno provodi putem ispravaka vrijednosti za portfelj. Konkretno, zajmodavci mogu izdati 15 % portfelja novih hipotekarnih kredita odobrenih tim dužnicima s omjerom vrijednosti kredita i založene nekretnine većim od 90 %, ali nižim od najviše 100 % omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine;

                                 (c)

                                       ograničenje omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 80 % za ostale hipotekarne kredite (uključujući segment kupnje radi davanja u najam).

                           I.   Opis mjere

                                 1.

                                 Luksemburška nadležna tijela primijenila su pravno obvezujuća ograničenja omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine za nove hipotekarne kredite za stambene nekretnine koje se nalaze u Luksemburgu. U skladu s Preporukom Comité du Risque Systémique (Odbor za sistemske rizike) (1), Commission de Surveillance du Secteur Financier (Komisija za nadzor financijskog sektora) (2) djelujući zajednički s Banque centrale du Luxembourg primijenila je ograničenja omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine koja se razlikuju u odnosu na tri kategorije dužnika. Ograničenja omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine za svaku od triju kategorija su sljedeća:

                                             (a)

                                             Ograničenje omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 100 % za kupce koji prvi put stječu svoje primarno boravište;

                                             (b)

                                             Ograničenje omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 90 % za druge kupce, odnosno kupce koji ne stječu svoje primarno boravište prvi put. To se ograničenje proporcionalno provodi putem ispravaka vrijednosti za portfelj. Konkretno, zajmodavci mogu izdati 15 % portfelja novih hipotekarnih kredita odobrenih tim dužnicima s omjerom vrijednosti kredita i založene nekretnine većim od 90 %, ali nižim od najviše 100 % omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine;

                                             (c)

                                             Ograničenje omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine od 80 % za ostale hipotekarne kredite (uključujući segment kupnje radi davanja u najam).

                                 2.

                                 Omjer vrijednosti kredita i založene nekretnine je omjer između zbroja svih kredita ili tranši kredita osiguranih stambenim nekretninama od strane dužnika u trenutku odobravanja kredita i vrijednosti nekretnine u isto vrijeme.

                                 3.

                                 Ograničenja omjera vrijednosti kredita i založene nekretnine primjenjuju se neovisno o vrsti vlasništva (npr. puno vlasništvo, plodouživanje, samostalno vlasništvo).

                                 4.

                                 Mjera se primjenjuje na svakog privatnog dužnika koji uzima hipotekarni kredit za kupnju stambene nekretnine u Luksemburgu u nekomercijalne svrhe. Mjera se primjenjuje i ako se dužnik za izvršenje te transakcije koristi pravnom strukturom kao što je društvo za ulaganje u nekretnine te u slučaju zajedničkih zahtjeva. „Stambena nekretnina” uključuje građevinsko zemljište, bez obzira na to obavljaju li se građevinski radovi neposredno nakon kupnje ili godinama nakon toga. Mjera se primjenjuje i ako se kredit odobrava dužniku za kupnju nekretnine s dugoročnim ugovorom o najmu. Nekretnina može biti namijenjena za potrebe vlasnika ili kupljena radi iznajmljivanja.

                           II.   Uzajamna primjena

                                 5.

                                 Državama članicama čije kreditne institucije, osiguravajuća društva i stručnjaci koji obavljaju aktivnosti kreditiranja (hipotekarni zajmodavci) imaju relevantne značajne kreditne izloženosti u Luksemburgu putem izravnog prekograničnog kreditiranja preporučuje se da uzajamno primjenjuju luksemburšku mjeru u svojoj državi. Ako ista mjera nije dostupna u njihovoj državi za sve relevantne prekogranične izloženosti, odgovarajuća tijela trebala bi primijeniti dostupne mjere koje imaju učinak koji je istovjetan kao primijenjena mjera makrobonitetne politike.

                                 6.

                                 Države članice trebale bi obavijestiti ESRB da su uzajamno primijenile luksemburšku mjeru ili primijenile izuzeća de minimis u skladu s Preporukom D Preporuke ESRB/2015/2. Obavijest bi trebalo dostaviti najkasnije mjesec dana nakon donošenja uzajamne mjere, upotrebljavajući odgovarajući predložak objavljen na mrežnim stranicama ESRB-a. ESRB će objaviti obavijesti na mrežnim stranicama ESRB-a, čime će obavijestiti javnost o nacionalnim odlukama o uzajamnoj primjeni. Ta će objava uključivati sva izuzeća koja su uvele države članice koje uzajamno surađuju i preuzetu obvezu praćenja curenja podataka i djelovanja ako je to potrebno.

                                 7.

                                 Državama članicama preporučuje se da uzajamno primjenjuju mjeru u roku od tri mjeseca od objave ove Preporuke u Službenom listu Europske unije.

                           III.   Prag značajnosti

                                 8.

                                 Mjera je dopunjena dvama pragovima značajnosti kako bi se usmjerila moguća primjena načela de minimis od strane država članica koje uzajamno surađuju: prag značajnosti specifičan za pojedinu zemlju i prag značajnosti specifičan za pojedinu instituciju. Prag značajnosti specifičan za pojedinu zemlju za ukupne prekogranične hipotekarne kredite Luksemburgu iznosi 350 milijuna EUR, što odgovara približno 1 % ukupnog domaćeg tržišta hipotekarnih kredita za stambene nekretnine u prosincu 2020. Prag značajnosti specifičan za pojedinu instituciju za ukupne prekogranične hipotekarne kredite Luksemburgu iznosi 35 milijuna EUR, što odgovara približno 0,1 % ukupnog domaćeg tržišta hipotekarnih kredita za stambene nekretnine u Luksemburgu u prosincu 2020. Uzajamna primjena zahtijeva se samo ako je prijeđen prag specifičan za pojedinu zemlju i prag specifičan za pojedinu instituciju.

                        Švedska

                           Posebni donji prag od 25 posto specifičan za određenu kreditnu instituciju za izloženošću ponderirani prosjek pondera rizika koji se primjenjuje na portfelj izloženosti prema stanovništvu u odnosu na dužnike koji su rezidenti u Švedskoj, osiguran nekretninama u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 za kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Švedskoj, koje primjenjuju IRB pristup za izračun kapitalnih zahtjeva.

                     I.   Opis mjere

                                 1.

                                 Švedska mjera, primijenjena u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d), podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 određena kreditnim institucijama koje imaju odobrenje za rad u Švedskoj koje primjenjuju IRB pristup, sastoji se od posebnog donjeg praga od 25 posto specifičnog za određenu kreditnu instituciju za izloženošću ponderirani prosjek pondera rizika koji se primjenjuje na portfelj izloženosti prema stanovništvu u odnosu na dužnike koji su rezidenti u Švedskoj, osiguran nekretninama.

                                 2.

                                 Izloženošću ponderiran prosjek je prosjek pondera rizika pojedinačnih izloženosti izračunan u skladu s člankom 154. Uredbe (EU) br. 575/2013, ponderiran odgovarajućom vrijednosti izloženosti.

                           II.   Uzajamna primjena

                                 3.

                                 U skladu s člankom 458. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 575/2013, odgovarajućim tijelima država članica preporučuje se da uzajamno primjenjuju švedsku mjeru primjenjujući ju na podružnice koje se nalaze u Švedskoj kreditnih institucija koje imaju domaće odobrenje za rad i primjenjuju IRB pristup u roku određenom u podpreporuci C(3).

                                 4.

                                 Odgovarajućim tijelima preporučuje se da uzajamno primjene švedsku mjeru primjenjujući ju na domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad i koje primjenjuju IRB pristup, koje imaju izravnu izloženost prema stanovništvu u odnosu na dužnike koji su rezidenti u Švedskoj, osiguranu nekretninama. U skladu s podpreporukom C(2), odgovarajućim tijelima se preporučuje da primjenjuju istu mjeru kao onu koju nadležno tijelo za primjenu mjera primjenjuje u Švedskoj u roku određenom u podpreporuci C(3).

                                 5.

                                 Ako ista mjera makrobonitetne politike nije raspoloživa u njihovoj državi, odgovarajućim tijelima preporučuje se da nakon savjetovanja s ESRB-om, primijene mjeru makrobonitetne politike raspoloživu u njihovoj državi koja ima učinak koji je istovjetan gore navedenoj mjeri preporučenoj za uzajamnu primjenu. Odgovarajućim tijelima preporučuje se da donesu istovjetnu mjeru najkasnije četiri mjeseca nakon objave ove Preporuke u Službenom listu Europske Unije.

                           III.   Prag značajnosti

                                 6.

                                 Ova se mjera dopunjuje pragom značajnosti specifičnim za određenu instituciju od 5 milijardi SEK radi usmjeravanja moguće primjene načela de minimis od strane odgovarajućih tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru.

                                 7.

                                 U skladu s odjeljkom 2.2.1 Preporuke ESRB/2015/2, odgovarajuća tijela dotičnih država članica mogu izuzeti pojedine domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad, koje primjenjuju IRB pristup i koje nemaju značajne izloženosti prema stanovništvu u odnosu na dužnike koji su rezidenti u Švedskoj osigurane nekretninama koje su ispod praga značajnosti od 5 milijardi SEK. Kada primjenjuju prag značajnosti, odgovarajuća tijela trebala bi pratiti značajnost izloženosti te im se preporučuje da primjenjuju švedsku mjeru na prethodno izuzete pojedine domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad kada se prijeđe prag značajnosti od 5 milijardi SEK.

                                 8.

                                 Ako nema kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad u dotičnoj državi članici s podružnicama koje se nalaze u Švedskoj ili koje imaju izravne izloženosti prema dužnicima koji su rezidenti u Švedskoj osigurane nekretninama, koje primjenjuju IRB pristup i koje imaju izloženosti prema stanovništvu od 5 milijardi SEK ili više prema dužnicima koji su rezidenti u Švedskoj, osigurane nekretninama, odgovarajuća tijela dotičnih država članica mogu, u skladu s odjeljkom 2.2.1 Preporuke ESRB/2015/2, odlučiti da uzajamno ne primijene švedsku mjeru. U ovom slučaju, odgovarajuća tijela trebala bi pratiti značajnost izloženosti te im se preporučuje da uzajamno primjenjuju švedsku mjeru kada kreditna institucija koja primjenjuje IRB pristup prijeđe prag od 5 milijardi SEK.

                                 9.

                                 U skladu s odjeljkom 2.2.1 Preporuke ESRB/2015/2, prag značajnosti od 5 milijardi SEK je najviša preporučena razina praga. Odgovarajuća tijela koja uspostavljaju uzajamnost mogu stoga, umjesto primjene preporučenog praga odrediti niži prag za svoju državu, prema potrebi, ili uzajamno primijeniti mjeru bez praga značajnosti.

               .

               (*1)  Uredba (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (SL L 174, 26.6.2013., str. 1.).

               (*2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 680/2014 оd 16. travnja 2014. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda o nadzornom izvješćivanju institucija u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 191, 28.6.2014., str. 1.).”

               (1)  Recommandation du comité du risque systémique du 9 novembre 2020 relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg (CRS/2020/005).

               (2)  CSSF Regulation N.20-08 du 3 décembre 2020 fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg.


title: Preporuka Vijeća (EU) 2021/2150 od 2. prosinca 2021. o izmjeni Preporuke (EU) 2020/912 o privremenom ograničenju neobveznih putovanja u EU i mogućem ukidanju takvog ograničenja

text:
                  6.12.2021

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 434/8

         PREPORUKA VIJEĆA (EU) 2021/2150
         od 2. prosinca 2021.
         o izmjeni Preporuke (EU) 2020/912 o privremenom ograničenju neobveznih putovanja u EU i mogućem ukidanju takvog ograničenja
         VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
         uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točke (b) i (e) te članak 292. prvu i drugu rečenicu,
         budući da:

                     (1)

                     Vijeće je 30. lipnja 2020. donijelo Preporuku o privremenom ograničenju neobveznih putovanja u EU i mogućem ukidanju takvog ograničenja (1) („Preporuka Vijeća”).

                     (2)

                     Otada je Vijeće donijelo preporuke (EU) 2020/1052 (2), (EU) 2020/1144 (3), (EU) 2020/1186 (4), (EU) 2020/1551 (5), (EU) 2020/2169 (6), (EU) 2021/89 (7), (EU) 2021/132 (8), (EU) 2021/767 (9), (EU) 2021/892 (10), (EU) 2021/992 (11), (EU) 2021/1085 (12), (EU) 2021/1170 (13), (EU) 2021/1346 (14), (EU) 2021/1459 (15), (EU) 2021/1712 (16), (EU) 2021/1782 (17), (EU) 2021/1896 (18), (EU) 2021/1945 (19) i (EU) 2021/2022 (20) o izmjeni Preporuke Vijeća (EU) 2020/912 o privremenom ograničenju neobveznih putovanja u EU i mogućem ukidanju takvog ograničenja.

                     (3)

                     Vijeće je 20. svibnja 2021. donijelo Preporuku 2021/816 o izmjeni Preporuke Vijeća (EU) 2020/912 o privremenom ograničenju neobveznih putovanja u EU i mogućem ukidanju takvog ograničenja (21) kako bi se ažurirali kriteriji za procjenu jesu li neobvezna putovanja iz trećih zemalja sigurna i trebaju li se dopustiti.

                     (4)

                     Preporukom Vijeća predviđa se da bi države članice od 1. srpnja 2020. trebale koordinirano i postupno ukidati privremeno ograničenje neobveznih putovanja u EU u odnosu na osobe s boravištem u trećim zemljama navedenima u Prilogu I. Preporuci Vijeća. Vijeće bi svaka dva tjedna trebalo preispitati i, prema potrebi, ažurirati popis trećih zemalja iz Priloga I. nakon podrobnog savjetovanja s Komisijom i relevantnim agencijama i službama EU-a slijedom ukupne procjene na temelju metodologije, kriterija i informacija iz Preporuke Vijeća.

                     (5)

                     Otada su u okviru Vijeća, uz podrobno savjetovanje s Komisijom i relevantnim agencijama i službama EU-a te uz primjenu kriterija i metodologije utvrđenih u Preporuci Vijeća, kako je izmijenjena Preporukom 2021/816, održane rasprave o preispitivanju popisa trećih zemalja navedenog u Prilogu I. Preporuci Vijeća. Kao rezultat tih rasprava trebalo bi izmijeniti popis trećih zemalja naveden u Prilogu I. Konkretno, Jordan i Namibiju trebalo bi ukloniti s popisa.

                     (6)

                     Nadzor državne granice nije samo u interesu one države članice na čijim se vanjskim granicama on provodi, već je u interesu svih država članica koje su ukinule nadzor unutarnjih granica. Stoga bi države članice trebale osigurati koordinaciju mjera poduzetih na vanjskim granicama kako bi se osiguralo dobro funkcioniranje schengenskog područja. U tu bi svrhu države članice od 2. prosinca 2021. trebale nastaviti koordinirano ukidati privremeno ograničenje neobveznih putovanja u EU u odnosu na osobe s boravištem u trećim zemljama, posebnim upravnim područjima te drugim subjektima i teritorijalnim tijelima navedenima u Prilogu I. Preporuci Vijeća kako je izmijenjena ovom Preporukom.

                     (7)

                     U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i UFEU-u, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Preporuke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. S obzirom na to da ova Preporuka predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine, Danska, u skladu s člankom 4. navedenog protokola, u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće odluči o ovoj Preporuci odlučuje hoće li je provesti.

                     (8)

                     Ova Preporuka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ (22); Irska stoga ne sudjeluje u njezinu donošenju te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

                     (9)

                     U pogledu Islanda i Norveške ova Preporuka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, koje pripadaju području iz članka 1. točke A Odluke Vijeća 1999/437/EZ. (23)

                     (10)

                     U pogledu Švicarske ova Preporuka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, koje pripadaju području iz članka 1. točke A Odluke 1999/437/EZ (24) u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ (25).

                     (11)

                     U pogledu Lihtenštajna ova Preporuka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, koje pripadaju području iz članka 1. točke A Odluke Vijeća 1999/437/EZ (26) u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EU (27),

               DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
         Preporuka Vijeća (EU) 2020/912, kako je izmijenjena preporukama (EU) 2020/1052, (EU) 2020/1144, (EU) 2020/1186, (EU) 2020/1551, (EU) 2020/2169, (EU) 2021/89, (EU) 2021/132, (EU) 2021/767, (EU) 2021/816, (EU) 2021/892, (EU) 2021/992, (EU) 2021/1085, (EU) 2021/1170, (EU) 2021/1346, (EU) 2021/1459, (EU) 2021/1712, (EU) 2021/1782, (EU) 2021/1896, (EU) 2021/1945 i (EU) 2021/2022 o privremenom ograničenju neobveznih putovanja u EU i mogućem ukidanju takvog ograničenja mijenja se kako slijedi:

                     (1)

                     Prvi stavak točke 1. Preporuke Vijeća zamjenjuje se sljedećim:

                                 „1.

                                 Države članice trebale bi od 2. prosinca 2021. koordinirano i postupno ukidati privremeno ograničenje neobveznih putovanja u EU u odnosu na osobe s boravištem u trećim zemljama navedenima u Prilogu I.”.

                     (2)

                     Prilog I. Preporuci zamjenjuje se sljedećim:

                           „PRILOG I.
                           Treće zemlje, posebna upravna područja te drugi subjekti i teritorijalna tijela u kojima boravište imaju osobe na koje ne bi trebalo utjecati privremeno ograničenje neobveznih putovanja u EU koje se primjenjuje na vanjskim granicama:
                           I.   DRŽAVE

                                       1.

                                       ARGENTINA

                                       2.

                                       AUSTRALIJA

                                       3.

                                       BAHREIN

                                       4.

                                       KANADA

                                       5.

                                       ČILE

                                       6.

                                       KOLUMBIJA

                                       7.

                                       INDONEZIJA

                                       8.

                                       KUVAJT

                                       9.

                                       NOVI ZELAND

                                       10.

                                       PERU

                                       11.

                                       KATAR

                                       12.

                                       RUANDA

                                       13.

                                       SAUDIJSKA ARABIJA

                                       14.

                                       JUŽNA KOREJA

                                       15.

                                       UJEDINJENI ARAPSKI EMIRATI

                                       16.

                                       URUGVAJ

                                       17.

                                       KINA (*)

                                 II.   POSEBNA UPRAVNA PODRUČJA NARODNE REPUBLIKE KINE

                           Posebno Upravno Područje Hong Kong
                           Posebno Upravno Područje Makao
                           III.   SUBJEKTI I TERITORIJALNA TIJELA KOJE NAJMANJE JEDNA DRŽAVA ČLANICA NE PRIZNAJE KAO DRŽAVE

                           Tajvan

                     .
                        (*)  Podložno potvrdi o reciprocitetu."

            Sastavljeno u Bruxellesu 2. prosinca 2021.

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

               J. VRTOVEC

            (1)  SL L 208I, 1.7.2020., str. 1.

            (2)  SL L 230, 17.7.2020., str. 26.

            (3)  SL L 248, 31.7.2020., str. 26.

            (4)  SL L 261, 11.8.2020., str. 83.

            (5)  SL L 354, 26.10.2020., str. 19.

            (6)  SL L 431, 21.12.2020., str. 75.

            (7)  SL L 33, 29.1.2021., str. 1.

            (8)  SL L 41, 4.2.2021., str. 1.

            (9)  SL L 165I, 11.5.2021., str. 66.

            (10)  SL L 198, 4.6.2021., str. 1.

            (11)  SL L 221, 21.6.2021., str. 12.

            (12)  SL L 235, 2.7.2021., str. 27.

            (13)  SL L 255, 16.7.2021., str. 3.

            (14)  SL L 306, 31.8.2021., str. 4.

            (15)  SL L 320, 10.9.2021., str. 1.

            (16)  SL L 341, 24.9.2021., str. 1.

            (17)  SL L 360, 11.10.2021., str. 128.

            (18)  SL L 388, 3.11.2021., str. 1.

            (19)  SL L 397, 10.11.2021., str. 28.

            (20)  SL L 413, 19.11.2021., str. 37.

            (21)  SL L 182, 21.5.2021., str. 1.

            (22)  Odluka Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL L 64, 7.3.2002., str. 20.).

            (23)  SL L 176, 10.7.1999., str. 31.

            (24)  SL L 53, 27.2.2008., str. 52.

            (25)  Odluka Vijeća 2008/146/EZ od 28. siječnja 2008. o sklapanju, u ime Europske zajednice, Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 53, 27.2.2008., str. 1.).

            (26)  SL L 160, 18.6.2011., str. 21.

            (27)  Odluka Vijeća 2011/350/EU od 7. ožujka 2011. o sklapanju Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, u vezi s ukidanjem kontrola na unutarnjim granicama i kretanju osoba, u ime Europske unije (SL L 160, 18.6.2011., str. 19.).


title: Preporuka Komisije (EU) 2022/210 оd 8. veljače 2022. o zajedničkom Unijinu paketu mjera za prevladavanje nestašica poluvodiča i mehanizmu EU-a za praćenje ekosustava poluvodiča

text:
               17.2.2022

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 35/17

      PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2022/210
      оd 8. veljače 2022.
      o zajedničkom Unijinu paketu mjera za prevladavanje nestašica poluvodiča i mehanizmu EU-a za praćenje ekosustava poluvodiča
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
      budući da:

                  (1)

                  Poluvodiči su ključni za funkcioniranje našeg suvremenog gospodarstva i društva. Protekle smo godine u Uniji doživjeli dosad nezabilježene poremećaje u opskrbi koji su uzrokovali ozbiljna kašnjenja i negativne posljedice u važnim gospodarskim sektorima, kao i kašnjenja popravaka i održavanja osnovnih proizvoda za ključne sektore, primjerice medicinske i dijagnostičke opreme.

                  (2)

                  Trenutačna kriza zbog nestašice poluvodiča i njezin domino-efekt, dakle, ugrožavaju ključne sektore kao što su zdravstvo, promet, energetika, obrana, sigurnost i svemirski sektor. Postoji i opasnost od kašnjenja zelene i digitalne tranzicije Unije.

                  (3)

                  U takvim se okolnostima Komisijinim Prijedlogom Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira mjera za jačanje europskog ekosustava poluvodiča (Akt o čipovima) (1) želi postići otpornost Unije na poremećaje u lancu opskrbe poluvodičima, potaknuti razvoj kapaciteta za naprednu proizvodnju, projektiranje i integraciju sustava te najsuvremeniju industrijsku proizvodnju unutar Unije, prevladati akutnu nestašicu vještina, povećati broj kvalificirane radne snage i doprinijeti stvaranju otpornog i dinamičnog ekosustava poluvodiča u Uniji. Unija je predana ostvarenju strateškog cilja, utvrđenog u programu politike za digitalno desetljeće (2), da njezina proizvodnja vrhunskih, inovativnih i održivih poluvodiča do 2030. dosegne barem 20 % vrijednosti svjetske proizvodnje.

                  (4)

                  Ova je Preporuka priložena predloženoj Uredbi kao instrument s trenutačnim učinkom kako bi se omogućio brz i koordiniran odgovor Unije na trenutačnu nestašicu. Radi toga se u njoj predlaže uspostava koordinacijskog mehanizma u okviru kojeg bi se raspravljalo i odlučivalo o pravodobnim i razmjernim mjerama odgovora na krizu.

                  (5)

                  Zbog strukturnih nedostataka u lancu opskrbe poluvodičima u njoj se još preporučuju mjere koje omogućuju koordinirano praćenje lanca vrijednosti poluvodiča, ponajprije rizika koji mogu poremetiti, ugroziti ili negativno utjecati na opskrbu poluvodičima. Na temelju tih bi se mjera trebao pripremiti i uspostaviti trajni mehanizam za praćenje lanca opskrbe poluvodičima predložen u Uredbi.

                  (6)

                  Za potrebe provedbe ove Preporuke Komisija je osnovala europsku stručnu skupinu za poluvodiče. Europska stručna skupina za poluvodiče bit će platforma za koordinaciju među državama članicama te će davati savjete i pomagati Komisiji u provedbi predstojeće Uredbe. Zadaće europske stručne skupine za poluvodiče preuzet će europski odbor za poluvodiče koji će se osnovati Uredbom.

                  (7)

                  Europska stručna skupina za poluvodiče trebala bi olakšati brzu i djelotvornu razmjenu informacija između država članica i Komisije o tržišnim kretanjima koja su osjetan rizik za opskrbu Unije te poticati ujednačen i koordiniran odgovor na krizu.

                  (8)

                  Kao prva mjera, državama članicama preporučuje se da zatraže informacije od predstavničkih organizacija poduzeća ili, ako je potrebno, od pojedinačnih proizvođača poluvodiča i opreme. To bi europskoj stručnoj skupini za poluvodiče pomoglo da utvrdi i osmisli moguće mjere odgovora na krizu. Trebalo bi prikupiti podatke o maksimalnom i radnom proizvodnom kapacitetu te trenutačnim glavnim poremećajima i uskim grlima. Svako prikupljanje ili razmjena informacija trebali bi biti u skladu s primjenjivim pravilima o razmjeni podataka i povjerljivosti informacija i podataka.

                  (9)

                  Ova Preporuka sadržava prijedloge mjera odgovora na krizu i države članice pozvane su raspravljati o njima i razmotriti njihovu provedbu ako su relevantne i razmjerne.

                  (10)

                  Ako se u procjeni aktualne krize pokaže da je to potrebno, države članice mogle bi razmotriti uspostavu dijaloga s proizvođačima poluvodiča s poslovnim nastanom u Uniji u kojem bi od njih zatražile da prednost daju ugovorima s poduzećima koja proizvodima opskrbljuju ključne sektore kako bi se osigurao kontinuitet poslovanja tih sektora.

                  (11)

                  Nadalje, kad je to relevantno i primjereno prema procjeni aktualne krize, države članice mogu razmotriti davanje ovlasti Komisiji za nabavu određenih proizvoda u njihovo ime kako bi svojom kupovnom moći stvorila učinak poluge i osigurala opskrbu ključnih sektora u javnom interesu.

                  (12)

                  Naposljetku, države članice potiču se da procijene treba li Unija provoditi nadzor nad određenim izvozom kako bi se osigurala opskrba unutarnjeg tržišta. Ako smatraju da su takve zaštitne mjere primjerene, nužne i razmjerne, mogle bi to raspraviti s Komisijom i od nje zatražiti da procijeni jesu li ispunjeni uvjeti za zaštitne mjere u pogledu izvoza na temelju Uredbe (EU) 2015/479 Europskog parlamenta i Vijeća (3).

                  (13)

                  Preporučena mjera praćenja trebala bi biti u skladu s načelima predviđanja, koordinacije i pripravnosti s ciljem uspostave sustava ranog upozoravanja kako bi se spriječile krize zbog poluvodiča i ojačao ekosustav poluvodiča Unije. Radi toga se od država članica traži da u okviru europske stručne skupine za poluvodiče razmotre odgovarajuće pokazatelje za rano upozoravanje kako bi se predvidjele buduće nestašice u lancu opskrbe poluvodičima.

                  (14)

                  Potrebna je daljnja detaljna procjena rizika koji mogu poremetiti, ugroziti ili negativno utjecati na lanac vrijednosti, među ostalim u pogledu podrijetla i izvora potrebnih proizvoda izvan Unije. Stoga se državama članicama preporučuje da prikupe relevantne informacije i surađuju kako bi Komisiji omogućile pripremu zajedničke procjene rizika za lanac vrijednosti poluvodiča u Uniji. Trebalo bi navesti čimbenike o kojima treba voditi računa pri izradi procjena rizika.

                  (15)

                  Komisija je u predloženoj Uredbi utvrdila trajni i obvezujući mehanizam koordiniranog praćenja i odgovora na krizu koji se temelji na mjerama predloženima u ovoj Preporuci. Nakon što Uredba stupi na snagu ova se Preporuka može staviti izvan snage.

            DONIJELA JE OVU PREPORUKU:
      1.   SVRHA OVE PREPORUKE

                  (1)

                  Svrha je ove Preporuke omogućiti brz, djelotvoran i koordiniran odgovor Unije na trenutačnu nestašicu poluvodiča i na buduće slične slučajeve.

                  (2)

                  Stoga će se ovom Preporukom omogućiti mehanizam praćenja s obzirom na strukturne nedostatke opskrbe poluvodičima i prevladavajući rizik od budućih nestašica ili pojave drugih većih tržišnih šokova.

                  (3)

                  U tu se svrhu preporučuje da države članice surađuju s Komisijom u okviru europske stručne skupine za poluvodiče, koja će koordinirati hitne mjere odgovora na krizu i djelovati kao platforma za praćenje lanca vrijednosti poluvodiča, osobito rizika koji mogu poremetiti, ugroziti ili negativno utjecati na opskrbu poluvodičima.

            2.   DEFINICIJE

                  (4)

                  Za potrebe ove Preporuke primjenjuju se definicije iz predložene Uredbe.

            3.   EUROPSKA STRUČNA SKUPINA ZA POLUVODIČE

                  (5)

                  Preporučuje se da države članice provedu ovu Preporuku u okviru europske stručne skupine za poluvodiče. Primjenjuje se opći poslovnik te stručne skupine.

            4.   HITAN ODGOVOR NA KRIZU

                  (6)

                  Države članice trebale bi se hitno sastati u okviru europske stručne skupine za poluvodiče kako bi razmijenile informacije o trenutačnom stanju poluvodičke krize na svojim nacionalnim tržištima. Točnije, trebale bi procijeniti konkretne proizvode i tržišta koji su pogođeni nestašicom te raspraviti eventualne izvanredne mjere provedene na nacionalnoj razini.

                  (7)

                  Države članice trebale bi od predstavničke organizacije poduzeća ili, ako je potrebno, od pojedinačnih proizvođača poluvodiča i opreme zatražiti informacije o sposobnosti opskrbe, što može obuhvaćati informacije o proizvodnim sposobnostima, proizvodnom kapacitetu te trenutačnim glavnim poremećajima, kako bi se utvrdile i osmislile potencijalne mjere odgovora na krizu. Svako prikupljanje ili razmjena informacija trebali bi biti u skladu s primjenjivim pravilima o razmjeni podataka i povjerljivosti informacija i podataka.

                  (8)

                  Države članice pozivaju se da na temelju tih informacija procijene odgovarajuće, djelotvorne i razmjerne mjere odgovora na krizu na nacionalnoj razini i razini Unije (paket kriznih mjera). Te bi mjere mogle uključivati jedno ili više od sljedećeg:

                              (a)

                              uspostavu dijaloga s proizvođačima uz zahtjev da prednost daju proizvodnji proizvoda potrebnih tijekom krize kako bi se osigurao kontinuitet poslovanja kritičnih sektora;

                              (b)

                              razmatranje, prema potrebi, davanja mandata Komisiji da djeluje kao središnje tijelo za nabavu u ime dviju ili više država članica za javnu nabavu proizvoda potrebnih tijekom krize za određene ključne sektore;

                              (c)

                              procjenu treba li Unija provoditi nadzor nad izvozom proizvoda potrebnih tijekom krize i upućivanje zahtjeva Komisiji da procijeni jesu li ispunjeni uvjeti za zaštitne mjere u pogledu izvoza na temelju Uredbe (EU) 2015/479;

                              (d)

                              stupanje u koordinirana savjetovanja ili suradnju s relevantnim trećim zemljama s ciljem pronalaženja kooperativnih rješenja za poremećaje u lancu opskrbe, u skladu s međunarodnim obvezama. To može uključivati, prema potrebi, koordinaciju u relevantnim međunarodnim forumima.

                  (9)

                  Kako bi pristup bio koordiniran, države članice trebale bi pravodobno obavješćivati Komisiju o svim nacionalnim mjerama poduzetima u pogledu lanca opskrbe poluvodičima.

            5.   PRAĆENJE

                  (10)

                  Države članice trebale bi redovito pratiti lanac opskrbe poluvodičima, osobito rizike koji mogu poremetiti, ugroziti ili negativno utjecati na opskrbu poluvodičima.

                  (11)

                  U tu bi svrhu trebale utvrditi odgovarajuće pokazatelje za rano upozoravanje s ciljem predviđanja budućih poremećaja u lancu opskrbe poluvodičima.

                  (12)

                  Države članice trebale bi Komisiji dostaviti informacije za potrebe utvrđivanja čimbenika, trendova i događaja koji bi mogli uzrokovati znatne poremećaje u globalnom lancu vrijednosti poluvodiča s posljedicama u Uniji (procjena rizika Unije). Relevantni čimbenici koje treba uzeti u obzir mogli bi uključivati:

                              (a)

                              dostupnost i cjelovitost usluga ili roba poduzeća u poluvodičkom sektoru u Uniji čije je funkcioniranje ključno za lanac opskrbe poluvodičima;

                              (b)

                              stopu fluktuacije potražnje za različitim vrstama poluvodiča, također u odnosu na raspoložive proizvodne kapacitete;

                              (c)

                              nedostatke i uska grla u proizvodnji, pakiranju i logistici, uključujući nestašice sirovina i manjak dostupne kvalificirane radne snage;

                              (d)

                              nesreće, napade, prirodne katastrofe ili druge ozbiljne događaje koji mogu utjecati na lanac opskrbe poluvodičima;

                              (e)

                              tehničke, regulatorne ili okolišne promjene zbog kojih se smanjuje proizvodnja;

                              (f)

                              koncentraciju ponude s obzirom na zemljopisna područja i poduzeća, uzimajući u obzir učinke mreže i ovisnosti;

                              (g)

                              učinke trgovinskih politika, carina, trgovinskih prepreka i drugih mjera povezanih s trgovinom;

                              (h)

                              autentičnost i cjelovitost poluvodiča te mogući utjecaj krivotvorenih poluvodiča;

                              (i)

                              povrede ili krađe intelektualnog vlasništva ili poslovnih tajni.

                  (13)

                  Države članice trebale bi utvrditi glavne kategorije korisnika poluvodiča, posebice onih iz ključnih sektora. Trebale bi pozvati relevantne organizacije dionika, uključujući industrijska udruženja i predstavnike glavnih kategorija korisnika, da ih informiraju o netipičnim povećanjima potražnje i poznatim poremećajima u svojem lancu opskrbe, među ostalim o nedostupnosti kritičnih poluvodiča ili sirovina, iznadprosječno dugom proizvodnom procesu, kašnjenjima u isporuci i izvanrednim poskupljenjima.

                  (14)

                  Države članice trebale bi odmah obavijestiti Komisiju ako saznaju za mogući poremećaj u opskrbi poluvodičima ili netipično povećanje potražnje ili ako imaju konkretne i pouzdane informacije o pojavi bilo kojeg drugog rizičnog faktora ili događaja.

            6.   PREISPITIVANJE

                  (15)

                  Preporuka se može staviti izvan snage nakon stupanja na snagu predložene Uredbe.

         Sastavljeno u Bruxellesu 8. veljače 2022.

               Za Komisiju

            Thierry BRETON

               Član Komisije

         (1)  COM(2022) 46, 8.2.2022.

         (2)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Digitalni kompas 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće”, 9.3.2021., COM(2021) 118 final.

         (3)  Uredba (EU) 2015/479 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2015. o zajedničkim pravilima za izvoz (SL L 83, 27.3.2015., str. 34.).


title: Preporuka Europske središnje banke od 16. srpnja 2021. Vijeću Europske Unije o vanjskim revizorima Banke Slovenije (ESB/2021/28) 2021/C 299/01

text:
               27.7.2021

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 299/1

      PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
      od 16. srpnja 2021.
      Vijeću Europske Unije o vanjskim revizorima Banke Slovenije
      (ESB/2021/28)
      (2021/C 299/01)
      UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 27,1.,
      budući da:

                  (1)

                  Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije.

                  (2)

                  Mandat sadašnjeg vanjskog revizora Banke Slovenije, Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o., prestao je nakon revizije za financijsku godinu 2020. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijske godine 2021.

                  (3)

                  Banka Slovenije izabrala je društvo PricewaterhouseCoopers podjetje za revizijo in druge finančno računovodske storitve, d. o. o. kao svojeg vanjskog revizora za financijske godine od 2021. do 2023.,

            DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
      Preporučuje se da se društvo PricewaterhouseCoopers PricewaterhouseCoopers podjetje za revizijo in druge finančno računovodske storitve, d. o. o. imenuje za vanjskog revizora Banke Slovenije za financijske godine od 2021. do 2023.

         Sastavljeno u Frankfurtu na Majni, 16. srpnja 2021.

               Predsjednica ESB-a

            Christine LAGARDE


title: Preporuka Europske središnje banke od 16. srpnja 2021. Vijeću Europske Unije o vanjskim revizorima središnje banke Banco de España (ESB/2021/29) 2021/C 299/02

text:
               27.7.2021

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 299/2

      PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
      od 16. srpnja 2021.
      Vijeću Europske Unije o vanjskim revizorima središnje banke Banco de España
      (ESB/2021/29)
      (2021/C 299/02)
      UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 27,1.,
      budući da:

                  (1)

                  Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije.

                  (2)

                  Središnja banka Banco de España izabrala je društvo Mazars Auditores, S.L.P. - Mazars, S.A. kao svoje vanjske revizore za financijske godine od 2018. do 2020. s mogućnošću produljenja mandata za dvije financijske godine od 2021. do 2022., a Upravno vijeće ESB-a je također preporučilo to imenovanje kao i mogućnost produljenja mandate za financijske godine 2021. i 2022 (1).

                  (3)

                  Mandat sadašnjeg vanjskog revizora središnje banke Banco de España, Mazars Auditores, S.L.P. - Mazars, S.A., prestalo je s revizijom za financijsku godinu 2020. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore za financijske godine 2021. i 2022.

                  (4)

                  Središnja banka Banco de España, namjerava produljiti mandat društvo Mazars Auditores S.L.P. - Mazars, S.A. na financijske godine 2021. i 2022., kako je predviđeno Preporukom ESB/2018/22 i uvodnim odredbama Odluke Vijeća (EU) 2018/1518 (2). Ovo je produljenje moguće u skladu s ugovornim pogodbama između središnje banke Banco de España i društva Mazars Auditores, S.L.P. - Mazars, S.A.,

            DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
      Preporučuje se da privremeno udruženje društava Mazars Auditores, S.L.P. -Mazars, S.A. imenuje za vanjskog revizora središnje banke Banco de España za financijske godine 2021. i 2022.

         Sastavljeno u Frankfurtu na Majni, 16. srpnja 2021.

               Predsjednica ESB-a

            Christine LAGARDE

         (1)  Preporuka ESB/2018/22 Europske središnje banke od 6. rujna 2018. Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Banco de España (SL C 325, 14.9.2018, str. 1.).

         (2)  Odluka Vijeća (EU) 2018/1518 od 9. listopada 2018. o izmjeni Odluke 1999/70/EZ o vanjskim revizorima nacionalnih središnjih banaka u pogledu vanjskih revizora središnje banke Banco de España (SL L 256, 12.10.2018., str. 63.).


title: Preporuka Vijeća od 18. lipnja 2021. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Belgije za 2021.

text:
               29.7.2021

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 304/1

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 18. lipnja 2021.
      i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Belgije za 2021.
      (2021/C 304/01)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      nakon savjetovanja s Gospodarskim i financijskim odborom,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Općom klauzulom o odstupanju olakšava se koordinacija proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (2). U toj je komunikaciji iznijela stajalište da su zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada uzrokovanog pandemijom bolesti COVID-19 ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s tom Komisijinom procjenom. Općom klauzulom o odstupanju državama članicama omogućena je proračunska fleksibilnost za suočavanje s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19. Njome je olakšana koordinacija proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada. Njezinom aktivacijom svakoj državi članici dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Komisija je 17. rujna 2020. u svojoj Komunikaciji o godišnjoj strategiji održivog rasta 2021. najavila da će se opća klauzula o odstupanju primjenjivati i u 2021.

                  (2)

                  Vijeće je 20. srpnja 2020. donijelo preporuku (3) („Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020.”). Njome je Belgiji preporučilo da u skladu s općom klauzulom o odstupanju poduzme sve potrebne mjere za učinkovit odgovor na pandemiju bolesti COVID-19, održavanje gospodarstva i potporu oporavku koji će uslijediti. Preporučilo je i da Belgija, kada to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja.

                  (3)

                  Vijeće je u Preporuci o ekonomskoj politici europodručja za 2021. navelo da bi fiskalne politike u svim državama članicama trebale ostati poticajne tijekom 2021. i da bi mjere politike trebale biti prilagođene okolnostima u pojedinim zemljama te pravodobne, privremene i ciljane. Čim to dopuste epidemiološke i gospodarske okolnosti, trebalo bi postupno ukidati izvanredne mjere, istodobno suzbijajući posljedice krize na društvo i tržište rada. Države članice trebale bi provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija te osiguravanja održivosti duga uz jačanje ulaganja. Države članice trebale bi provoditi reforme kojima se za potrebe svih osoba poboljšava pokrivenost uslugama zdravstvenih sustava i sustava socijalne zaštite te primjerenost i održivost tih sustava.

                  (4)

                  Komisija je 18. studenoga 2020. donijela mišljenja o nacrtima proračunskih planova država članica europodručja za 2021., koja su se temeljila na kvalitativnoj procjeni fiskalnih mjera. Komisija je smatrala da je nacrt proračunskog plana Belgije općenito u skladu s preporukama za fiskalnu politiku utvrđenima u Preporuci Vijeća od 20. srpnja 2020. te da se većinom mjera iz nacrta proračunskog plana podupire gospodarska aktivnost u kontekstu znatne neizvjesnosti.

                  (5)

                  Instrumentom Next Generation EU, uključujući Mehanizam za oporavak i otpornost, osigurat će se održiv, uključiv i pravedan oporavak. Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (4), kojom je uspostavljen Mehanizam za oporavak i otpornost, stupila je na snagu 19. veljače 2021. Mehanizmom za oporavak i otpornost pružit će se financijska potpora provedbi reformi i ulaganjima i generirati fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima Unije. Njime će se doprinijeti gospodarskom oporavku i provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije, te će se ojačati otpornost i potencijalni rast gospodarstava država članica. Omogućit će i poboljšanje javnih financija u kratkoročnom razdoblju i doprinijeti jačanju održivosti javnih financija, rastu i otvaranju radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju.

                  (6)

                  Komisija je 3. ožujka 2021. donijela Komunikaciju s daljnjim smjernicama politike kako bi se olakšala koordinacija fiskalnih politika i izrada programa stabilnosti i konvergencije država članica. Opći smjer fiskalne politike, uzimajući u obzir nacionalne proračune i Mehanizam za oporavak i otpornost, trebao bi u 2021. i 2022. ostati poticajan. Istodobno bi, u kontekstu postupne normalizacije gospodarske aktivnosti u drugoj polovini 2021., fiskalne politike država članica u 2022. trebale biti diferenciranije. Države članice trebale bi u svojim fiskalnim politikama uzeti u obzir stupanj oporavka, fiskalnu održivost te potrebu za smanjenjem gospodarskih, socijalnih i teritorijalnih razlika. S obzirom na potrebu za potporom održivom oporavku u Uniji, države članice s niskim rizicima za održivost trebale bi usmjeriti svoje proračune na održavanje poticajne fiskalne politike u 2022., uzimajući u obzir učinak Mehanizma za oporavak i otpornost. Države članice s visokim razinama duga trebale bi provoditi razborite fiskalne politike, uz zadržavanje ulaganja koja financira država te iskorištavanje bespovratnih sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih visokokvalitetnih projekata ulaganja i strukturne reforme. U razdoblju nakon 2022. pri izradi fiskalnih politika trebalo bi nastaviti uzimati u obzir snagu oporavka, stupanj ekonomske neizvjesnosti i fiskalnu održivost. Preusmjeravanje fiskalnih politika prema postizanju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija, među ostalim postupnim i pravodobnim ukidanjem mjera potpore, doprinijet će osiguravanju srednjoročne fiskalne održivosti.

                  (7)

                  Komisija je u svojoj Komunikaciji od 3. ožujka 2021. također iznijela stajalište da bi odluku o deaktivaciji ili nastavku primjene opće klauzule o odstupanju trebalo donijeti u okviru ukupne ocjene stanja gospodarstva, pri čemu bi ključni kvantitativni kriterij bio razina gospodarske aktivnosti u Uniji ili europodručju u usporedbi s razinama prije krize (krajem 2019.). Na temelju proljetne prognoze 2021. Komisija je 2. lipnja 2021. zaključila da su ispunjeni uvjeti za nastavak primjene opće klauzule o odstupanju u 2022. i njezinu deaktivaciju od 2023. Nakon deaktivacije opće klauzule o odstupanju i dalje će se u obzir uzimati konkretna situacija u pojedinim zemljama.

                  (8)

                  Belgija je 30. travnja 2021. dostavila svoj Program stabilnosti za 2021., u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

                  (9)

                  Na temelju podataka koje je Eurostat potvrdio, deficit opće države u Belgiji je u 2020. iznosio 9,4 % bruto domaćeg proizvoda (BDP), a dug opće države povećao se na 114,1 % BDP-a. Godišnja promjena primarnog proračunskog salda iznosila je -7,5 % BDP-a, uključujući diskrecijske proračunske mjere od 4,5 % BDP-a za potporu gospodarstvu i djelovanje automatskih stabilizatora. Belgija je pružila i potporu za likvidnost poduzećima i kućanstvima (kao što su jamstva i odgode plaćanja poreza koji nemaju izravan i neposredan učinak na proračun), koja se procjenjuje na 11,8 % BDP-a; Komisija procjenjuje da je stvarna iskorištenost javnih jamstava u 2020. niža od ½ % BDP-a.

                  (10)

                  Komisija je 2. lipnja 2021. objavila izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Belgije jer je njezin deficit opće države 2020. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, dok je njezin dug opće države premašio referentnu vrijednost od 60 % BDP-a utvrđenu Ugovorom i nije se smanjio zadovoljavajućim tempom. U izvješću je zaključeno da nije ispunjen kriterij deficita i da nije poštovan kriterij duga.

                  (11)

                  Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije realan je za 2021. i 2022. U Programu stabilnosti za 2021. predviđa se rast realnog BDP-a za 4,1 % u 2021. i 3,5 % u 2022. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2021. predviđa se nešto veći realni rast, odnosno 4,5 % u 2021. i 3,7 % u 2022., zbog većih ulaganja.

                  (12)

                  Vlada u Programu stabilnosti za 2021. predviđa smanjenje deficita opće države s 9,4 % BDP-a u 2020. na 7,7 % BDP-a u 2021. te povećanje udjela duga sa 114,1 % BDP-a u 2020. na 116,3 % BDP-a u 2021. Prema Programu stabilnosti za 2021. promjena primarnog proračunskog salda u 2021. u odnosu na razinu prije krize (2019.) iznosi -6,1 % BDP-a, što odražava diskrecijske proračunske mjere u iznosu od 2,7 % BDP-a za potporu gospodarstvu i djelovanje automatskih stabilizatora. Ta su predviđanja u skladu s Komisijinom proljetnom prognozom 2021.

                  (13)

                  Kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 i posljedični gospodarski pad Belgija je donijela proračunske mjere za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije bolesti COVID-19 i pružanje pomoći osobito pogođenim građanima i sektorima. Tim snažnim odgovorom politike ublaženo je smanjenje BDP-a, što je pak ograničilo povećanje državnog deficita i javnog duga. Fiskalne mjere trebale bi pružiti najveću moguću potporu oporavku bez prejudiciranja budućih fiskalnih kretanja. Stoga se njima ne bi smjelo trajno opteretiti javne financije. Ako države članice uvedu trajne mjere, trebale bi ih na odgovarajući način financirati kako bi se u srednjoročnom razdoblju postigla proračunska neutralnost. Mjere koje je Belgija poduzela u 2020. i 2021. u skladu su s Preporukom Vijeća od 20. srpnja 2020. Diskrecijske proračunske mjere koje je vlada donijela 2020. i 2021. uglavnom su privremene ili popraćene kompenzacijskim mjerama.

                  (14)

                  Program stabilnosti za 2021. i dalje ne uključuje primitke od bespovratnih sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost. Istodobno, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2021. predviđaju se ulaganja i reforme financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost u iznosu od 0,2 % BDP-a u 2021. i 0,3 % BDP-a u 2022., na temelju iste pretpostavke koju je belgijski Državni ured za planiranje primijenio u svojoj makroekonomskoj evaluaciji Mehanizma za oporavak i otpornost.

                  (15)

                  U trenutačnim okolnostima potrebno je razmotriti utvrđene pokazatelje fiskalne prilagodbe iz Uredbe (EZ) br. 1466/97. Prvo, postoji znatna neizvjesnost u pogledu procjena proizvodnog jaza. Drugo, fiskalna politika treba biti spremna za brzu prilagodbu razvoju pandemije bolesti COVID-19, kako bi se nakon smanjenja zdravstvenih rizika preusmjerila s hitnih na ciljane mjere. Treće, trenutačne okolnosti obilježene su znatnim odgovorom politika za potporu gospodarskoj aktivnosti. Zbog znatnih prijenosa sredstava iz proračuna Unije (kao što su oni iz Mehanizma za oporavak i otpornost) utvrđeni pokazatelji ne odražavaju u cijelosti poticaj fiskalnih politika gospodarstvu. U tom se kontekstu strukturni saldo ne čini primjerenim u trenutačnim okolnostima. Referentno mjerilo za rashode također je potrebno prilagoditi (5) i dopuniti dodatnim informacijama kako bi se u potpunosti ocijenio smjer fiskalne politike.

                  (16)

                  Kao u pristupu iz procjene nacrta proračunskih planova za 2021., privremene hitne mjere isključene su iz ukupnog iznosa rashoda. Tim hitnim privremenim mjerama uvedenima zbog krize podupiru se zdravstveni sustavi te radnicima i poduzećima nadoknađuje gubitak prihoda zbog ograničenja kretanja i poremećaja u lancima opskrbe; tijela javne vlasti mogu ih ukinuti ovisno o normalizaciji javnog zdravlja i gospodarstva. Kako bi se u ovom trenutku ocijenio opći smjer fiskalne politike, znatne prijenose sredstava iz proračuna Unije (kao što su oni iz Mehanizma za oporavak i otpornost) trebalo bi uključiti u relevantne ukupne rashode. Opći smjer fiskalne politike stoga se mjeri promjenom primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i bez hitnih privremenih mjera uvedenih zbog krize), uključujući rashode koji se financiraju bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova Unije. Osim općeg smjera fiskalne politike, cilj je analize procijeniti je li nacionalna fiskalna politika razborita i potiče li se njezinim sastavom održiv oporavak u skladu sa zelenom i digitalnom tranzicijom. Zato se posebna pozornost posvećuje kretanjima primarnih tekućih rashoda i ulaganja koje financira država.

                  (17)

                  U Programu stabilnosti Belgije za 2021. predviđa se da će se njezin deficit opće države smanjiti na 4,5 % BDP-a u 2022., uglavnom zbog prestanka primjene većine privremenih mjera potpore donesenih 2020. i 2021. i većih državnih prihoda zbog poboljšanja makroekonomske situacije. Predviđa se stabilizacija udjela duga opće države na 116 % BDP-a u 2022. Ta su predviđanja u skladu s Komisijinom proljetnom prognozom 2021. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2021. te na temelju posebne metodologije kojom se odražavaju gore navedeni izazovi, opći smjer fiskalne politike – uključujući učinak ulaganja koja se financiraju iz nacionalnog proračuna i proračuna Unije, osobito iz Mehanizma za oporavak i otpornost, na ukupnu potražnju u 2022. – procjenjuje se na -0,4 % BDP-a (6). Predviđa se da će se pozitivan učinak rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova Unije povećati za 0,1 postotni bod BDP-a. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država biti kontrakcijski i iznositi 0,1 postotni bod BDP-a (7). Predviđa se da će učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na prihodovnoj strani) biti ekspanzivan i iznositi 0,4 postotna boda BDP-a.

                  (18)

                  Po svemu sudeći, kvaliteta proračunskih mjera država članica posebno je važna. Fiskalne strukturne reforme usmjerene na poboljšanje sastava nacionalnih proračuna mogu poduprijeti potencijalni rast, stvoriti prijeko potreban fiskalni prostor i doprinijeti osiguravanju dugoročne fiskalne održivosti, među ostalim zbog klimatskih promjena i zdravstvenih izazova. Na prihodovnoj je strani zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 došla do izražaja važnost reformi za učinkovitije i pravednije sustave javnih prihoda. Na rashodovnoj je strani još više naglašena nužnost povećanja obujma i kvalitete održivih ulaganja koja potiču rast, u skladu s ciljevima jačanja potencijala rasta, gospodarske i socijalne otpornosti te zelene i digitalne tranzicije. Nacionalni planovi za oporavak i otpornost omogućit će poboljšanje sastava nacionalnih proračuna.

                  (19)

                  Prema srednjoročnom proračunskom planu iz Programa stabilnosti za 2021. predviđa se smanjenje deficita opće države s 4 % u 2023. na 3,7 % BDP-a u 2024. Ne predviđa se da će deficit opće države tijekom trajanja Programa stabilnosti za 2021. ponovno pasti ispod 3 % BDP-a. Program stabilnosti za 2021. ne sadržava informacije potrebne za procjenu općeg smjera fiskalne politike u 2023. i 2024. Trenutačno se prosječni desetogodišnji nominalni potencijalni rast procjenjuje na 2¾ % (8). Međutim, ta procjena ne uključuje učinak reformi u okviru plana za oporavak i otpornost koje bi mogle stoga potaknuti potencijalni gospodarski rast Belgije.

                  (20)

                  Predviđa se povećanje udjela duga opće države s 116,7 % BDP-a u 2023. na 117,4 % BDP-a u 2024., isključivo zbog prilagodaba stanja i tokova. S obzirom na visoki udio duga, za koji se predviđa da će se s vremenom tek postupno smanjivati, smatra se da se Belgija srednjoročno suočava s visokim rizicima za fiskalnu održivost, kao što je vidljivo iz najnovije analize održivosti duga.

                  (21)

                  S obzirom na trenutačno iznimno visok stupanj neizvjesnosti, smjernice za fiskalnu politiku trebale bi ostati uglavnom kvalitativne. Preciznije kvantificirane smjernice za naredne godine izradit će se 2022., nakon što se stupanj neizvjesnosti u dovoljnoj mjeri smanji.

                  (22)

                  Vijeće je ocijenilo Program stabilnosti za 2021. i daljnje postupanje Belgije po Preporuci Vijeća od 20. srpnja 2020.,

            PREPORUČUJE BELGIJI DA:

         1.

            U 2022. iskoristi Mehanizam za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih ulaganja radi potpore oporavku uz provedbu razborite fiskalne politike. Zadrži ulaganja koja financira država.

         2.

            Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalnu politiku s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja srednjoročne fiskalne održivosti. Istodobno poveća ulaganja kako bi se potaknuo potencijal rasta.

         3.

            Obrati posebnu pozornost na sastav javnih financija na prihodovnoj i rashodovnoj strani proračuna te na kvalitetu proračunskih mjera kako bi se osigurao održiv i uključiv oporavak. Daje prednost održivim ulaganjima kojima se potiče rast, osobito ulaganjima koja podupiru zelenu i digitalnu tranziciju. Daje prednost fiskalno-strukturnim reformama koje će doprinijeti financiranju prioriteta javne politike i dugoročnoj održivosti javnih financija, među ostalim, ako je to relevantno, jačanjem pokrivenosti, primjerenosti i održivosti zdravstvenih sustava i sustava socijalne zaštite za sve.

         Sastavljeno u Luxembourgu 18. lipnja 2021.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            J. LEÃO

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

         (3)  Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Belgije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Belgije za 2020. (SL C 282, 26.8.2020., str. 1.).

         (4)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

         (5)  Osobito, zbog izglađivanja ulaganja u razdoblju od četiri godine primijenjenog u referentnom mjerilu za rashode nije moguće pravilno procijeniti fiskalnu potporu oporavku ulaganjima koja financira država.

         (6)  Negativan predznak pokazatelja odgovara prekomjernom rastu primarnih rashoda u usporedbi sa srednjoročnim gospodarskim rastom, što upućuje na ekspanzivnu fiskalnu politiku.

         (7)  Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti neutralan.

         (8)  Procjena Komisije u skladu sa zajednički dogovorenom metodologijom.


title: Preporuka Europske središnje banke od 23. srpnja 2021. o stavljanju izvan snage Preporuke ESB/2020/62 (ESB/2021/31) 2021/C 303/01

text:
               29.7.2021

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 303/1

      PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
      od 23. srpnja 2021.
      o stavljanju izvan snage Preporuke ESB/2020/62
      (ESB/2021/31)
      (2021/C 303/01)
      UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (1), a posebno njezin članak 4. stavak 3.,
      budući da:

                  (1)

                  Europska središnja banka (ESB) donijela je 27. ožujka 2020. Preporuku ESB/2020/19 Europske središnje banke (2) kojom se preporučuje da kreditne institucije, najmanje do 1. listopada 2020. ne isplaćuju dividende i ne preuzimaju neopozive obveze na isplatu dividendi te da se suzdrže od otkupa dionica s ciljem naknade dioničarima. ESB je 27. srpnja 2020. produljio važenje ove Preporuke do 1. siječnja 2021. donošenjem Preporuke ESB/2020/35 Europske središnje banke (3).

                  (2)

                  Čak poboljšanjem makroekonomskih uvjeta i smanjenjem gospodarske neizvjesnosti zbog pandemije bolesti COVID-19, razina neizvjesnosti ostala je i dalje povišena na kraju 2020. s kontinuiranim učinkom na sposobnost banaka da predvide svoje srednjoročne potrebe za kapitalom. S obzirom na ovu stalnu neizvjesnost ESB je donio Preporuku ESB/2020/62 Europske središnje banke (4) o stavljanju izvan snage Preporuke ESB/2020/35, ali je preporučio ekstremnu razboritost kada kreditne institucije odlučuju o dividendama ili isplaćuju dividende ili provode otkupe dionica s ciljem isplate naknade dioničarima.

                  (3)

                  Najnovije makroekonomske prognoze upućuju na početak gospodarskog oporavka i daljnje smanjenje razine gospodarske neizvjesnosti. U skladu s tim, ESB smatra da razlozi na kojima se temelji Preporuka ESB/2020/62 više nisu prisutni. Smanjena gospodarska neizvjesnost omogućuje temeljitu nadzornu procjenu razboritosti planova banaka da raspodjeljuju dividende i provode otkupe dionica na pojedinačnoj osnovi, uz pažljivu procjenu kapitalnih planova u kontekstu redovnog nadzornog ciklusa koja je usmjerena na budućnost.

            DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
      Ovom se Preporukom Preporuka ESB/2020/62 stavlja izvan snage od 30. rujna 2021.

         Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 23. srpnja 2021.

               Predsjednica ESB-a

            Christine LAGARDE

         (1)  SL L 287, 29.10.2013., str. 63.

         (2)  Preporuka ESB/2020/19 Europske središnje banke od 27. ožujka 2020. o raspodjeli dividendi tijekom pandemije COVID-19 i stavljanju izvan snage Preporuke ESB/2020/1 (SL C 102I, 30.3.2020., str. 1.).

         (3)  Preporuka ESB/2020/35 Europske središnje banke od 27. srpnja 2020. o raspodjeli dividendi tijekom pandemije COVID-19 i stavljanju izvan snage Preporuke ESB/2020/19 (SL C 251, 31.7.2020., str. 1.).

         (4)  Preporuka ESB/2020/62 Europske središnje banke od 15. prosinca 2020. o raspodjeli dividendi tijekom pandemije COVID-19 i stavljanju izvan snage Preporuke ESB/2020/35 (SL C 437, 18.12.2020., str. 1.).