               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 23.5.2018.
            COM(2018) 426 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2018.i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Švedske za 2018.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2018.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Švedske za 2018.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Švedska jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Švedsku za 2018.
                  5
                objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Švedske u smislu preporuke za Švedsku koju je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Švedske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, koji su također objavljeni 7. ožujka 2018.
                  6
                U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Švedskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, precijenjene cijene stambenih nekretnina i kontinuirani rast zaduženosti kućanstava predstavljaju rizik od nepravilnog ispravljanja neravnoteža. Već velika zaduženost kućanstava i dalje raste. Cijene stambenih nekretnina rastu brzo i gotovo neprekinutim ritmom već približno 20 godina. U zadnjem tromjesečju 2017. zabilježen je negativan rast. Ipak, pokazatelji vrijednosti upućuju na još uvijek vrlo visoke cijene stambenih nekretnina u odnosu na temeljne pokazatelje. Iako se čini da su banke adekvatno kapitalizirane, nepravilno ispravljanje neravnoteža moglo bi utjecati i na financijski sektor jer su banke sve izloženije hipotekama kućanstava. U tom bi slučaju, zbog sustavnih financijskih međupovezanosti moglo doći do prelijevanja na susjedne zemlje. Posljednjih su godina poduzete mjere za ograničavanje rasta hipotekarnog duga i stanogradnje. Međutim, dosad provedene mjere politika nisu bile dovoljne za rješavanje problema precijenjenih cijena u sektoru stambenih nekretnina te su i dalje prisutni ključni nedostaci u području politika, posebno u pogledu poreznih poticaja za vlasništvo nad stambenim nekretninama te funkcioniranja stambene ponude i tržišta najma nekretnina.

               (3)Švedska je 27. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018. i svoj Program konvergencije za 2018. Uzimajući u obzir njihovu povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (4)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je propisano člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  7
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje sporazume o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim ekonomskim upravljanjem
                  8
               .

               (5)Na Švedsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. U svojem Programu konvergencije za 2018. Vlada u 2018. planira ostvariti suficit od 1,0 % BDP-a te tijekom programskog razdoblja nastaviti ispunjavati srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 1 % BDP-a. Prema Programu konvergencije za 2018. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u 2018. smanjiti na 37,3 % te se nastaviti smanjivati do 29,0 % u 2021. Gospodarski rast i zdrave javne financije trebali bi biti glavni pokretači smanjenja udjela duga opće države u BDP-u. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerodostojan je. Prema proljetnoj prognozi Komisije 2018. predviđa se da će strukturni saldo bilježiti suficit od 0,7 % BDP-a u 2018. i suficit od 1,0 % BDP-a u 2019., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Na temelju ocjene programa konvergencije za 2018. i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2018. Vijeće smatra da će bi Švedska 2018. i 2019. trebala ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (6)Zaduženost kućanstava i dalje raste u odnosu na već visoke početne razine. Ta se zaduženost u 2017. povećala za 7,0 %, čime se približila udjelu od 86 % BDP-a i 184 % raspoloživog dohotka, te je među najvišim razinama zaduženosti u EU-u. Nakon što se tijekom 2016. donekle smanjio, prosječni udio duga u raspoloživom dohotku za nove hipotekarne dužnike ponovno je porastao 2017. na 411 %, dosegnuvši time novu najveću razinu. Rast zaduženosti kućanstava uglavnom se temelji na većoj razini hipotekarnog zaduživanja, povezanog s visokim cijenama stambenih nekretnina i strukturnim nepravilnostima kojima se potiču ulaganja u nekretnine koja se temelje na hipotekarnom financiranju. Razine duga nepravilno su raspoređene, pri čemu se kućanstva s nižim dohotkom i mlađa kućanstva suočavaju s posebno velikim dugovanjima u odnosu na svoja primanja. Švedska je posljednjih godina uvela nekoliko makrobonitetnih mjera. Među poduzetim koracima su određivanje ograničenja omjera vrijednosti kredita i imovine, prilagodbe donje granice pondera rizika banki i uvođenje službenog pravila o otplati hipotekarnih kredita u lipnju 2016. Novi stroži zahtjev za otplatu hipotekarnih kredita s visokim omjerom duga i dohotka stupio je na snagu u ožujku 2018. Švedska je donijela i zakonodavstvo kojim povećava zakonske ovlasti makrobonitetnog tijela (Finansinspektionen). Nove se ovlasti primjenjuju od veljače 2018., a njima se tom tijelu omogućuje pravodobniji odgovor na rizike povezane sa porastom zaduženosti kućanstava s pomoću šireg raspona potencijalnih mjera. Izgleda da su mjere makrobonitetne politike koje su do sada uvedene imale ograničeni utjecaj na rast hipotekarnog pozajmljivanja. Postupnim ograničavanjem poreznog odbitka za plaćanja hipotekarnih kamata ili povećanjem periodičnih poreza na nekretnine, doprinijelo bi se ograničavanju rasta zaduženosti kućanstava, ali vlada nije ostvarila napredak u tom smislu.

               (7)Švedsko je gospodarstvo u 2017. poraslo za 2,4 %, na temelju jake domaće potražnje. Ulaganja su zahvaljujući stambenim ulaganjima u prva tri tromjesečja porasla za 6,0 % (u odnosu na prethodnu godinu), i time su znatno doprinijela gospodarskom rastu. Unatoč naglom porastu izgradnje novih nekretnina zadnjih godina, još uvijek postoji nedostatak ponude, pogotovo cjenovno povoljnih nekretnina u blizini velikih gradova. Nedostatak dostupnih i povoljnih stambenih nekretnina može ograničiti i mobilnost na tržištu rada i učinkovitu integraciju migranata na tržište rada te doprinijeti međugeneracijskoj nejednakosti.

               (8)Nakon dva desetljeća brzog rasta cijena stambenih nekretnina, na tržištu nekretnina došlo je do postupnog smanjenja u jesen 2017., no cijene su i dalje veće od temeljnih pokazatelja. Među glavnim pokretačima su porezni poticaji kojima se potiče vlasništvo nad stambenim nekretninama i hipotekarni krediti te trajno prilagodljivi kreditni uvjeti zajedno s još uvijek relativno niskim stopama otplate hipotekarnih kredita. Osim toga, manjak stambenih nekretnina povezan je sa strukturnim nedostacima, uključujući ograničeno tržišno natjecanje u sektoru građevinarstva zbog prepreka ulasku malih i stranih poduzeća na tržište i sposobnosti velikih građevinskih poduzeća da kontroliraju zemljišne resurse. Postoje i prepreke učinkovitoj uporabi postojećih stambenih nekretnina. Na tržištu najma nekretnina, najamnine koje su niže od najamnina na tržištu stvaraju učinke ograničavanja pristupa (lock-in) i podjele na „uključene/isključene” (insider/outsider). Na tržištu stanova u kojima žive njihovi vlasnici porez na kapitalne dobitke smanjuje mobilnost vlasnika stanova. Švedska tijela nastavljaju postupno provoditi svoj plan za povećanje stanogradnje koji se sastoji od 22 točke i poboljšavati učinkovitost tržišta nekretnina. No nikakve značajne mjere politike nisu poduzete kako bi se omogućila veća fleksibilnost pri određivanju cijena najamnine ili za reviziju načina na koji je formuliran porez na kapitalne dobitke.

               (9)Naprednom gospodarsku potrebni su visokokvalificirani radnici, a u sektorima kao što su građevinarstvo, obrazovanje, zdravstvo, znanost, inženjerstvo  te informacijske i komunikacijske tehnologije pojavljuju se odgovarajući nedostaci. U tom kontekstu postoje izazovi kao što je integracija osoba migrantskog podrijetla, a posebice žena, na tržište rada. Stopa zaposlenosti žena rođenih izvan EU-a znatno je niža od opće stope zaposlenosti stanovništva. Razlika u obrazovnim rezultatima koje ostvaruju učenici različitog socioekonomskog podrijetla postaje sve veća. Integraciju novopridošlih učenika migrantskog podrijetla u školski sustav potrebno je pozorno pratiti, kao i sve veći nedostatak učitelja.

               (10)Komisija je u okviru europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Švedske i objavila je u Izvješću za Švedsku za 2018. Ocijenila je i Program konvergencije za 2018. i Nacionalni program reformi za 2018. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Švedskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Švedskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće ekonomsko upravljanje u Uniji na način da se na razini Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (11)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program konvergencije za 2018.
                  9
                i mišljenja je da se očekuje da će Švedska poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (12)Uzimajući u obzir Komisijino detaljno preispitivanje i ovu ocjenu, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program konvergencije. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci 1. nastavku,

               PREPORUČUJE da Švedska u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Ukloniti rizike povezane s visokom zaduženosti kućanstava postupnim smanjivanjem poreznog odbitka za plaćanja hipotekarnih kamata ili povećavanjem periodičnih poreza na nekretnine. Stimulirati stanogradnju ondje gdje se manjak najviše osjeća, pogotovo uklanjanjem strukturnih prepreka izgradnji i poboljšati učinkovitost tržišta stambenih nekretnina, među ostalim uvođenjem veće fleksibilnosti pri određivanju cijena najma te revizijom strukture poreza na kapitalne dobitke.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 426 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 i P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 225 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 23.5.2018.
            COM(2018) 412 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Cipra za 2018.i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Cipra za 2018.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Cipra za 2018.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Cipra za 2018.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Cipar jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 22. ožujka 2018. Vijeće je 14. svibnja 2018. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”).

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost gospodarstava u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Cipar bi trebao osigurati punu i pravodobnu provedbu preporuke za gospodarsku politiku europodručje, koja je navedena u preporukama 1., 3. i 5. u nastavku.

               (3)Izvješće za Cipar za 2018.
                  5
                objavljeno je 7. ožujka 2018. U njemu je ocijenjen napredak Cipra u odnosu na provedbu preporuka za Cipar koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017., mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Cipra u ostvarenju svojih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, koji su također objavljeni 7. ožujka 2018.
                  6
                Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Cipru unatoč još uvijek postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Naime, od ključne je važnosti da država riješi visoke razine neravnoteža u obliku privatnog, javnog i vanjskog duga te visoke razine loših kredita.

               (4)Cipar je 19. travnja 2018. dostavio svoj Nacionalni program reformi za 2018., a 30. travnja 2018. svoj Program stabilnosti za 2018. Uzimajući u obzir njihovu povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je propisano člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  7
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje sporazume o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim ekonomskim upravljanjem
                  8
               .

               (6)Na Cipar se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2018. planira proračunski suficit u nominalnom smislu od 1,7 % BDP-a u 2018. i nešto manje od 2,0 % BDP-a tijekom programskog razdoblja. Planira se da će se srednjoročni proračunski cilj, odnosno uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu, ostvariti od 2018. do 2021.. Nakon što se u 2017. smanjio na otprilike 97,5 % BDP-a, prema Programu stabilnosti za 2018 predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u u 2018. porasti na 105,6 % i da će se nakon toga kontinuirano smanjivati te u 2021. dosegnuti 88 %. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerodostojan je. Rizici u pogledu makroekonomskih pretpostavki navedenih u Programu stabilnosti niski su i uglavnom povezani s velikom razinom loših kredita u financijskom sektoru.

               (7)Vijeće je 11. srpnja 2017. Cipru preporučilo da u 2018. i dalje bude u skladu sa svojim srednjoročnim proračunskim ciljem. To je u skladu s najvećom stopom nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  9
                od 1,9 % u 2018., što odgovara dopuštenom pogoršanju strukturnog salda od 0,4 % BDP-a. Na temelju proljetne prognoze Komisije 2018. predviđa se da će strukturni saldo zabilježiti suficit od 0,8 % BDP-a u 2018. i 0,5 % BDP-a u 2019., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Predviđa se da će Cipar u 2018. poštovati prijelazno pravilo o dugu, a u 2019. pravilo o dugu. Općenito, Vijeće smatra da će 2018. i 2019. Cipar poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Istovremeno je potrebno pozorno nadzirati kretanje rashoda u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju, posebno s obzirom na moguće buduće rizike za stabilnost prihoda.

               (8)Neučinkovitost javne uprave i dalje je problem koji utječe na poslovno okruženje, unatoč nedavnim nastojanjima za poboljšanja usluga e-uprave, regulatorne kvalitete i mobilnosti osoblja. Ključni zakonodavni prijedlozi kojima bi se taj problem riješio još nisu izneseni. Oni uključuju nacrte zakona o reformi javne uprave i tijela lokalne vlasti. Manjkavosti okvira upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu mogle bi uzrokovati povećanje nepredviđenih javnih obveza i smanjiti kapacitet za ulaganje u ključne komunalne usluge poput telekomunikacija i električne energije. Ograničavanje rashoda za plaće u javnom sektoru važan je čimbenik u fiskalnoj konsolidaciji u Cipru. Međutim postojeći kolektivni ugovor kojim se ograničava rast plaća u javnom sektoru ističe 2018., a trajnije rješenje još nije dogovoreno.

               (9)Nacionalna strategija za borbu protiv korupcije i akcijski plan doneseni su u prosincu 2017. Postojeće tijelo za borbu protiv korupcije i dalje je nedovoljno financirano, ali vlada razmatra osnivanje nove nezavisne agencije. Nekoliko zakonodavnih inicijativa, kao što su nacrti zakona o zaštiti zviždača, lobiranju i imovinskim karticama, koje su trenutačno u postupku parlamentarnog nadzora mogle bi, ako se donesu, ojačati nacionalni okvir za borbu protiv korupcije.

               (10)Kako je navedeno u preporuci za europodručje iz 2018., borba protiv strategija agresivnog poreznog planiranja ključna je za sprečavanje narušavanja tržišnog natjecanja među poduzećima, pravedan tretman poreznih obveznika te zaštitu javnih financija. Budući da strategije agresivnog planiranja poreznih obveznika mogu imati učinak prelijevanja među državama članicama, potrebno je usklađeno djelovanje nacionalnih politika kao dopuna zakonodavstvu EU-a. Visoka razina plaćanja dividendi i kamata (u odnosu na BDP) i dalje upućuje na to da se poduzeća koriste poreznim pravilima Cipra kako bi provodila agresivno porezno planiranje. Zbog nepostojanja poreza po odbitku na „izlazna” (tj. od državljana EU-a državljanima trećih zemalja) plaćanja dividendi, kamata i u brojnim slučajevima tantijema koja izvršavaju poduzeća sa sjedištem u Cipru državljanima trećih zemalja, može se dogoditi da se za ta izlazna plaćanja izbjegne plaćanje poreza ako ne podliježu porezu u državi primatelja plaćanja. Nepostojanje takvih poreza i propisi o rezidentnosti za plaćanje poreza na dobit trgovačkih društava mogli bi dalje pridonositi provedbi agresivnog poreznog planiranja. Iako sustavi odbitaka na temelju udjela u vlasničkom kapitalu pridonose smanjenju poticanja zaduživanja u odnosu na financiranje vlasničkim kapitalom, u slučaju nepostojanja učinkovitih pravila o sprječavanju zlouporabe može ih se koristiti i za izbjegavanje plaćanja poreza. Komisija prima na znanje nedavne najavljene ili donesene pozitivne mjere (npr. najavljeno preispitivanje propisa o rezidentnosti za plaćanje poreza na dobit trgovačkih društava, planirane promjene odredbi o transfernim cijenama). Komisija ce na temelju nedavnih promjena nastaviti svoj konstruktivni dijalog u cilju borbe protiv strategija agresivnog planiranja poreznih obveznika.

               (11)Neučinkovitost pravosudnog sustava i dalje utječe na izvršavanje ugovora i brzo rješavanje građanskih i trgovačkih predmeta. Složeni građanski postupci i slabo izvršenje sudskih odluka demotiviraju banke da primjenjuju okvir za nesolventnost i okvir za prisilnu naplatu kako bi smanjile razinu svojih loših kredita. U pravosudnom sustavu najvažniji problemi počinju se rješavati nizom reformi, posebno problemi kao što su nedovoljna digitalizacija sudova i nedostatak cjeloživotnog osposobljavanja za suce.

               (12)Primjena novog okvira za nesolventnost i okvira za prisilnu naplatu i dalje je ograničena, čime se ugrožavaju napori za smanjenje razine loših kredita. Osnovana je radna skupina dionika za pregled provedbe i rezultata okvirâ. Poduzete su neke administrativne mjere za smanjenje broja zaostataka u izdavanje vlasničkih listova. Međutim zaostaci su još uvijek veliki, a strukturno rješenje za ispravljanje nedostataka sustava za promet nekretninama (tj. izdavanje i prijenos vlasničkih listova) još nije dostatno razrađeno.

               (13)Visoka razina loših kredita i dalje predstavlja najveću ranjivost bankarskog sektora i utječe na ponudu kredita. Banke se još uvijek suočavaju s preprekama u naplati potraživanja od dužnika koji ne ispunjavaju svoje obveze, a problem predstavlja i nedovoljna disciplina u pogledu otplate.  Broj loših kredita smanjio se u 2017., nejednako u svim bankama, kao posljedica restrukturiranja duga putem otpisa dugova i zamjena dugova za imovinu. Neizvjesnosti oko održivosti planova banaka za smanjenje broja loših kredita još postoje jer su stope uzastopnog neplaćanja kreditâ i ponovnog restrukturiranja kreditâ još uvijek visoke, a izravna izloženost banaka tržištu nekretnina raste. Ti čimbenici ukazuju na potrebu za brzom provedbom sveobuhvatnije strategije za ubrzanje čišćenja bilanci banaka, imajući u vidu socijalne posljedice za ranjive skupine i pozorno osmišljene poticaje za jačanje discipline u pogledu otplate. Kao dio te strategije, nužne su izmjene zakonodavstva koje omogućavaju učinkovitu naplatu potraživanja i olakšavaju prodaju kredita, uključujući u području zaštite dužnika i uvođenja elektroničkih dražbi. Nadalje, upravljanje i administrativni kapaciteti nadzora osiguravajućih i mirovinskih fondova i dalje su slabi. Vlada u 2018. namjerava predstaviti zakonodavne prijedloge za rješavanje tog problema.

               (14)Provedba akcijskog plana za rast dovela je do određenog napretka u područjima strateških ulaganja, poduzetništvo i bolje regulative. Međutim, u području nekih važnih reformi nije ostvaren napredak, posebice u pogledu izdavanja dozvola kojima se odobravaju projekti ulaganja. Pristup financiranju poboljšao se zahvaljujući određenim poboljšanjima u pogledu zahtjeva za kolateralom, ali i dalje je to problem od ključne važnosti, osobito za mala i srednja poduzeća. Mjere financijske potpore temelje se uglavnom na bespovratnima sredstvima. Ciparska poduzeća i dalje se slabo koriste alternativnim izvorima financiranja kao što su poduzetnički kapital, financiranje vlasničkim kapitalom i skupno financiranje. Mjere u području privatizacije kojima je cilj privući strana ulaganja za jačanje produktivnosti u mnogim su slučajevima odgođene te samo mali broj projekata privatizacije postupno napreduje (npr. luka u gradu Larnaka).

               (15)Zaposlenost raste, a nezaposlenost se brzo smanjuje, ali je i dalje visoka među mladima i dugotrajno nezaposlenim osobama. Nastavlja se rad na poboljšanju administrativnog kapaciteta javnih službi za zapošljavanje. Međutim, pružanje usluga poslodavcima, omogućavanje segmentacije klijenata, individualizirano savjetovanje i aktivacija, uključujući za primatelje zajamčenog minimalnog dohotka i dalje predstavljaju izazov. Udio mladih (u dobi od 15 do 24 godine) koji ne rade, ne obrazuju se ili se ne osposobljavaju još uvijek je jedan od najviših u EU-u. Mjere informiranja i pravovremena, prilagođena pomoć za mlade ograničeni su, što je potvrđeno malim brojem mladih koji sudjeluju u relevantnim programima aktivacije.

               (16)Modernizacija sektora obrazovanja napredovala je, no važni izazovi su i dalje prisutni. Nedavni pozitivni pomaci uključuju temeljitu reviziju školskog kurikuluma i provedbu novog sustava za zapošljavanje nastavnika. Rashodi za obrazovanje na Cipru iznad su prosjeka EU-a, što pokazuje snažnu predanost obrazovanju, osposobljavanju i cjeloživotnom učenju. Međutim, obrazovni rezultati još uvijek su loši, a prijevremeno napuštanje školovanja, iako manje od prosjeka EU-a, znatno se povećalo. Razina sudjelovanja u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju niska je, reforma sustava evaluacije nastavnika još je u tijeku, a velik udio osoba koje su završile tercijarno obrazovanje zaposlene su na radnim mjestima za koje nužno nije potrebno završeno tercijarno obrazovanje.

               (17)Cipar je ostvario značajan napredak u području zdravstvene skrbi donošenjem propisa za uspostavu novog nacionalnog zdravstvenog sustava. Novim sustavom nastoji se poboljšati pristup, uvesti opće zdravstveno osiguranje, smanjiti visoku razinu neposrednih plaćanja i povećati učinkovitost pružanja skrbi u javnom sektoru. Prije nego što sustav postane u potpunosti funkcionalan u 2020., potrebno je riješiti važne probleme povezane s provedbom i zadovoljit potrebe za ulaganjima. Potrebno je uložiti daljnje napore u zaštitu od mogućih prekoračenja troškova, modernizaciju i poboljšanje učinkovitosti pružatelja zdravstvene zaštite, uključujući primarnu zdravstvenu skrb, uvođenje e-zdravstva i osnivanje nacionalne organizacije za lijekove. Razine dugoročne skrbi niska je te i dalje predstavlja izazov s obzirom na starenje stanovništva.

               (18)Komisija je u okviru Europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Cipra i objavila je u izvješću za Cipar za 2018. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2018. i Nacionalni program reformi za 2018. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Cipru prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Cipru nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće ekonomsko upravljanje u Uniji na način da se na razini Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (19)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program stabilnosti za 2018. i prema njegovu mišljenju očekuje se da će Cipar poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (20)Uzimajući u obzir Komisijino detaljno preispitivanje i ovu ocjenu, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 5. u nastavku,

               PREPORUČUJE da Cipar u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Donositi ključne zakonodavne reforme kojima bi se povećala učinkovitost javnog sektora, posebno u pogledu funkcioniranja javne uprave te upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu i tijelima lokalne vlasti.

               2.Ulagati veće napore u poboljšanje učinkovitosti pravosudnog sustava revizijom građanskih postupaka, većom specijalizacijom sudova i uspostavom potpuno operativnog sustava e-pravosuđa. Poduzimati mjere za potpunu primjenu okvira za nesolventnost i okvira za prisilnu naplatu te za pružanje pouzdanih i brzih sustava za izdavanje vlasničkih listova i prijenos prava povezanih s nekretninama.

               3.Ubrzati smanjenje razine loših kredita provedbom sveobuhvatne strategije, uključujući izmjene zakonodavstva koje omogućuju učinkovitu naplatu potraživanja i olakšavaju prodaju kredita. Integrirati i ojačavati nadzor osiguravajućih društava i mirovinskih fondova.

               4.Dati prednost provedbi ključnih elemenata akcijskog plana za rast, s posebnim naglaskom na bržu provedbu strateških ulaganja i poduzeti dodatne mjere za poboljšanje pristupa financiranju za mala i srednja poduzeća. Poboljšati rezultate poduzeća u državnom vlasništvu, među ostalim na način da se nastave provoditi projekti privatizacije.

               5.Dovršiti reforme u cilju povećanja kapaciteta i učinkovitosti javnih službi za zapošljavanje i jačati potpore za informiranje i aktivaciju mladih koji ne rade, ne obrazuju se ili se ne osposobljavaju. Dovršiti reformu obrazovnog sustava i sustava osposobljavanje, uključujući evaluaciju nastavnika i mjere za povećanje kapaciteta strukovnog obrazovanja i osposobljavanja. Poduzeti mjere kako bi se osiguralo da nacionalni zdravstveni sustav postane potpuno funkcionalan u 2020., kako je i planirano.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 412 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 and P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 211 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 23.5.2018.
            COM(2018) 425 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Finske za 2018.i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2018.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Finske za 2018.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2018.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Finska navodi kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 22. ožujka 2018. Vijeće je 14. svibnja 2018. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”).

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Finska bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke o ekonomskoj politici europodručja, koja je navedena u preporukama u nastavku, a posebno u preporuci 3.

               (3)Izvješće za Finsku za 2018.
                  4
                objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Finske u smislu preporuka za Finsku koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Finske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (4)Finska je 13. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018. i svoj Program stabilnosti za 2018. Uzimajući u obzir njihovu povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je propisano člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  5
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje sporazume o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim ekonomskim upravljanjem
                  6
               .

               (6)Na Finsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. U svojem Programu stabilnosti za 2018. vlada planira da će ukupni saldo u 2018. iznositi –0,6 % BDP-a, što znači da se neće promijeniti u odnosu na prethodnu godinu. Vlada predviđa poboljšanje salda u 2019. koji bi u 2020 i 2021. trebao ostvariti neznatan suficit. Srednjoročni proračunski cilj, odnosno strukturni deficit od 0,5 % BDP-a, ostvaren je 2017. Međutim predviđa se da će ponovno izračunani strukturni deficit
                  7
                biti neznatno veći i iznositi 0,6 % BDP-a u razdoblju 2018.–2019. te da će se nakon toga smanjiti. Udio duga opće države u BDP-u dosegnuo je vrhunac od 63,6 % BDP-a u 2015. te se u 2017. smanjio na 61,4 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2018. očekuje se daljnje smanjenje udjela duga koji će 2021. dosegnuti 56,7 % BDP-a. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije uglavnom je vjerodostojan. Glavni rizici za proračunske prognoze odnose se na moguće neočekivano velike početne troškove za provedbu planirane reforme socijalnih i zdravstvenih usluga.

               (7)U Programu stabilnosti za 2018. podsjeća se na povećanje troškova povezanih s iznimnim priljevom izbjeglica i na njihov značajni učinak na proračun u razdoblju 2015.–2016. Prema Programu stabilnosti za 2017. predviđalo se da će se troškovi u 2017. smanjiti za 0,15 % BDP-a. Taj iznos nije potvrđen u Programu stabilnosti za 2018. te ga Komisija stoga nije uzela u obzir. Uz to, Finskoj je u 2017. odobreno privremeno odstupanje od 0,5 % BDP-a od potrebnog kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju kako bi se u obzir uzele velike strukturne reforme, posebno mirovinska reforma iz 2017. i Pakt o konkurentnosti, s pozitivnim učinkom na dugoročnu održivost javnih financija. Finskoj je u 2017. odobreno i privremeno odstupanje od 0,1 % BDP-a kako bi se u obzir uzeli nacionalni rashodi za ulaganja u projekte koje sufinancira Unija. U pogledu potonjeg odstupanja, jedan od kriterija prihvatljivosti je da se ukupna javna ulaganja ne smanjuju. Stvarni podaci za 2017.pokazuju pad javnih ulaganja u 2017. u usporedbi s prethodnom godinom, dok se procjenjuje da su ulaganja povezana sa sredstvima Unije ostala stabilna. Stoga se više ne smatra da Finska ispunjava uvjete za privremeno odstupanje od 0,1 % BDP-a u pogledu nacionalnih rashoda za ulaganja u projekte koje sufinancira Unija u 2017. Preostala privremena odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja prenose se u sljedeće razdoblje od tri godine. Stoga privremena odstupanja zbog neuobičajenih događaja i klauzula o strukturnoj reformi iznose 0,67 % BDP-a u 2018. i 0,5 % BDP-a u 2019.

               (8)Vijeće je 11. srpnja 2017. Finskoj preporučilo da osigura da odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja u 2018. bude ograničeno na odstupanje povezano s proračunskim učinkom neuobičajenih događaja (odobreno za 2016.) kao i odobrena odstupanja koja se odnose na provedbu strukturnih reformi i ulaganja (odobreno za 2017.). To je u skladu s najvećom stopom nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda od 1,9 % u 2018., što odgovara dopuštenom pogoršanju strukturnog salda od 0,1 % BDP-a. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2018. postoji rizik od određenog odstupanja od preporučene fiskalne prilagodbe u 2018. Međutim, zbog rezultata koji su za 2017. bili bolji od očekivanog, trenutačno se predviđa da će odstupanje od ostvarenja srednjoročnog cilja biti manje od odobrenih odstupanja povezanih s neuobičajenim događajima i klauzulama o strukturnim reformama. Ako se to potvrdi, uzet će se u obzir u ex post ocjeni za 2018.

               (9)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2018. Finska bi u 2019. trebala osigurati da je odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja u 2019. ograničeno na odstupanje povezano s učinkom na proračun u odnosu na provedbu strukturnih reformi za koje je u 2017. odobreno privremeno odstupanje. To je u skladu s najvećom stopom nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda od 2,9 %, što odgovara dopuštenom pogoršanju strukturnog salda od 0,2 % BDP-a. Ne bude li promjene u politikama, predviđa se da će Finska ispuniti taj zahtjev za 2019. Predviđa se da će Finska ispuniti zahtjeve referentnog mjerila za smanjenje duga u 2018 i u 2019. Općenito, Vijeće smatra da Finska treba biti spremna poduzeti dodatne mjere za osiguranje usklađenosti u 2018. i predviđa se da će u 2019. poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (10)Zbog starenja stanovništva i sve manjeg broja aktivnog stanovništva predviđa se povećanje rashoda za mirovine, zdravstvo i dugotrajnu skrb s 24 % BDP-a u 2017. na 27 % BDP-a do 2030. Cilj administrativne reforme i reforme socijalnih i zdravstvenih usluga, o kojima se trenutačno raspravlja u finskom parlamentu, jest smanjenje rasta rashoda u tom području. Ostali ciljevi su jamčenje jednakog pristupa zdravstvenoj skrbi i smanjenje lista čekanja za pacijente, posebno u zapostavljenim ili udaljenim područjima. Postotak samoprijavljenih nezadovoljenih potreba pacijenata veći je od prosjeka EU-a. Osobe koje nisu radno aktivne posebno imaju poteškoća s dobivanjem potrebne medicinske skrbi. Od 2020. socijalne i zdravstvene usluge u Finskoj pružat će se na novoj razini regionalne javne uprave, tj. na razini okruga. Reforma će omogućiti udruživanje sredstava kako bi se omogućilo njihovo učinkovitije korištenje na razini okruga. Produktivnost bi se trebala povećati i većim korištenjem digitalnih i elektroničkih usluga. Konačno, socijalne usluge i usluge primarne zdravstvene skrbi bile bi dostupne i u javnim i u privatnim centrima za socijalnu i zdravstvenu skrb. To bi pacijentima omogućilo veću slobodu odabira, a očekuju se i uštede kao posljedica tržišnog natjecanja među pružateljima usluga. Ostvarivanje tih ambicioznih ciljeva ovisit će i o odabirima tijekom provedbene faze reforme.

               (11)U Finskoj je u 2017. ukupna stopa zaposlenosti radno sposobnog stanovništva u dobi od 20 do 64 godine iznosila 74 % te je relativno niska u usporedbi s nordijskim usporednim gospodarstvima. I sudjelovanje na tržištu rada bilo je niže, posebno za žene, niskokvalificirane muškarce i osobe migrantskog podrijetla. Stopa strukturne nezaposlenosti u 2017. bila je visoka te se odnosila na oko 7,5 % ukupne radne snage. Kad je riječ o rastu zaposlenosti, finska nadležna tijela i dalje imaju poteškoće u donošenju većeg broja mjera kojima se potiče prihvaćanje zaposlenja i aktivnih politika tržišta rada, unatoč nedavno donesenim mjerama.

               (12)Zamke neaktivnosti i nezaposlenosti i dalje su prepreka većoj aktivaciji radne snage. Znatna zamka neaktivnosti proizlazi iz sustava naknada i kombinacija različitih vrsta naknada. Socijalna pomoć i naknada za stanovanje bitne su sastavnice te zamke. Te i druge naknade brzo se postupno ukidaju s porastom dohotka, što dovodi do rizika da prihvaćanje zaposlenja neće biti dovoljno financijski privlačno. Smatra se da složenost pravila za isplatu naknada u kombinaciji s administrativnim praksama stvara znatne zamke nezaposlenosti, odnosno „birokratske klopke”. Nesigurnost u vezi s iznosom naknada i vremenom koje je potrebno da bi se ponovno ostvarilo prava na njih smanjuje privlačnost kratkoročnog zaposlenja ili rada u nepunom radnom vremenu. Naposljetku, usprkos nedavnom povećanju broja novoizgrađenih stambenih nekretnina, nedostatak cjenovno pristupačnog stanovanja u gradovima koji bilježe velik porast stanovništva mogao bi biti dodatna prepreka mobilnosti radne snage. U tijeku je provedba mjere o uvođenju osnovnog dohotka, čiji se prvi rezultati očekuju u 2019. i na temelju koje će se dobiti određene informacije za reviziju sustava socijalne sigurnosti. Proučava se reforma sustava roditeljskog dopusta kako bi se povećala stopa zaposlenosti žena u reproduktivnoj dobi i promicala rodna ravnopravnost. Registrom koji je trenutačno u pripremi i kojim bi se prikazivala razina prihoda u stvarnom vremenu mogla bi se poboljšati učinkovitosti javnih usluga i raspodjele naknada.

               (13)Prakse određivanja plaća mijenjaju se i sve su više usmjerene na pregovaranje na razini sektora i na lokalnoj razini. Budući da se poduzeća često suočavaju s vrlo različitim ograničenjima, time bi se omogućila veća diferencijacija plaća među poduzećima, što bi osiguralo da je rast realnih plaća u skladu s rastom produktivnosti, uz istodobno poticanje zapošljavanja. Na temelju nedavnih sporazuma o plaćama sklopljenima krajem 2017. i početkom 2018., poslodavci koji pripadaju nekom udruženju imaju više mogućnosti za pregovaranje na lokalnoj razini. Za poslodavce koji ne pripadaju nekom udruženju neke prepreke i dalje postoje. Uočeni su neki od prvih pozitivnih rezultata jer postojeća situacija u okviru nedavnih pregovora o plaćama ukazuje na rješenje koje će na troškovnu konkurentnost utjecati uglavnom neutralno. U praksi, unatoč nepostojanju službenog usklađivanja sporazuma o plaćama, postoje neke naznake o nastanku finskog modela, u kojem je rast plaća u sektoru nerazmjenjivih dobara povezan s rastom plaća dogovorenih u sektoru razmjenjivih dobara.

               (14)Budući da se razine aktivnosti i zaposlenosti postupno povećavaju na razine zabilježene prije krize, izgledno je da će niža zapošljivost nezaposlenih i neaktivnih osoba postati ozbiljan problem koji bi mogao usporiti oporavak tržišta rada, čime se ugrožava dugoročna održivost finskog sustava socijalne sigurnosti. Zbog toga su potrebne odgovarajuće i integrirane usluge aktivacije i ponovne integracije na tržište rada za nezaposlene i neaktivne osobe. Istovremeno, sredstva namijenjena javnim službama za zapošljavanje, posebno za aktivnosti savjetovanja, niža su od prosjeka EU-a. Usluge koje se nude nezaposlenima, posebno onima s manje prilika za zapošljavanje, raspodijeljene su među većim brojem zasebnih pružatelja tih usluga. Integracijom ili boljom koordinacijom lakše bi se stvorio neprekinuti lanac pružanja usluga („sve na jednom mjestu” za nezaposlene/neaktivne). Potrebni su stalni napori kako bi se osigurao ponovni ulazak neaktivnih osoba na tržište rada, posebno onih u dobi od 25 do 49 godina i osoba migrantskog podrijetla. Migrantskim stanovništvom moglo bi se djelomično nadoknaditi postojeće smanjenje radno sposobnog stanovništva, pod uvjetom da se dobro integriraju na tržište rada i u finsko društvo. Konačno, manjak radne snage sve je veći, što je vjerojatno odraz kontinuiranih strukturnih promjena u gospodarstvu, kao što je starenje stanovništva. To upućuje na potrebu za stalnim ulaganjima u obrazovanje i strukovno osposobljavanje odraslih kako bi se omogućila profesionalna mobilnost i smanjila neusklađenost vještina.

               (15)Vlada je donijela mjere za promicanje poduzetništva i novoosnovanih poduzeća te je poboljšala i dostupnost kredita i jamstava za izvoz malim i srednjim poduzećima. Nezaposleni sada imaju pravo na naknade za nezaposlenost tijekom prvih mjeseci kada osnivaju poduzeće. Taj program ima najveće mogućnosti za uspjeh ako se kombinira s osposobljavanjem i podučavanjem, iako njegov učinak može biti ograničen zbog kratkog trajanja. Osim toga, u socijalnoj zaštiti poduzetnika i samozaposlenih osoba još uvijek postoje određeni nedostaci, a relativni rizik od siromaštva za samozaposlene u Finskoj je visok.

               (16)Dug kućanstava i dalje bilježi nezapamćeno visoku razinu (67 % BDP-a u 2016.). Ta su dugovanja pretežno ugovorena s promjenjivom kamatnom stopom, što predstavlja rizik ako kamatne stope porastu u srednjoročnom razdoblju. Potrošački kredit ubrzano raste, a sve veći udio tih kredita odobravaju strane banke, druge financijske institucije (osim kreditnih institucija), društva koja nude male kredite ili se ti krediti temelje na pozajmljivanju među jednakima. Finsko tijelo nadležno za financijski nadzor donijelo je niz mjera kojima se ograničava rast zaduženosti kućanstava. Međutim, aktivno razduživanje ne očekuje se u bližoj budućnosti, posebice s obzirom na to da su kamatne stope još uvijek niske, a povjerenje potrošača je na visokoj razini.  Nepostojanje registra odobrenih kredita može bankama onemogućiti da imaju jasan pregled nad ukupnom zaduženosti kućanstava.

               (17)Komisija je u okviru Europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Finske i objavila je u Izvješću za Finsku za 2018. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2018. i Nacionalni program reformi za 2018. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Finskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Finskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće ekonomsko upravljanje u Uniji na način da se na razini Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (18)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2018., a njegovo je mišljenje
                  8
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Finska u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Ostvariti srednjoročni proračunski cilj u 2019., uzimajući u obzir odstupanja povezana s provedbom strukturnih reformi za koje je odobreno privremeno odstupanje. Osigurati donošenje i provedbu administrativne reforme za povećanje troškovne učinkovitosti socijalnih i zdravstvenih usluga i jednak pristup tim uslugama.

               2.Povećati poticaje za prihvaćanje zaposlenja i osigurati odgovarajuće i dobro integrirane usluge za nezaposlene i neaktivne osobe.

               3.Jačati praćenje zaduženosti kućanstava, uključujući uspostavom sustava registra odobrenih kredita.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 425 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 i P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 224 final.

                     (5)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (8)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 23.5.2018.
            COM(2018) 420 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Poljske za 2018.i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Poljske za 2018.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Poljske za 2018.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Poljske za 2018.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2. / članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Poljska navodi kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Poljsku za 2018.
                  4
                objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Poljske u smislu preporuka za Poljsku koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Poljske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Poljska je 26. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018. i svoj Program konvergencije za 2018. Uzimajući u obzir njihovu povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (4)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je propisano člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  5
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje sporazume o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim ekonomskim upravljanjem
                  6
               .

               (5)Na Poljsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2018. planira postupno poboljšanje ukupnog salda s deficita od 1,7 % BDP-a u 2017. na 0,7 % BDP-a u 2021. Ne očekuje se da će se srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 1,0 % BDP-a, ostvariti do 2021., odnosno u razdoblju obuhvaćenom Programom konvergencije. Ponovno izračunani strukturni saldo
                  7
                upućuje na deficit od 1,3 % BDP-a u 2021. Prema Programu konvergencije za 2018. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 50,6 % BDP-a u 2017. na 50,4 % BDP-a u 2018. te do 2021. na 46,0 %. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije oprezan je za 2018., a nakon toga vjerodostojan.

               (6)Vijeće je 11. srpnja 2017. preporučilo Poljskoj da osigura da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  8
                u 2018. ne premaši 3,7 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a. Istodobno se navodi da pri ocjeni proračunskih planova i rezultata treba uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike kojim se doprinosi jačanju oporavka koji je u tijeku i osiguravanju održivosti javnih financija. Komisija je provela kvalitativnu ocjenu snage gospodarskih uvjeta u Poljskoj uzimajući pritom u obzir izazove održivosti s kojima se ona suočava. Na temelju toga zaključuje se da nije potrebno uzeti u obzir dodatne elemente. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2018. postoji rizik od značajnog odstupanja od preporučene prilagodbe u 2018.

               (7)S obzirom na to da u Poljskoj predviđeni jaz outputa iznosi 1,5 %, stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2019. ne bi smjela biti viša od 4,2 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a u skladu s matricom zahtjeva u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2018. postoji rizik od značajnog odstupanja od tog zahtjeva u 2019. Općenito, Vijeće smatra da bi se od 2018. trebale poduzeti potrebne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (8)Poljska će se srednjoročno i dugoročno suočiti s pritiscima na rashode u raznim područjima, posebno u vezi sa starenjem stanovništva, zbog čega će biti potrebni novi mehanizmi za ocjenu učinkovitosti i djelotvornosti javne potrošnje i lakšu preraspodjelu resursa. Stoga je vlada započela s reformom proračunskog postupka, posebno radi jačanja srednjoročnog proračunskog okvira i uključivanja revizija rashoda u proračunski postupak. Poljska je jedina država članica koja nema punopravno neovisno fiskalno vijeće, a prema dosadašnjim saznanjima ni planove za njegovo osnivanje, iako postojeće neovisne institucije pokrivaju neke od funkcija koje obično obavljaju fiskalna vijeća. U Izvješću za Poljsku za 2018. navodi se da Poljska nije ostvarila napredak u ograničavanju primjene smanjenih stopa za porez na dodanu vrijednost. Međutim, Ministarstvo financija Poljske radi na pojednostavnjenju načina na koji se primjenjive stope određuju za robu i usluge.

               (9)Posljednjih je godina tržište rada u Poljskoj zabilježilo snažne rezultate i stope zaposlenosti i dalje su rasle. Međutim, razina sudjelovanja određenih skupina na tržištu rada, posebno žena, niskokvalificiranih radnika i osoba starije dobi, i dalje je niska u odnosu na druge države članice. Nizom nedavnih mjera politika smanjili su se poticaji za rad, posebno za žene i osobe starije dobi. Sustav socijalne zaštite u Poljskoj pruža nedostatne poticaje za stupanje u radni odnos. Premda se uvođenjem naknada za djecu smanjilo siromaštvo i nejednakost, već je zabilježen negativan učinak na sudjelovanje roditelja na tržištu rada, posebno žena, jer se njegovim iznosom i ograničenom primjenom imovinskog cenzusa neutraliziraju poticaji za rad ugrađeni u druge socijalne naknade. Sudjelovanje žena na tržištu rada dodatno ograničava činjenica da je udio djece mlađe od tri godine u formalnoj skrbi o djeci i dalje među najnižima u EU-u. Ograničena potpora koja je na raspolaganju osobama koje pružaju dugotrajnu skrb sprječava njihov ulazak na tržište rada. Smanjenje zakonske dobi za umirovljenje potaknulo je određeni broj radnika starije dobi da napuste tržište rada. Zahvaljujući migracijama iz zemalja koje nisu članice EU-a zadovoljava se povećana potražnja za radnom snagom.

               (10)Dodatan način pružanja potpore sudjelovanju u radnoj snazi i inovacijskim kapacitetima gospodarstva jest omogućiti učenicima i odraslim osobama stjecanje odgovarajućih vještina i sposobnosti koje pridonose zapošljavanju na izrazito promjenjivom tržištu rada. Stopa sudjelovanja odraslih u obrazovanju i osposobljavanju znatno je niža od prosjeka EU-a. Ta činjenica, zajedno s određenim nedostacima u pogledu digitalnih vještina te pismenosti i matematičkih vještina, posebno među odraslima koji nemaju završeno visokoškolsko obrazovanje, ograničava njihovu zapošljivost. Još nije poznato u kojoj će mjeri nedavno uvedene mjere politike i mjere koje su u planu, kao što su promjene u organizaciji općeg obrazovanja, strukovnog obrazovanja i visokog obrazovanja, utjecati na razinu vještina.

               (11)Poljska i dalje poduzima mjere za rješavanje problema segmentiranosti tržišta rada ograničavanjem mogućnosti zlouporabe rada na određeno vrijeme, povećanjem doprinosa za socijalno osiguranje za neke nestandardne ugovore o radu i uvođenjem minimalne plaće po satu za neke od tih ugovora. Broj i udio ugovora o radu na neodređeno vrijeme povećava se od kraja 2016., dok je udio ugovora o radu na određeno vrijeme i dalje među najvišima u EU-u. Neke dodatne zakonodavne izmjene relevantne za dvojnost tržišta rada možda će biti uključene u izmijenjeno radno zakonodavstvo. Pokrivenost socijalnom zaštitom radnika koji su samozaposleni i imaju neku vrstu nestandardnih ugovora pojavljuje se kao mogući problem, posebno iz perspektive adekvatnosti njihovih budućih mirovina. Od 2015. uveden je niz mjera za poboljšanje pokrivenosti socijalnom zaštitom samozaposlenih osoba i osoba koje su zaposlene na temelju netipičnih ugovora.

               (12)U posljednjih nekoliko godina povećala se prosječna dob za umirovljenje, što je rezultat prethodno provedenih reformi, kao što su ukidanje mogućnosti prijevremenog umirovljenja i postupno povećanje zakonske dobi za umirovljenje. Nastavak povećanja prosječne dobi za umirovljenje ključan je za srednjoročni gospodarski rast i osiguravanje adekvatnosti i fiskalne održivosti mirovinskog sustava. Međutim, nedavnim smanjenjem zakonske dobi za umirovljenje na 60 godina za žene i 65 godina za muškarce krenulo se u suprotnom smjeru. S druge strane, dob za umirovljenje sudaca i sutkinja redovnih sudova usklađena je na 65 godina, što je u skladu sa zahtjevom Komisije. Poseban sustav socijalnog osiguranja za poljoprivrednike, subvencioniran u vrijednosti od gotovo 1 % BDP-a, još je jedan razlog slabe mobilnosti radnika i prikrivene nezaposlenosti u poljoprivredi.

               (13)Potrebno je olakšati pristup zdravstvenoj skrbi i povećati njezinu učinkovitost kako bi se poboljšali zdravstveni ishodi u Poljskoj. Stopa samoprijavljenih nezadovoljenih potreba pacijenata za medicinskom skrbi među najvišima je u EU-u, a liste čekanja za određene vrste liječenja posebno su duge. Broj bolničkih kreveta relativno je velik, ali nije optimalno geografski raspoređen. Izvanbolnička skrb i primarna zdravstvena skrb općenito su slabije razvijene, a liječnici se potiču da upućuju pacijente na specijalističke pretrage i liječenje. Rješavanje tih pitanja predstavlja poseban izazov s obzirom na to da je razina javnog financiranja i broj liječnika i medicinskih sestara u određenim područjima specijalizacije u Poljskoj znatno manji od prosjeka EU-a. Tijekom 2017. određeni napori uloženi su u učinkovitiju raspodjelu resursa zdravstvene skrbi, ali se učinci tih mjera tek trebaju utvrditi.

               (14)Povećanje kapaciteta gospodarstva za inovacije ključno je kako bi se Poljskoj omogućilo da napreduje u globalnom lancu vrijednosti i time zadrži potencijal za poboljšanje životnog standarda. Stoga je potrebno poduzeti mjere politike u brojnim područjima koje će se postupno provoditi nekoliko godina. Najrelevantnija područja politike uključuju izgradnju povjerenja u regulatorno okruženje, pružanje poticaja za izdatke poduzeća za istraživanje i razvoj, jačanje znanstvene infrastrukture, među ostalim provedbom reforme visokog obrazovanja, te poticanje snažnog protoka znanja i bliske suradnje poduzeća i istraživačkih ustanova. U to je uključeno i osiguravanje povoljnih uvjeta za komercijalizaciju istraživanja, koja se provodi uz potporu javnih sredstava. U tim je područjima već proveden niz mjera politike, a vlada planira i dodatne mjere.

               (15)Brz ritam regulatornih promjena i ograničena uporaba javnih savjetovanja i savjetovanja sa socijalnim partnerima za velik broj ključnih zakona negativno utječu na kvalitetu zakonodavstva i povećavaju nesigurnost za poduzeća. U tom je kontekstu ključno i jamčiti vladavinu prava te neovisnost pravosuđa. Komisija je zaključila da donesene izmjene pravosudnog sustava uključuju jasan rizik od ozbiljne povrede vladavine prava. Pravna sigurnost, povjerenje u kvalitetu te predvidljivost regulatornih, poreznih i drugih politika i institucija važni su čimbenici kojima bi se mogle povećati stope ulaganja. Čvrstom ex ante i ex post procjenom učinka te dobro osmišljenim i provedenim savjetovanjima sa socijalnim partnerima i javnim savjetovanjima moglo bi se pridonijeti poboljšanju kvalitete zakonodavstva, ograničavanju potrebe za naknadnim izmjenama te stoga i većoj predvidljivosti regulatornog okruženja. Time bi se moglo pridonijeti i ograničavanju mogućih negativnih kratkoročnih popratnih učinaka novih zakona, kao što je na primjer privremeno povećanje administrativnog opterećenja zbog izmjene poreznih propisa.

               (16)Zahvaljujući sredstvima EU-a, cestovna se mreža brzo razvila, no stopa smrtno stradalih na cestama i dalje je među najvišima u EU-u. Osim toga, gradovi se suočavaju sa sve većim izazovima u području mobilnosti, kao što je zagušenje i onečišćenje zraka uzrokovano sve većim voznim parkom osobnih automobila i velikim udjelom starih automobila. Postojeći poticaji za uporabu kolektivnih i aktivnih načina prijevoza s niskim emisijama nisu dovoljni da bi se te poteškoće uklonile. U provedbi željezničkih projekata koje sufinancira EU i dalje dolazi do velikih zastoja, uglavnom zbog ograničenog kapaciteta građevinskog sektora i institucijskih nedostataka upravitelja željezničke infrastrukture. I dalje postoji nedostatak strateškog promišljanja o dugoročnom razvoju prometne mreže za sve načine prijevoza nakon 2023., u okviru kojeg bi njihove uloge bile jasno utvrđene i raspodijeljene.

               (17)Komisija je u okviru Europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Poljske i objavila je u Izvješću za Poljsku za 2018. Ocijenila je i Program konvergencije za 2018. i Nacionalni program reformi za 2018. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Poljskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Poljskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće ekonomsko upravljanje u Uniji na način da se na razini Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (18)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program konvergencije za 2018.
                  9
                i njegovo je mišljenje posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Poljska u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2019. ne premašuje 4,2 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Poduzeti mjere za povećanje učinkovitosti javne potrošnje, među ostalim poboljšanjem proračunskog postupka.

               2.Poduzeti mjere za povećanje sudjelovanja na tržištu rada, među ostalim poboljšanjem pristupa skrbi za djecu i poticanjem stjecanja relevantnih vještina, posebno s pomoću obrazovanja odraslih, te ukloniti preostale prepreke trajnijim oblicima zapošljavanja. Osigurati održivost i adekvatnost mirovinskog sustava poduzimanjem mjera za povećanje stvarne dobi za umirovljenje i reformom sustava povlaštenih mirovina.

               3.Jačati inovacijski kapacitet gospodarstva, među ostalim podupiranjem bliže suradnje poduzeća i istraživačkih ustanova. Poboljšati regulatorno okruženje, posebno osiguravanjem učinkovitih javnih savjetovanja i savjetovanja sa socijalnim partnerima u okviru zakonodavnog postupka.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 420 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 i P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 219 final.

                     (5)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (8)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

                     (9)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 23.5.2018.
            COM(2018) 432 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            kojom se utvrđuje da Rumunjska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 5. prosinca 2017.
            {SWD(2018) 366 final}

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               kojom se utvrđuje da Rumunjska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 5. prosinca 2017.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97
                  1
               , a posebno njezin članak 10. stavak 2. četvrti podstavak,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)Vijeće je 16. lipnja 2017. u skladu s člankom 121. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”) zaključilo da u Rumunjskoj postoji uočeno značajno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. S obzirom na utvrđeno značajno odstupanje, Vijeće je 16. lipnja 2017. izdalo preporuku
                  2
                Rumunjskoj da poduzme potrebne mjere kojima će osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  3
                u 2017. ne bude veća od 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a.

               (2)Vijeće je 5. prosinca 2017. zaključilo
                  4
                da Rumunjska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 16. lipnja 2017. Vijeće je na temelju toga 5. prosinca 2017. Rumunjskoj uputilo revidiranu preporuku
                  5
                da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2018. ne bude veća od 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,8 % BDP-a. Osim toga, preporučilo je Rumunjskoj da iskoristi sve neočekivane prihode za smanjenje deficita te smatra da bi se mjerama konsolidacije proračuna osiguralo trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast. Vijeće je odredilo 15. travnja 2018. kao rok u kojem Rumunjska mora podnijeti izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na navedenu preporuku.

               (3)Komisija je 10. i 11. travnja 2018. u Rumunjskoj provela misiju pojačanog nadzora u svrhu izravnog nadzora na temelju članka –11. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97. Nakon što je rumunjskim tijelima dostavila svoje privremene nalaze na očitovanje, Komisija je [23.] svibnja 2018. o svojim nalazima izvijestila Vijeće. Ti su nalazi potom objavljeni. Zaključak je Komisijina izvješća da rumunjska tijela ne namjeravaju postupiti u skladu s Preporukom Vijeća od 5. prosinca 2017. Nadležna tijela potvrdila su tijekom misije da im je cilj za 2018. i dalje ostvariti ukupni deficit nešto manji od 3 % BDP-a. S obzirom na pozitivni i sve veći jaz outputa, to bi dovelo do daljnjeg pogoršanja temeljnog strukturnog deficita, što nije u skladu s Preporukom Vijeća i jasno odražava ekspanzivnu fiskalnu politiku.

               (4)Rumunjska su tijela 20. travnja, nakon isteka roka koje je utvrdilo Vijeće, podnijela izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na Preporuku Vijeća od 5. prosinca 2017. Ta su tijela u izvješću ponovila da im je cilj za 2018. i dalje ostvariti ukupni deficit nešto manji od 3 % BDP-a. Stoga je fiskalni učinak mjera o kojima se izvješćuje znatno manji od onoga koji se zahtijeva u Preporuci Vijeća.

               (5)Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2018. rast neto primarnih državnih rashoda iznosit će 10,8 %, što je daleko više od referentnog mjerila za rashode od 3,3 %. Strukturni saldo pogoršat će se za 0,5 % BDP-a u 2018. i dosegnuti deficit od 3,8 % BDP-a. To je u suprotnosti s preporučenim strukturnim poboljšanjem od 0,8 % BDPa u odnosu na 2017. Oba kriterija stoga upućuju na veliko odstupanje od preporučene prilagodbe. Referentno mjerilo za rashode upućuje na odstupanje od 2,4 % BDP-a. Strukturni saldo potvrđuje taj zaključak i upućuje na nešto manje odstupanje od 1,8 % BDP-a. Na razinu odstupanja na koju upućuje strukturni saldo negativno utječe viša temeljna procjena rasta potencijalnog BDP-a u usporedbi sa srednjoročnim prosjekom na kojem se temelji referentno mjerilo za rashode. Uzimajući to u obzir, sveobuhvatna ocjena potvrđuje veliko odstupanje od preporučene prilagodbe.

               (6)Pogoršanje u odnosu na 2017. velikim je dijelom potaknuto povećanjima rashoda za plaće javnih službenika koja su provedena u ljeto 2017. i stupila na snagu u siječnju 2018. Od Komisijine jesenske prognoze 2017., koja je bila temelj Preporuke Vijeća od 5. prosinca 2017., nadležna tijela djelomično su izmijenila prethodnu reformu mirovinskog sustava tako što su smanjila udio socijalnih doprinosa koji se od 2018. prenose u drugi mirovinski stup. To će smanjenje imati pozitivan kratkoročni učinak na državne prihode, pa tako i na saldo opće države. Međutim, ta fiskalna dobit dugoročno će nestati jer će preusmjeravanje socijalnih doprinosa iz drugog stupa značiti obvezu plaćanja starosnih mirovina u budućnosti.

               (7)To dovodi do zaključka da je odgovor Rumunjske na Preporuku Vijeća od 5. prosinca 2017. bio nedostatan. Fiskalni je napor manji od godišnje strukturne prilagodbe od 0,8 % BDP-a za 2018., što odgovara stopi nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2018. koja nije veća od 3,3 %,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Rumunjska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 5. prosinca 2017.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Rumunjskoj.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL C 216, 6.7.2017., str. 1.

                     (3)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

                     (4)

                        SL L 340, 20.12.2017., str. 49.

                     (5)

                        SL C 439, 20.12.2017., str. 1.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 6.6.2018.
            COM(2018) 332 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu sa Sjedinjenim Američkim Državama u vezi s uvozom visokokvalitetnog goveđeg mesa životinja koje nisu tretirane određenim hormonima za poticanje rasta

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Svrha ove inicijative jest izmjena postojećih dogovora sa Sjedinjenim Američkim Državama o uvozu govedine bez hormona. Njome se ne želi ni na koji način utjecati na zabranu govedine tretirane hormonima u EU.

               U prosincu 2016. SAD je poduzeo korake za ponovno uvođenje povećanih carina na određene proizvode iz EU-a nakon primjedbi koje je iznijela industrija goveđeg mesa iz SAD-a, tvrdeći da Europska unija možda krši revidirani Memorandum o razumijevanju sa Sjedinjenim Američkim Državama u vezi s uvozom goveđeg mesa životinja koje nisu tretirane određenim hormonima za poticanje rasta i povećanim carinama koje Sjedinjene Američke Države primjenjuju na određene proizvode Europske unije od 21. listopada 2013.
                  1
                („revidirani MOR”). Europska unija potpisala je revidirani Memorandum sa Sjedinjenim Američkim Državama nakon postupka rješavanja spora unutar WTO-a DS26 EZ – Mjere u vezi s mesom i mesnim proizvodima (hormoni) o čemu je 14. travnja 2014. obaviješteno Tijelo za rješavanje sporova WTO-a kao o uzajamno dogovorenom rješenju za provedbu izvješća u postupcima rješavanja sporova.

               U skladu s prvotnim MOR-om i njegovom revidiranom verzijom EU je otvorio godišnju carinsku kvotu za visokokvalitetno goveđe meso
                  2
               .

               Nakon što su Sjedinjene Američke Države u prosincu 2016. pokrenule postupak ponovnog uvođenja povećanih carina na određene proizvode iz EU-a, strane su provele savjetovanje u vezi s funkcioniranjem revidiranog MOR-a, iz njegova članka IV.

               Preporukom se traži dopuštenje za pregovaranje o sporazumu sa Sjedinjenim Američkim Državama na temelju navedenih savjetovanja u pogledu funkcioniranja carinske kvote za visokokvalitetno goveđe meso i možda za njegovu raspodjelu po zemljama.

               Pregovori s drugim zemljama dobavljačima mogli bi biti potrebni kako bi svaka usuglašena raspodjela po državama navedene carinske kvote sa Sjedinjenim Američkim Državama sigurno poštovala svoja postojeća prava na temelju sporazumâ o WTO-u/GATT-u.

               •Usklađenost s postojećim odredbama politike u predmetnom području

               Nije primjenjivo.

               •Usklađenost s drugim politikama Unije

               Nije primjenjivo.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Članak 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (zajednička trgovinska politika), zajedno s člankom 218. stavkom 3. i stavkom 4.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               Nije primjenjivo jer je nadležnost Unije u području zajedničke trgovinske politike isključiva (članak 3 stavak 1 točka e UFEU-a).

               •Proporcionalnost

               Nije primjenjivo.

               •Odabir instrumenta

               Jedino sklapanjem Međunarodnog sporazuma njegove potpisnice sigurno neće dovesti u pitanje ono što je odlučeno u kasnijoj fazi.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Ex post evaluacije/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

               Nije primjenjivo.

               •Savjetovanja s dionicima

               Plan inicijative o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu sa Sjedinjenim Američkim Državama u vezi s uvozom visokokvalitetnog goveđeg mesa životinja koje nisu tretirane određenim hormonima za poticanje rasta bio je otvoren za javno savjetovanje od 27. ožujka do 24. travnja 2018. Dostavljeno je ukupno 37 podnesaka, 24 od građana EU-a ili društava ili stručnih organizacija, 13 od društava ili vlada izvan EU-a.

               Dvanaest podnesaka stiglo je od građana EU-a (Belgija, Njemačka, Grčka, Italija, Španjolska i Švedska) te se u njima izražavala potpora za poljoprivredu uz poštivanje okoliša, za dobrobit životinja i zdrave proizvode i naglašavala važnost proizvodnje mesa bez hormona i antibiotika. U nekima se zalagalo za smanjenje potrošnje mesa.

               Četiri su podneska stigla od malih i srednjih društava iz EU-a (Grčka, Italija i Ujedinjena Kraljevina), za inicijativu EU-a ili sa zahtjevom za reviziju sustava upravljanja, a jedan se zalagao za pasivan pristup. U jednom se predlagalo savjetovanje s društvima koja su aktivna u trgovanju goveđim mesom i davanje tim društvima dovoljno vremena za prilagodbu. U jednom je izraženo zadovoljstvo trenutačnom isporukom goveđeg mesa u okviru kvote.

               Posljednjih osam podnesaka iz EU-a stiglo je iz stručnih organizacija: s razine EU-a, iz Francuske, Njemačke, Italije i Ujedinjene Kraljevine. Podsjetili su na to da su u EU-u hormoni rasta u uzgoju životinja zabranjeni i da se standardi sigurnosti hrane i zdravlja koji se primjenjuju u EU-u moraju zadržati. Dva su naglasila da se pregovorima ne bi trebala povećati količina dopuštenog uvoza u okviru kvota. Jedan je upozorio da se antibiotici upotrebljavaju kao zamjena za hormone rasta. Jedan je naglasio da svaki sporazum mora biti u skladu s pravom WTO-a. Dva su se zalagala za to da tijela EU-a podupru sektor goveđeg mesa EU-a, a dva su naglasila važnost pronalaska rješenja sa SAD-om kako bi se izbjegao štetan trgovinski rat.

               Trinaest podnesaka izvan EU-a došlo je uglavnom iz argentinskih društava i stručnih organizacija koji se zalažu za to da se Argentinu prizna kao stranku u pregovorima. Novozelandska organizacija za meso koja posluje uz podršku svoje vlade naglasila je da, iako je Novi Zeland mali dobavljač u okviru kvote, taj je izvoz važan za njegovo gospodarstvo te je zatražila da Novi Zeland sudjeluje u savjetovanju. Posljednja dva podneska bila su od vlada Australije i Urugvaja koje se zalažu za sudjelovanje u pregovorima u skladu s pravom WTO-a.

               •Prikupljanje i primjena stručnih znanja

               Nije primjenjivo.

               •Procjena učinka

               Nije primjenjivo.

               •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje

               Nije primjenjivo

               •Temeljna prava

               Nije primjenjivo.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Nema ga.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu sa Sjedinjenim Američkim Državama u vezi s uvozom visokokvalitetnog goveđeg mesa životinja koje nisu tretirane određenim hormonima za poticanje rasta

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. i članak 218. stavak 3. i stavak 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)Europska unija sklopila je 21. listopada 2013. revidirani Memorandum o razumijevanju sa Sjedinjenim Američkim Državama u vezi s uvozom goveđeg mesa životinja koje nisu tretirane određenim hormonima za poticanje rasta i povećanim carinama koje Sjedinjene Američke Države primjenjuju na određene proizvode Europske unije
                  3
                (revidirani MOR).

               (2)Revidirani MOR potpisan je nakon postupka rješavanja spora unutar WTO-a DS26 EZ – Mjere u vezi s mesom i mesnim proizvodima (hormoni) o čemu je 14. travnja 2014. obaviješteno Tijelo za rješavanje sporova WTO-a.

               (3)U skladu s prvotnim MOR-om i njegovom revidiranom verzijom, EU je otvorio godišnju carinsku kvotu za visokokvalitetno goveđe meso
                  4
               .

               (4)Europska unija i Sjedinjene Američke Države provele su savjetovanja u vezi s funkcioniranjem revidiranog MOR-a, kako je predviđeno njegovim člankom IV.

               (5)Komisiju bi stoga trebalo ovlastiti za otvaranje pregovora sa Sjedinjenim Američkim Državama o funkcioniranju carinske kvote otvorene u skladu s revidiranim MOR-om, uključujući raspodjelu po zemljama. Komisija bi također trebala nastojati dobiti suglasnost drugih bitnih zemalja dobavljača u pogledu raspodjele navedene carinske kvote po zemljama, u skladu s primjenjivim pravilima WTO-a, u mjeri u kojoj je to potrebno.

               DONIJELA JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisiju se ovlašćuje za otvaranje pregovora u ime Europske unije sa Sjedinjenim Američkim Državama o funkcioniranju carinske kvote otvorene na temelju revidiranog Memorandumu o razumijevanju sa Sjedinjenim Američkim Državama u vezi s uvozom goveđeg mesa životinja koje nisu tretirane određenim hormonima za poticanje rasta i povećanim carinama koje Sjedinjene Američke Države primjenjuju na određene proizvode Europske unije od 21. listopada 2013., uključujući raspodjelu navedene carinske kvote po zemljama. Komisija se ovlašćuje i za otvaranje pregovora u ime Europske unije s drugim bitnim zemljama dobavljačima za dobivanje njihove suglasnosti o raspodjeli po zemljama navedene carinske kvote, u skladu s primjenjivim pravilima WTO-a, u mjeri u kojoj je to potrebno.

               Članak 2.

               Pregovori se vode na temelju pregovaračkih smjernica Vijeća koje su navedene u Prilogu.

               Članak 3.

               Komisija vodi pregovore u skladu s pravilima WTO-a i u savjetovanju s [ime posebnog odbora upisuje Vijeće].

               Članak 4.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 27, 30.1.2014., str. 2.

                     (2)

                        SL L 148, 8.6.2012., str. 9.

                     (3)

                        SL L 27, 30.1.2014., str. 2.

                     (4)

                        SL L 148, 8.6.2012., str. 9.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles,6.6.2018.
            COM(2018) 332 final
            PRILOG

            Preporuci zaODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu sa Sjedinjenim Američkim Državama u vezi s uvozom visokokvalitetnog goveđeg mesa životinja koje nisu tretirane određenim hormonima za poticanje rasta

               PRILOG

               Pregovaračke smjernice

               (1)Komisija bi trebala otvoriti pregovore sa Sjedinjenim Američkim Državama o sporazumu o uvozu visokokvalitetnog goveđeg mesa životinja koje nisu tretirane određenim hormonima za poticanje rasta, posebno u odnosu na funkcioniranje carinske kvote za visokokvalitetno goveđe meso iz članka II. revidiranog Memoranduma o razumijevanju od 21. listopada 2013.

               (2)U tu svrhu Komisija posebno može ponuditi Sjedinjenim Američkim Državama raspodjelu po pojedinim zemljama određenog dijela godišnje carinske kvote za visokokvalitetno goveđe meso iz članka II. stavka 4. revidiranog Memoranduma o razumijevanju od 21. listopada 2013. Komisija nije ovlaštena za pregovore o povećanju godišnje količine carinskih kvota za visokokvalitetno goveđe meso (45 000 tona, masa proizvoda), iz članka II. stavka 4. revidiranog Memoranduma o razumijevanju od 21. listopada 2013.

               (3)Sporazum sa Sjedinjenim Američkim Državama i posebice svaka raspodjela količina po pojedinim zemljama u okviru carinskih kvota za visokokvalitetno goveđe meso iz članka II. stavka 4. revidiranog Memoranduma o razumijevanju trebala bi poštovati odgovarajuća pravila WTO-a o tom pitanju, uključujući ona koja se odnose na prava u okviru WTO-a/GATT-a drugih zemalja dobavljača koje koriste carinske kvote.

               (4)Komisija bi također trebala nastojati dobiti suglasnost drugih bitnih zemalja dobavljača u pogledu raspodjele po zemljama navedene carinske kvote, u skladu s primjenjivim pravilima WTO-a, u mjeri u kojoj je to potrebno.

               (5)Komisija bi trebala izvijestiti Vijeće o ishodu pregovora i, prema potrebi, o svim problemima koji se možda pojave tijekom pregovora.