               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.11.2017.
            COM(2017) 803 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            kojom se utvrđuje da Rumunjska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 16. lipnja 2017.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               kojom se utvrđuje da Rumunjska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 16. lipnja 2017.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97
                  1
               , a posebno njezin članak 10. stavak 2. četvrti podstavak,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)Vijeće je 16. lipnja 2017. u skladu s člankom 121. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”) zaključilo da u Rumunjskoj postoji uočeno značajno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja.

               (2)Zbog utvrđenog značajnog odstupanja Vijeće je 16. lipnja 2017. izdalo preporuku Rumunjskoj da poduzme potrebne mjere kojima će osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  2
                u 2017. ne bude veća od 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a. Vijeće je Rumunjskoj preporučilo da sve neočekivane prihode iskoristi za smanjenje deficita, dok bi mjerama konsolidacije proračuna trebala osigurati trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast. Vijeće je odredilo 15. listopada 2017. kao rok u kojem Rumunjska treba podnijeti izvješće o mjerama poduzetima kao odgovor na navedenu preporuku.

               (3)Komisija je 26. i 27. rujna 2017. u Rumunjskoj provela misiju pojačanog nadzora u svrhu izravnog nadzora na temelju članka -11. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97. Nakon što je rumunjskim tijelima dostavila svoje privremene nalaze na očitovanje, Komisija je 24. listopada 2017. o nalazima izvijestila Vijeće. Ti su nalazi potom objavljeni. Zaključak je Komisijina izvješća da rumunjska tijela ne namjeravaju postupiti u skladu s Preporukom Vijeća od 16. lipnja 2017. Rumunjska su tijela navela da njihov cilj za 2017. ostaje ukupni deficit od 3 % BDP-a. S obzirom na pozitivni i sve veći proizvodni jaz to bi dovelo do pogoršanja strukturnog deficita u 2017., protivno Preporuci Vijeća. To upućuje na očito ekspanzivnu fiskalnu politiku.

               (4)Rumunjska su tijela 13. listopada 2017. podnijela izvješće o mjerama poduzetima kao odgovor na Preporuku Vijeća od 16. lipnja 2017. U izvješću su ponovila da njihov cilj za 2017. ostaje ukupni deficit od 3 % BDP-a. Jedina mjera iz izvješća sa znatnim učinkom na proračun u 2017. jest povećanje trošarina za energetske proizvode kojim se one vraćaju na razinu iz 2016. (tj. ukidanje prethodno donesenog smanjenja trošarina koje je stupilo na snagu u siječnju 2017.). Stoga je fiskalni učinak mjera o kojima se izvješćuje znatno manji od onoga koji se zahtijeva u Preporuci Vijeća.

               (5)Prema Komisijinoj jesenskoj prognozi 2017. strukturni saldo pogoršat će se za 1,1 % BDP-a, čime će se dosegnuti deficit od 3,3 % u 2017. To je u suprotnosti s preporučenim strukturnim poboljšanjem od 0,5 % BDP-a u odnosu na 2016. Odgovarajuća stopa rasta neto primarnih državnih rashoda iznosila je 4,9 %, što je znatno iznad referentnog mjerila za rashode od 3,3 %. To pogoršanje u odnosu na 2016. potaknuto je smanjenjem neizravnih poreza, posebno PDV-a i trošarina, koje je stupilo na snagu početkom godine, te povećanjima javnih plaća i socijalnih naknada uvedenima tijekom godine. Od donošenja Preporuke Vijeća 16. lipnja 2017. povećanje trošarina za energetske proizvode kojim se one vraćaju na razinu iz 2016. te smanjenje javnih ulaganja u rujanskom rebalansu proračuna imali su pozitivan učinak na javni deficit, iako je taj učinak uglavnom neutraliziran zbog povećanjâ plaća u javnom sektoru koja su također predviđena rebalansom proračuna.

               (6)To dovodi do zaključka da je odgovor Rumunjske na Preporuku Vijeća od 16. lipnja 2017. bio nedostatan. Fiskalni je napor manji od godišnje strukturne prilagodbe od 0,5 % BDP-a za 2017., što odgovara stopi nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2017. koja nije veća od 3,3 %,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Rumunjska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 16. lipnja 2017.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Rumunjskoj.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        Neto državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunate su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom dok su jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani netirane.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.1.2019.
            COM(2019) 15 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu sa Sjedinjenim Američkim Državama o ocjenjivanju sukladnosti

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PREPORUKE

               •Razlozi i ciljevi preporuke

               Predsjednik Europske komisije i predsjednik Sjedinjenih Američkih Država postigli su 25. srpnja 2018. dogovor o otvaranju nove faze u trgovinskim odnosima između Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije kako bi se olakšala trgovina i izbjegla eskalacija trgovinskih napetosti. U Zajedničkoj izjavi predviđena je uspostava izvršne radne skupine koja bi razmotrila, među ostalim, mjere za smanjenje administrativnih prepreka i troškova, uz istodobno očuvanje visoke razine zaštite svake strane.

               Ova Preporuka za otvaranje pregovora sa Sjedinjenim Američkim Državama dio je većeg skupa mjera usmjerenih na poboljšanje suradnje između Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država u regulatornim pitanjima i primjeni normi na kojima se temelje propisi. U Preporuci se predviđa nacrt pregovaračkih smjernica za olakšavanje trgovine i time povećanje trgovinskih tokova industrijske robe između Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država, što će se postići smanjenjem troškova ocjenjivanja sukladnosti na uzajaman i uravnotežen način.

               EU i SAD najveća su i najintegriranija gospodarstva na svijetu i imaju dugu zajedničku povijest trgovine i sličnu stopu gospodarskog razvoja. SAD je glavno izvozno odredište za industrijsku robu EU-a i drugi najveći izvoznik industrijske robe u EU (nakon Kine). Trgovina robom između EU-a i SAD-a u 2017. iznosila je 633 milijarde EUR te se uglavnom sastojala od industrijskih proizvoda (598 milijardi EUR, uglavnom od trgovine strojevima i opremom, na koju je otpadalo 166 milijardi EUR). Oko 4,7 milijuna radnih mjesta u EU-u povezano je s proizvodnjom za izvoz u SAD. Industrijski proizvodi čine većinu naše trgovine robom sa SAD-om (94 % izvoza EU-a i 95 % uvoza). Posljednjih deset godina trgovina robom između EU-a i SAD-a stalno raste. S obzirom na te važne trgovinske tokove, gospodarski subjekti s obje strane Atlantika imat će znatne koristi od ukidanja dvostrukih zahtjeva povezanih s ispitivanjem, inspekcijama i certificiranjem, čime će se smanjiti troškovi pristupa tržištu za europska i američka poduzeća.

               Europska unija i Sjedinjene Američke Države imaju svoje prakse ocjenjivanja sukladnosti kojima osiguravaju da proizvođači mogu staviti proizvod na tržište samo ako ispunjava sve primjenjive zahtjeve, čime sprječava ulazak na tržište nesigurnih ili nesukladnih proizvoda. To može uključivati ispitivanje, inspekciju i certifikaciju. Razlike u pristupu ocjenjivanju sukladnosti mogu rezultirati dodatnim troškovima te dugotrajnim i složenim administrativnim postupcima, a da se pritom nužno ne poboljša sigurnost proizvoda. U slučaju obveznog ocjenjivanja sukladnosti koje provodi treća strana (u Sjedinjenim Američkim Državama u približno 70 % slučajeva), ako se izvoznicima omogući da zatraže certifikaciju proizvoda u zemlji izvoza kako bi dokazali sukladnost s primjenjivim pravilima u zemlji uvoza, to može olakšati trgovinu. U okviru postojećeg sporazuma o uzajamnom priznavanju koji su EU-a i SAD-a sklopili 1998. ta mogućnost postoji samo za određene sektore, te on ne funkcionira u svim sektorima na koje se primjenjuje. Troškovi ocjenjivanja sukladnosti za izvoz iz EU-a stoga mogu biti znatni, posebno u ključnim sektorima kao što su strojevi i oprema.

               Smanjenjem troškova ocjenjivanja sukladnosti mogu se ostvariti znatne gospodarske koristi, posebno za mala i srednja poduzeća (MSP), koja su time nerazmjerno pogođena. S obzirom na njihovu veličinu, mala i srednja poduzeća često se mnogo teže nose s preprekama trgovini od onih velikih, nedostaju im kapacitet i/ili sredstva za prevladavanje razlika u zahtjevima za proizvode i primjenjivim postupcima za ocjenjivanje sukladnosti te teško pronalaze relevantne informacije. Stoga bi smanjenje broja prepreka povezanih s ocjenjivanjem sukladnosti moglo biti od posebne koristi za mala i srednja izvozna poduzeća u proizvodnim industrijama te je vjerojatno da će ona u većoj mjeri ostvariti koristi od smanjenja troškova trgovanja. To smanjenje ponekad može biti presudno za to hoće li ta poduzeća uopće izvoziti.

                  Kako bi se omogućilo prihvaćanje rezultata ocjenjivanja sukladnosti potreban je međunarodni sporazum, čime bi se, nakon što se ispune relevantni zahtjevi, tijelima za ocjenjivanje sukladnosti koja nisu smještena na državnom području EU-a omogućilo certificiranje sukladnosti proizvoda s relevantnim zakonodavstvom EU-a. Stoga se ovom Preporukom predlaže da se započnu pregovori s SAD-om u cilju smanjenja troškova ocjenjivanja sukladnosti za gospodarske subjekte s obje strane Atlantika na temelju dogovora o tome da se na državnom području stranke uvoznice prihvaćaju rezultati ocjenjivanja sukladnosti koje su provela tijela za ocjenjivanje sukladnosti smještena na državnom području stranke izvoznice u skladu s tehničkim zahtjevima uvoznice.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

                  Područje primjene ove Preporuke ograničeno je na provedbu dijela Zajedničke izjave od 25. srpnja 2018. koji se odnosi na poboljšanje trgovine robom prihvaćanjem rezultata ocjenjivanja sukladnosti, uz istodobno potpuno očuvanje visoke razine zaštite. Cilj je olakšati trgovinu i smanjiti trgovinske napetosti između EU-a i SAD-a, što je u potpunosti u skladu s Ugovorom o Europskoj uniji (UEU), u kojem stoji da bi EU trebao poticati integraciju svih zemalja u svjetsko gospodarstvo, uključujući i postupnim ukidanjem ograničenja u međunarodnoj trgovini
                     1
                  .

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Preporuka je u skladu s drugim politikama Unije.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               Pravna osnova

                  Članak 207. stavak 3. i stavak 4. prvi podstavak, u vezi s člankom 218. stavcima 3 i 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

               Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  U skladu s člankom 5. stavkom 3. UEU-a načelo supsidijarnosti ne primjenjuje se u područjima isključive nadležnosti EU-a. Zajednička trgovinska politika navodi se kao jedno od područja u isključivoj nadležnosti Unije iz članka 3. UFEU-a. Ta politika uključuje pregovaranje o trgovinskim sporazumima u skladu s, među ostalim, člankom 207. UFEU-a.

               Proporcionalnost

                  Preporuka Komisije u skladu je s načelom proporcionalnosti i nužna je s obzirom na naš cilj smanjenja trgovinskih napetosti sa SAD-om.

               Odabir instrumenta

                  Odluka Vijeća Europske unije.

               2.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               Ex post evaluacija / provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Nije primjenjivo.

               •Savjetovanja s dionicima

                  Od 2012. održano je nekoliko savjetovanja s dionicima u obliku rasprava i sastanaka u okviru dijaloga s civilnim društvom kako bi se razmotrile moguće prednosti tješnje regulatorne suradnje između EU-a i SAD-a. Pored toga, provedene su javne rasprave u Europskom parlamentu i državama članicama ili u njihovoj organizaciji.

                  U kontekstu ove Preporuke uskoro će se pokrenuti novi krug savjetovanja s dionicima o mogućim inicijativama za regulatornu suradnju sa SAD-om, a u tom kontekstu objavit će se plan za utvrđivanje strategije savjetovanja s dionicima (s mogućnošću povratnih informacija dionika u roku četiri tjedna).

                  Rezultati savjetovanja ukratko će se opisati u sažetom izvješću. Komisija će osim toga odgovoriti na glavne preporuke dionika. Savjetovanje se neće ograničiti na pitanje ocjenjivanja sukladnosti, već će se njime nastojati utvrditi i druge inicijative povezane sa SAD-om, a koje bi mogle donijeti znatne koristi, uz zadržavanje ili čak unapređenje postojećih razina zaštite.

               •Prikupljanje i primjena stručnih znanja

               U prethodnim savjetovanjima koja su provedena od 2012. prikupljena su znatna stručna znanja o mogućim prednostima tješnje suradnje između EU-a i SAD-a na ocjenjivanju sukladnosti (vidjeti poveznice i dokumente na sljedećem web-mjestu:

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/cfm/doclib_section.cfm?sec=146

               ). Međutim, to će se stručno znanje ažurirati na temelju novih savjetovanja s dionicima koja su prethodno spomenuta.

               •Procjena učinka

               Zbog političkog imperativa brzog napretka radi smanjenja trgovinskih napetosti između EU-a i SAD-a i u skladu s izjavom predsjednika Komisije nakon sastanka s predsjednikom SAD-a, koju je Europsko vijeće podržalo na neformalnom sastanku održanom 16. svibnja 2018. u Sofiji, službeni postupak procjene učinka nije proveden te je zamijenjen proporcionalnijim pristupom kako bi se osiguralo prikupljanje dokaza i savjetovanje s dionicima. Taj proporcionalni pristup opravdan je i zbog toga što se očekuje da novi sporazum neće imati znatne gospodarske, socijalne ili ekološke učinke osim koristi koje proizlaze iz pojednostavnjenja ocjenjivanja sukladnosti za određene proizvodne sektore.

               •Temeljna prava

                  Preporuka je u skladu s Ugovorima i Poveljom o temeljnim pravima Europske unije.

               3.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Sporazum o ocjenjivanju sukladnosti između Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije neće imati negativan učinak na proračun EU-a. Neizravni pozitivni učinci mogu se očekivati na temelju povećanja trgovinskih tokova.

               4.OSTALI DIJELOVI

               •Postupovni aspekti

               Komisija će pregovarati u ime EU-a. U skladu s člankom 218. stavkom 4. UFEU-a, predlaže se da Vijeće Europske unije imenuje Odbor za trgovinsku politiku kao odbor s kojim se mora savjetovati tijekom vođenja pregovora.

               U skladu s člankom 218. stavkom 10. UFEU-a, Europski parlament izvješćivat će se u svim fazama postupka.

               Komisija će ovu Preporuku i njezin Prilog objaviti odmah nakon njihova donošenja.

               Komisija preporučuje da se pregovaračke smjernice objave odmah nakon što ih Vijeće donese.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu sa Sjedinjenim Američkim Državama o ocjenjivanju sukladnosti

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 3. i stavak 4. prvi podstavak, u vezi s njegovim člankom 218. stavcima 3 i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisija se ovlašćuje za otvaranje pregovora, u ime Europske unije, sa Sjedinjenim Američkim Državama o sporazumu o ocjenjivanju sukladnosti.

               Članak 2.

               Pregovori se vode na temelju pregovaračkih smjernica Vijeća koje su navedene u Prilogu ovoj Odluci.

               Članak 3.

               Pregovori se vode uz savjetovanje s [ime posebnog odbora upisuje Vijeće].

               Članak 4.

               Ova Odluka i njezin Prilog objavit će se odmah nakon njihova donošenja.

               Članak 5.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Članak 21. stavak 2. točka (e) UEU-a.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.1.2019.
            COM(2019) 15 final
            PRILOG

            Preporuci za odluku Vijeća
            o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu sa Sjedinjenim Američkim Državama o ocjenjivanju sukladnosti

               PRILOG

               SMJERNICE ZA PREGOVORE O SPORAZUMU SA SJEDINJENIM AMERIČKIM DRŽAVAMA O OCJENJIVANJU SUKLADNOSTI

               Narav i područje primjene Sporazuma

               1.Sporazum bi trebao sadržavati isključivo odredbe o ocjenjivanju sukladnosti između stranaka.

               2.Sporazum bi trebao biti u potpunosti u skladu s pravilima i obvezama u okviru Svjetske trgovinske organizacije (WTO).

               3.Sporazumom bi se trebale utvrditi uzajamne obveze u vezi s ocjenjivanjem sukladnosti.

               Ciljevi

               4.Cilj je pregovora olakšati trgovinu između EU-a i SAD-a razvojem pojednostavnjenih postupaka kako bi se olakšalo priznavanje rezultata ocjenjivanja sukladnosti kojima se potvrđuje sukladnost proizvoda s tehničkim propisima stranke i istodobno osiguralo potpuno očuvanje visoke razine zaštite.

               Sadržaj

               Sporazum o pojednostavnjenom horizontalnom ocjenjivanju sukladnosti

               5.Stranke će istražiti mogućnost uvođenja manje složenih zahtjeva za ocjenjivanje sukladnosti na temelju procjene rizika povezanog s proizvodom.

               6.Stranke bi trebale utvrditi zahtjeve na temelju kojih bi se omogućilo da stranka uvoznica prihvaća rezultate ocjenjivanja sukladnosti kojima se potvrđuje sukladnost s njezinim tehničkim propisima i koje su provela tijela za ocjenjivanje sukladnosti smještena na državnom području druge stranke.

               7.Sporazum bi trebao sadržavati i odredbe kojima se osiguravaju poboljšani i učinkoviti postupci i pristupi u sektorima u kojima trenutačno postoje prepreke, posebno strojeva, električnih i elektroničkih proizvoda.

               8.Sporazumom bi se uglavnom trebali obuhvatiti sektori za koje stranka uvoznica zahtijeva ocjenjivanje sukladnosti koje provodi treća strana i bio bi uvjetovan pristankom stranaka na provođenje učinkovita nadzora nad tijelima za ocjenjivanje sukladnosti na svojem državnom području.

               9.Sporazumom bi, prema potrebi, trebalo urediti odnos sa sporazumima između EU-a i SAD-a o uzajamnom priznavanju koji su trenutačno na snazi.

               Završne odredbe

               10.Sporazumom bi se trebala uspostaviti institucionalna struktura za osiguranje njegove provedbe.

               11.Sporazum bi trebao sadržavati odredbe o njegovu raskidu i/ili (djelomičnoj) suspenziji.

               12.Sporazum bi trebao biti jednako vjerodostojan na svim službenim jezicima EU-a i u tu svrhu uključuje jezičnu klauzulu.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.1.2019.
            COM(2019) 16 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu o ukidanju carina na industrijske proizvode sa Sjedinjenim Američkim Državama

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PREPORUKE

               •Razlozi i ciljevi preporuke

               Predsjednik Europske komisije i predsjednik Sjedinjenih Američkih Država postigli su 25. srpnja 2018. dogovor o pokretanju nove faze u trgovinskim odnosima između Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije kako bi se olakšala trgovina i izbjegla eskalacija trgovinskih napetosti.

               Istog je dana donesena zajednička izjava kojom se predviđa ukidanje carina na industrijske proizvode, jačanje suradnje na regulatornim pitanjima i standardima, olakšavanje trgovine sojom i povećanje trgovine ukapljenim prirodnim plinom (UPP) kako bi se Europskoj uniji omogućilo da bolje diversificira svoju opskrbu energijom. Također su se dogovorili da će udružiti snage radi bolje zaštite europskih i američkih poduzeća od nepoštene svjetske trgovinske prakse te blisko surađivati s partnerima istomišljenicima na reformi Svjetske trgovinske organizacije (WTO).

               Osnovana je izvršna radna skupina koja će provoditi zajednički program i od koje je zatraženo, među ostalim, da utvrdi kratkoročne mjere za olakšavanje trgovinske razmjene. Dogovoreno je da će tijekom postupka provedbe Zajedničke izjave Europska unija i Sjedinjene Američke Države u potpunosti poštovati duh tog dogovora, osim ako jedna od stranaka prekine pregovore. Obje su se strane složile da žele riješiti probleme povezane s carinama na čelik i aluminij.

               Europska komisija predana je provedbi Zajedničke izjave od 25. srpnja 2018. u dobroj vjeri. Komisija će obustaviti pregovore sa Sjedinjenim Američkim Državama ako ne budu poštovale obvezu preuzetu 25. srpnja 2018. da će se suzdržati od donošenja novih mjera protiv EU-a na temelju odjeljka 232. Zakona o širenju trgovine. Komisija pregovore može obustaviti i u slučaju da SAD donese trgovinska ograničenja protiv izvoza iz EU-a na temelju odjeljka 301. Zakona o trgovini iz 1974. ili na temelju bilo kojeg drugog sličnog zakona Sjedinjenih Država.

               Cilj pregovora o ukidanju carina bit će uzajamno uklanjanje svih carina na industrijske proizvode tako da se prilikom stupanja na snagu carine ukinu u znatnoj mjeri te da se potom te carine postupno potpuno ukinu u kratkom vremenskom roku. Industrijski proizvodi obuhvaćaju sve proizvode, osim onih koji su navedeni u Prilogu I. Sporazumu WTO-a o poljoprivredi. U obzir se može uzeti osjetljivost određenih proizvoda. S tim u vezi EU je spreman razmotriti moguću osjetljivost SAD-a na određene automobilske proizvode.

               EU i SAD najveća su i najintegriranija gospodarstva u svijetu te imaju dugu zajedničku povijest trgovine i sličnu razinu gospodarskog razvoja. SAD je glavno izvozno odredište za industrijske proizvode iz EU-a i drugi najveći izvoznik industrijskih proizvoda u EU (nakon Kine). Trgovina robom između EU-a i SAD-a 2017. iznosila je 633 milijarde EUR te se uglavnom sastojala od industrijskih proizvoda (598 milijardi EUR, od čega se 166 milijardi EUR odnosilo na trgovinu strojevima i opremom). S proizvodnjom za izvoz u SAD povezano je oko 4,7 milijuna radnih mjesta u EU-u. Industrijski proizvodi čine većinu naše trgovine robom sa SAD-om (94 % izvoza EU-a i 95 % uvoza). Posljednjih 10 godina trgovina robom između EU-a i SAD-a stalno raste.

               I EU i SAD općenito imaju niske carine na industrijske proizvode. Jednostavne prosječne stope carine utvrđene prema načelu najpovlaštenije nacije koje se primjenjuju za nepoljoprivredne proizvode iznose 4,2 % odnosno 3,1 %. Iako su razine carina razmjerno niske, sama veličina našeg trgovinskog odnosa znači da će ukidanje svih carina na industrijske proizvode imati važan utjecaj na poduzeća i potrošače s obje strane Atlantika.

               Unutarnja analiza s pomoću modela za izračun opće ravnoteže MIRAGE pokazuje da bi ukidanje carina na industrijske proizvode bilo od otprilike jednake koristi za oba partnera kad je riječ o povećanju bilateralne trgovine. Izvoz robe iz EU-a u SAD povećao bi se za 10 %, a izvoz iz SAD-a u EU povećao bi se za 13 %.

               Ukidanje carina na industrijske proizvode trebalo bi osobito dovesti do znatnih gospodarskih koristi za mala i srednja poduzeća (MSP) zbog nerazmjerno velikog opterećenja koje im predstavljaju troškovi stavljanja proizvoda na tržište. Smanjenje troškova, uključujući ukidanjem carina, može pomoći u povećanju konkurentnosti izvoza malih i srednjih poduzeća, što bi moglo presudno utjecati na odluku hoće li izvoziti ili ne.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

                  Područje primjene ove preporuke odnosi se samo na dio Zajedničke izjave od 25. srpnja 2018. o ukidanju carina na industrijske proizvode. Zajednička izjava donesena je u iznimnim okolnostima kako bi se izbjegla eskalacija trgovinskih napetosti između EU-a i SAD-a.

                  Cilj ublažavanja trgovinskih napetosti sa SAD-om potpuno je u skladu s Ugovorom o Europskoj uniji (UEU) u kojem je utvrđeno da bi EU trebao poticati integraciju svih zemalja u svjetsko gospodarstvo, uključujući i postupnim ukidanjem ograničenja međunarodne trgovine
                     1
                  .

                  Preporuka za otvaranje pregovora sa SAD-om o ukidanju carina ne bi se ni u kojem slučaju trebala tumačiti kao pokazatelj da bi Komisija bila voljna odstupiti od postojećih trgovinskih i ulagačkih politika predviđenih u Komunikaciji Komisije „Trgovina za sve: Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici”
                     2
                  .

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Preporuka je u skladu s drugim politikama Unije.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Članak 207. stavak 3. i stavak 4. prvi podstavak u vezi s člankom 218. stavcima 3. i 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

               Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  U skladu s člankom 5. stavkom 3. UEU-a načelo supsidijarnosti ne primjenjuje se u područjima isključive nadležnosti EU-a. Zajednička trgovinska politika navodi se kao jedno od područja u isključivoj nadležnosti Unije iz članka 3. UFEU-a. Ta politika uključuje pregovaranje o trgovinskim sporazumima u skladu s, među ostalim, člankom 207. UFEU-a.

               •Proporcionalnost

                  Preporuka Komisije u skladu je s načelom proporcionalnosti i nužna je s obzirom na naš cilj ublažavanja trgovinskih napetosti sa SAD-om.

               •Odabir instrumenta

                  Odluka Vijeća Europske unije.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINAKA

               •Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Nije primjenjivo.

               •Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

               Nije primjenjivo.

               •Savjetovanja s dionicima

               Od 2012. organiziran je velik broj savjetovanja s dionicima o mogućim prednostima ukidanja carina. Organizirano je nekoliko savjetovanja i sastanaka u okviru dijaloga s civilnim društvom kao dodatak javnim raspravama koje su održane u Europskom parlamentu i državama članicama ili u njihovoj organizaciji.

               •Prikupljanje i primjena stručnih znanja

               Veliko stručno znanje o mogućim prednostima ukidanja carina između EU-a i SAD-a već je prikupljeno u okviru prethodnih aktivnosti savjetovanja od 2012. (vidjeti poveznice i dokumente na sljedećoj internetskoj stranici:

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/cfm/doclib_section.cfm?sec=146

                .

               •Procjena učinka

               Zbog političkog imperativa da se brzo napreduje radi smanjenja trgovinskih napetosti između EU-a i SAD-a, kako je predsjednik Komisije izjavio nakon sastanka s predsjednikom SAD-a, a Europsko vijeće podržalo na svojem neformalnom sastanku 16. svibnja 2018. u Sofiji, odustalo se od službenog postupka procjene učinka.

               •Temeljna prava

                  Preporuka je u skladu s Ugovorima EU-a i Poveljom o temeljnim pravima Europske unije.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Sporazum o ukidanju carina imat će negativan učinak na proračun EU-a u obliku izgubljenih prihoda od carina zbog ukidanja carina na industrijske proizvode u vrijednosti od oko 2,2 milijarde EUR (podaci za 2017.). Neizravni pozitivni učinci očekuju se u smislu povećanja sredstava povezanih s dodanom vrijednošću i drugim porezima te povećanjem bruto nacionalnog dohotka.

               5.OSTALI DIJELOVI

               •Postupovni aspekti

               Pregovore će u ime EU-a voditi Komisija. U skladu s člankom 218. stavkom 4. UFEU-a, predlaže se da Vijeće Europske unije imenuje Odbor za trgovinsku politiku kao odbor u savjetovanju s kojim se pregovori moraju voditi.

               U skladu s člankom 218. stavkom 10. UFEU-a izvješćivat će se Europski parlament u svim fazama postupka.

               Komisija će ovu Preporuku i njezin Prilog objaviti odmah nakon njihova donošenja.

               Komisija preporučuje da se pregovaračke smjernice objave odmah nakon njihova donošenja u Vijeću.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu o ukidanju carina na industrijske proizvode sa Sjedinjenim Američkim Državama

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 3. i stavak 4. prvi podstavak u vezi s člankom 218. stavcima 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisija se ovlašćuje za otvaranje pregovora u ime Europske unije o sporazumu o ukidanju carina na industrijske proizvode sa Sjedinjenim Američkim Državama.

               Članak 2.

               Pregovori se vode na temelju pregovaračkih smjernica Vijeća koje su navedene u Prilogu.

               Članak 3.

               Komisija vodi pregovore uz savjetovanje s [naziv posebnog odbora koji upisuje Vijeće].

               Članak 4.

               Ova Odluka i njezin Prilog objavit će se odmah nakon donošenja.

               Članak 5.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Članak 21. stavak 2. točka (e) UEU-a.

                     (2)

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.1.2019.
            COM(2019) 16 final
            PRILOG

            Preporuci za Odluku Vijeća
            o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu o ukidanju carina na industrijske proizvode sa Sjedinjenim Američkim Državama

               PRILOG

               SMJERNICE ZA PREGOVORE O SPORAZUMU O UKIDANJU CARINA NA INDUSTRIJSKE PROIZVODE SA SJEDINJENIM AMERIČKIM DRŽAVAMA

               Narav i područje primjene sporazuma

               1.Sporazum bi trebao sadržavati odredbe o ukidanju carina na industrijske proizvode
                  1
                između stranaka, čime bi se omogućilo uzajamno ukidanje carina.

               2.Sporazum bi trebao biti u potpunosti sukladan pravilima i obvezama Svjetske trgovinske organizacije (WTO).

               Ciljevi

               3.Cilj je sporazuma povećati trgovinu između Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država kako bi se stvorile nove gospodarske mogućnosti za otvaranje radnih mjesta i poticanje rasta zahvaljujući povećanom pristupu tržištu zbog uzajamnog ukidanja carina na industrijske proizvode.

               Sadržaj sporazuma

               Carine i drugi zahtjevi koji se odnose na uvoz i izvoz

               4.Cilj Sporazuma trebao bi biti uzajamno uklanjanje svih carina na industrijske proizvode tako da se prilikom stupanja na snagu carine ukinu u znatnoj mjeri te da se potom te carine postupno potpuno ukinu u kratkom vremenskom roku. U obzir bi trebalo uzeti osjetljivost određenih proizvoda u skladu sa Zajedničkom izjavom od 25. srpnja 2018. Sve carine, porezi, pristojbe ili naknade za izvoz i količinska ograničenja ili zahtjevi za izdavanje odobrenja za izvoz u drugu stranku koji nisu opravdani iznimkama na temelju Sporazuma trebali bi se ukinuti nakon početka primjene Sporazuma. Sporazumom se ne bi trebalo dovoditi u pitanje pravo bilo koje od stranaka da poduzima odgovarajuće zaštitne, antidampinške ili kompenzacijske mjere u skladu sa Sporazumom o WTO-u.

               Pravila o podrijetlu

               5.U pregovorima bi trebalo nastojati pomiriti pristupe Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država pravilima o podrijetlu, uključujući postupke u vezi s podrijetlom, na način kojim se olakšava trgovina između stranaka i kojim se uzimaju u obzir najnovija kretanja u povlaštenim pravilima o podrijetlu Europske unije i interesi gospodarskih subjekata Europske unije.

               Institucionalni okvir

               6.Sporazumom bi se trebala uspostaviti institucionalna struktura za praćenje provedbe Sporazuma.

               Rješavanje sporova

               7.Sporazum bi trebao uključivati odgovarajući mehanizam za rješavanje sporova kako bi se osiguralo da stranke poštuju uzajamno dogovorena pravila.

               Završne odredbe

               8.Sporazum bi trebao uključivati odredbu kojom se Europskoj uniji omogućuje da jednostrano obustavi primjenu u osnovi jednakovrijednih koncesija ili obveza ako Sjedinjene Države donesu mjere protiv Europske unije u skladu s odjeljkom 232. Zakona o širenju trgovine, odjeljkom 301. Zakona o trgovini iz 1974. ili bilo kojim drugim sličnim zakonom Sjedinjenih Američkih Država.

               9.Sporazum bi trebao biti jednako vjerodostojan na svim službenim jezicima Europske unije i u tu svrhu uključuje jezičnu klauzulu.

               Vođenje pregovora

               10.Komisija obustavlja pregovore sa Sjedinjenim Američkim Državama ako Sjedinjene Države ne budu poštovale obvezu preuzetu 25. srpnja 2018. da će se tijekom pregovora suzdržati od donošenja novih mjera protiv Europske unije na temelju odjeljka 232. Zakona o širenju trgovine iz 1962. Komisija pregovore može obustaviti i u slučaju da SAD donese trgovinska ograničenja protiv izvoza iz Europske unije na temelju odjeljka 301. Zakona o trgovini iz 1974. ili na temelju bilo kojeg drugog sličnog zakona Sjedinjenih Država.

               11.Prije zaključenja pregovora Komisija će se uvjeriti da su Sjedinjene Države ukinule sve mjere u pogledu izvoza čelika i aluminija podrijetlom iz Europske unije na temelju odjeljka 232. američkog Zakona o širenju trgovine iz 1962.

                     (1)

                        Industrijski proizvodi obuhvaćaju sve proizvode, osim onih koji su navedeni u Prilogu I. Sporazumu WTO-a o poljoprivredi.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 19.4.2017.
            COM(2017) 191 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o prilagodbi protokolâ uz Sporazum između Europske unije i Kraljevine Maroka

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               Razlozi i ciljevi prijedloga

                  EU i Maroko gotovo pola stoljeća razvijaju bogato i višedimenzionalno partnerstvo, na temelju kojeg je Maroku 2008. dodijeljen „napredni status” kao pokazatelj jačine bilateralnih veza i zajedničkih nastojanja i obveza dviju stranaka u promicanju zajedničkih ciljeva.

                  EU je istodobno opetovano iskazivao da je predan rješavanju sukoba u Zapadnoj Sahari. U potpunosti podupire nastojanja Glavnog tajnika Ujedinjenih naroda i njegova osobnog izaslanika da sukobljenim stranama pomognu iznaći pravedno, trajno i svima prihvatljivo političko rješenje koje bi uključivalo pravo stanovnika Zapadne Sahare na samoopredjeljenje u kontekstu dosljednom s načelima i svrhom Povelje Ujedinjenih naroda kako je predviđeno rezolucijama Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda, među ostalim rezolucijama 2152 (2014) i 2218 (2015).

               Kad je riječ o dodjeli carinskih povlastica, trenutačni prijedlog predviđa izmjene Protokola 4.
                  1
                i Protokola 1.
                  2
                uz Euro-mediteranski sporazum o uspostavi pridruživanja između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, te Kraljevine Maroko, s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum o pridruživanju između EU-a i Maroka” ili „Sporazum o pridruživanju”), slijedom presude Suda Europske unije od 21. prosinca 2016. u predmetu C-104/16 P, prema kojoj sporazumi o pridruživanju i poljoprivredi između EU-a i Maroka nisu primjenjivi na Zapadnu Saharu.

               Prije presude Suda carinske su se povlastice predviđene Sporazumom o pridruživanju i njegovim protokolima primjenjivale de facto na proizvode podrijetlom iz Zapadne Sahare, koja je nesamoupravno područje. Međutim, s takvom se praksom mora prestati slijedom presude Suda, osim ako se Protokol 4. o podrijetlu izmijeni tako da se omogući izjednačavanje proizvoda iz Zapadne Sahare s proizvodima iz Maroka. Nakon presude Suda nesigurnosti na tržištima utjecale su na bilateralne trgovinske odnose.

               Ovom se preporukom želi odobriti otvaranje pregovora u cilju stvaranja pravne osnove za trajno dodjeljivanje povlastica za proizvode podrijetlom iz Zapadne Sahare, u skladu s prijašnjom praksom. Budući da su te trgovinske povlastice na EU-ovu tržištu poljoprivrednih proizvoda i proizvoda ribarstva utvrđene Protokolom 1. uz Sporazum o pridruživanju, trebalo bi pojasniti i područje primjene tog Protokola. Tako će se izbjeći poremećaji trgovine, a zadržati stabilan pristup tržištu EU-a jer se neće dodjeljivati nove povlastice. Izmjene odgovarajućih protokola uz Sporazum o pridruživanju mogu se kasnije dopuniti, ovisno o slučaju, naknadnom izmjenom samog Sporazuma o pridruživanju. Naposljetku, potrebno je imati na umu da se u vezi s Marokom pred Sudom Europske unije još vode dva predmeta (C-266/16 i T-180/14) u pogledu Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između EU-a i Maroka, koji će vjerojatno dodatno ukazati na to koji su uvjeti nužni za proširenje sporazuma na nesamoupravno područje. Nadalje, podrazumijeva se da će svaki dogovor biti privremen, tj. vrijedit će samo dok se u okviru Ujedinjenih naroda i u skladu s odgovarajućim rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a ne okonča sukob.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

                  Ova je preporuka u potpunosti dosljedna s postojećom trgovinskom politikom, budući da su carinske uprave de facto primjenjivale povlastice na proizvode iz Zapadne Sahare koji su nosili potvrdu o podrijetlu iz Maroka. Maroku se neće dodijeliti nove trgovinske povlastice jer je cilj proširiti zemljopisno područje koje je njima obuhvaćeno, no ne i promijeniti njihov iznos.

                  Prijedlog je dosljedan sa sveobuhvatnim ciljevima europske politike susjedstva utoliko što se njime u duhu bliske suradnje unaprjeđuju trgovinski i gospodarski odnosi u južnom susjedstvu. Dosljedan je i s ukupnom politikom EU-a u pogledu Maroka, kojom se s tom državom želi ojačati povlašteno partnerstvo, ali se pritom ne prejudicira ishod procesa koji se pod okriljem UN-a vodi u Zapadnoj Sahari.

                  Proširenje područja primjene trgovinskih povlastica nije ništa novo; naime Sporazum o pridruživanju između EU-a i Maroka sadržava dvije zajedničke izjave prema kojima proizvode podrijetlom iz Republike San Marina i iz Andore „Maroko prihvaća kao da su podrijetlom iz Zajednice u smislu Sporazuma”.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  EU je oduvijek stajališta da je bilateralne sporazume koje ima s Marokom moguće pod određenim uvjetima proširiti na Zapadnu Saharu, kako je primjerice pokazano Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu, koji se izričito odnosi na vode uz obalu Zapadne Sahare. Izmjenom odgovarajućih protokola uz Sporazum o pridruživanju omogućilo bi se da se carinske povlastice EU-a dodjeljuju i na temelju procjene koristi za lokalno stanovništvo i poštovanja ljudskih prava.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Preporuka se temelji na članku 218. stavcima 3. i 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Zajednička trgovinska politika u isključivoj je nadležnosti Unije (članak 3. stavak 1. UFEUa), dok u skladu s člankom 5. stavkom 3. UEU-a načelo supsidijarnosti nije relevantno u područjima isključive nadležnosti.

               •Proporcionalnost

                  Preporuka je proporcionalan odgovor na razmatrano pitanje. Sporazumom se ne bi promijenio stupanj pristupa tržištu Unije. Pravila o podrijetlu utvrđena su protokolom uz Sporazum o pridruživanju, a njegove su izmjene nužne kako bi se ostvario cilj i omogućio relativno brz odgovor na trenutačne trgovinske nesigurnosti koje utječu na Maroko, ne dovodeći u pitanje proces koji se pod okriljem UN-a vodi u Zapadnoj Sahari ni prejudicirajući konačan ishod sukoba.

                  Stoga preporuka za odluku Vijeća kojom se Komisiji odobrava pregovaranje o sporazumu između Europske unije i Maroka o prilagodbama protokolâ uz Sporazum o pridruživanju u pogledu podrijetla robe ne prelazi ono što je potrebno za postizanje ciljeva politike.

               •Odabir instrumenta

                  Odgovarajući protokoli mogu se izmijeniti samo ako se stranke o tome usuglase. To se odnosi i na suradnju među tijelima potrebnu za primjenu trgovinskih povlastica.

                  Sporazum će biti u obliku razmjene pisama između EU-a i Kraljevine Maroka.

               3.REZULTATI EX POST EVAULACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Savjetovanja s dionicima

                  S marokanskim su tijelima i s državama članicama održani preliminarni razgovori u odgovarajućim strukturama Vijeća.

                  Komisija bi trebala raditi na tome da su osobe za koje je Sporazum relevantan bile primjereno uključene prije njegova podnošenja na potpisivanje i sklapanja.

               •Procjena učinka

                  Procjena učinka nije provedena jer se preporukom u suštini stvara pravna osnova za povlašteno postupanje koje je prošlih godina već de facto primjenjivano na proizvode iz Zapadne Sahare. Stoga, budući da se stupanj tržišnog pristupa neće promijeniti, komercijalan učinak u pogledu promjena u trgovinskim tokovima vjerojatno neće biti znatan u usporedbi sa stanjem posljednjih godina.

                  Međutim, Komisija će u vrijeme potpisivanja sporazuma, ali i nakon toga na najprimjereniji način osigurati da Unija može u obzir uzeti informacije bitne za održiv razvoj Zapadne Sahare, posebice u pogledu koristi sporazuma za lokalno stanovništvo i iskorištavanja prirodnih resursa.

               •Temeljna prava

                  Članak 2. Sporazuma o pridruživanju sadržava odredbu o ljudskim pravima i temeljnim slobodama. To je definirano kao nužna sastavnica Sporazuma: kršenje te odredbe može dovesti do njegove suspenzije. Protokoli se moraju primjenjivati u skladu s odredbama Sporazuma o pridruživanju koje se odnose na poštovanje temeljnih sloboda i ljudskih prava.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  U odnosu na trenutačnu situaciju ne očekuje se promjena u pogledu carinskih prihoda EU-a, pa tako ni proračuna, jer su proizvodi podrijetlom iz Zapadne Sahare ionako de facto bili izuzeti od carinjenja pri ulasku u EU.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobravanju otvaranja pregovora o prilagodbi protokolâ uz Sporazum između Europske unije i Kraljevine Maroka

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavke 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)Euro-mediteranski sporazum o uspostavi pridruživanja između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, te Kraljevine Maroko, s druge strane, dalje u tekstu „Sporazum o pridruživanju”, stupio je na snagu 1. ožujka 2000.

               (2)Sud Europske unije pojasnio je u presudi po predmetu C-104/16 P da Sporazum o pridruživanju obuhvaća samo državno područje Kraljevine Maroka, ali ne i Zapadne Sahare, koja je nesamoupravno područje. Međutim, od njegova stupanja na snagu proizvodi iz Zapadne Sahare s potvrđenim podrijetlom iz Maroka uvozili su se u Uniju s carinskim povlasticama predviđenima odgovarajućim odredbama Sporazuma o pridruživanju.

               (3)Važno je da se godinama razvijani trgovinski tokovi ne poremete, ali i osigura postojanje odgovarajućih jamstava kojima se štite ljudska prava i podržava održiv razvoj predmetnih područja.

               (4)Europska unija podupire nastojanja Ujedinjenih naroda da se iznađe svima prihvatljivo političko rješenje koje bi uključivalo pravo stanovnika Zapadne Sahare na samoopredjeljenje u skladu s načelima i svrhom Povelje Ujedinjenih naroda.

               (5)Stoga je primjereno pregovarati o izmjeni odgovarajućih protokola uz Sporazum o pridruživanju.

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisija je ovlaštena u ime Unije pregovarati o međunarodnom sporazumu o prilagodbi protokolâ uz Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Kraljevine Maroka. Komisija će voditi pregovaračku skupinu, a u njoj će sudjelovati i Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku.

               Članak 2.

               Pregovaračke smjernice navedene su u Prilogu.

               Članak 3.

               Pregovori se vode u savjetovanju s [posebnim odborom, ime unosi Vijeće].

               Članak 4.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Protokol 4. uz Euro-mediteranski sporazum, o definiciji „proizvoda s podrijetlom” i načinima upravne suradnje.

                     (2)

                        Protokol 1. uz Euro-mediteranski sporazum, o režimima koji se primjenjuju na uvoz u Europsku uniju poljoprivrednih proizvoda, prerađenih poljoprivrednih proizvoda te ribe i proizvoda ribarstva podrijetlom iz Kraljevine Maroka.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 19.4.2017.
            COM(2017) 191 final
            PRILOG

            PREPORUCI ZA ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o prilagodbi protokolâ uz Sporazum između Europske unije i Kraljevine Maroka

               PRILOG

               SMJERNICE ZA PREGOVARANJE O SPORAZUMU IZMEĐU

               Europske unije i Kraljevine Maroka o prilagodbi protokolâ uz Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Kraljevine Maroka

               Pregovori bi se trebali temeljiti na povlaštenom partnerstvu između Europske unije i Kraljevine Maroka, a cilj bi im trebao biti prilagođavanje instrumenata tog partnerstva zajedničkim ciljevima stranaka za dodatno produbljivanje partnerstva, Sporazuma o pridruživanju i njegovih protokola, koji su nužan dio Sporazuma.

               Komisija bi trebala osigurati da se trgovinske povlastice predviđene Sporazumom o pridruživanju između EU-a i Maroka i njegovim protokolima primjenjuju na proizvode podrijetlom iz Zapadne Sahare. Ne bi se trebalo pregovarati ni o kakvim dodatnim trgovinskim povlasticama. Komisija bi trebala osigurati da se u sporazumu izričito utvrde odgovarajući okvir i proces kako bi stranke mogle na temelju redovne razmjene informacija ocijeniti učinak tijekom provedbe te raspraviti o zaprekama ispravnom funkcioniranju sporazuma.

               To podrazumijeva odgovarajuće revizije relevantnih protokola uz Sporazum o pridruživanju.

               Sporazum bi trebao biti u obliku razmjene pisama.

               Komisija bi trebala raspolagati informacijama dovoljnima da u vrijeme potpisivanja bude u mogućnosti procijeniti utjecaj sporazuma na održiv razvoj, posebice u pogledu koristi za lokalno stanovništvo i iskorištavanja prirodnih resursa na predmetnim područjima.

               Protokoli se moraju primjenjivati u skladu s odredbama Sporazuma o pridruživanju koje se odnose na poštovanje temeljnih sloboda i ljudskih prava.

               Komisija bi trebala raditi na tome da su osobe za koje je Sporazum relevantan bile primjereno uključene prije njegova podnošenja na potpisivanje i sklapanja.

               Komisija bi trebala učiniti sve što je u njezinoj moći da se sporazum počne provoditi što je prije moguće.

               Pregovorima i njihovim ishodom trebala bi se podržati nastojanja Glavnog tajnika Ujedinjenih naroda da se iznađe rješenje koje bi uključivalo pravo stanovnika Zapadne Sahare na samoopredjeljenje u skladu s načelima i svrhom Povelje Ujedinjenih naroda.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 5.6.2019.
            COM(2019) 505 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Njemačke za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Njemačke za 2019.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Njemačke za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Njemačke za 2019.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 21. studenoga 2018. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2019. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 21. ožujka 2019. Komisija je 21. studenoga 2018. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Njemačka jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 21. ožujka 2019. Vijeće je 9. travnja 2019. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”).

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Njemačka bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, koja je navedena u preporukama 1. i 2. u nastavku. Konkretno, mjerama kojima se potiču ulaganja i rast plaća odgovorit će se na prvu preporuku za europodručje, koja se odnosi na ponovnu uspostavu ravnoteže u europodručju, dok će se preusmjeravanjem poreznog opterećenja s rada odgovoriti na treću preporuku za europodručje, koja se odnosi na funkcioniranje tržišta rada.

               (3)Izvješće za Njemačku za 2019.
                  3
                objavljeno je 27. veljače 2019. U izvješću je ocijenjen napredak Njemačke u smislu preporuka za Njemačku koje je Vijeće donijelo 13. srpnja 2018., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Njemačke u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 27. veljače 2019.
                  4
                Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Njemačkoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, i dalje je visok suficit tekućeg računa, koji se sporo smanjuje te ima prekogranični učinak. Suficit se u 2018. neznatno smanjio u okolnostima rasta domaće potražnje i očekuje se njegovo postupno smanjenje u narednim godinama, iako će i dalje biti veći od granične vrijednosti utvrđene u postupku zbog makroekonomskih neravnoteža. Suficit je rezultat niskih razina nacionalnih ulaganja u odnosu na ušteđevinu u privatnom i javnom sektoru. Poduzete su mjere za poticanje rasta privatnih i javnih ulaganja, koja su se znatno povećala. To je pridonijelo rastu potaknutom domaćom potražnjom. Ipak, rast ulaganja i potrošnje, iskazanih kao udio u BDP-u, mogao je biti i veći s obzirom na povoljne uvjete financiranja, niske razine javnih ulaganja, osobito na lokalnoj razini, i raspoloživ fiskalni prostor. Plaće su donekle porasle zbog smanjenja ponude radne snage, no realni rast plaća i dalje je skroman.

               (4)Njemačka je 16. travnja 2019. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2019. i 17. travnja 2019. svoj Program stabilnosti za 2019. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (5)Pri izradi programa za korištenje sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020. relevantne preporuke za Njemačku uzete su u obzir. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  5
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoj sporazum o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem
                  6
               .

               (6)Na Njemačku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2019. planira proračunski suficit od 0,5 do 0,75 % BDP-a u razdoblju 2019.–2023. Na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda
                  7
               , planira se da će se srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 0,5 % BDP-a, nastaviti ostvarivati tijekom programskog razdoblja. Prema Programu stabilnosti za 2019. očekuje se da će u 2019. udio duga opće države u BDP-u biti ispod referentne vrijednosti od 60 % BDP-a utvrđene Ugovorom te da će se postupno smanjivati i u 2023. iznositi 51,25 % BDP-a. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan je. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2019. predviđa se da će suficit strukturnog salda iznositi 1,1 % BDP-a u 2019. i 0,8 % BDP-a u 2020., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Predviđa se da će se dug opće države i dalje stabilno smanjivati. Općenito, Vijeće smatra da se očekuje da će Njemačka u 2019. i 2020. poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Istovremeno bi bilo važno da se fiskalna i strukturna politika iskoriste za ostvarenje održivog rasta javnih i privatnih ulaganja, posebice na regionalnoj i lokalnoj razini, pri čemu treba voditi računa o srednjoročnom proračunskom cilju.

               (7)Razina javnih i privatnih ulaganja znatno se povećala u 2018., no udio ulaganja i dalje je manji od prosjeka europodručja. Javna ulaganja povećala su se u 2018. za 7,7 % u nominalnom smislu i za 3,8 % u realnom smislu, no potrebne su dodatne mjere kako bi se nadoknadila nedostatna razina ulaganja, osobito ulaganja u infrastrukturu i obrazovanje. Rast javnih ulaganja u realnom smislu bio je pozitivan posljednje tri godine nakon razdoblja negativnih stopa rasta. Ta kretanja proizlaze iz nastojanja vlade da poveća ulaganja. Međutim, ulaganja na lokalnoj razini i dalje su manja od troška amortizacije te se nedostatna razina ulaganja akumulirana do 2018. povećala na 5 % BDP-a. U kombinaciji s povoljnim stanjem proračuna to upućuje na zaključak da ima prostora za povećanje ulaganja na svim državnim razinama, osobito na regionalnoj i lokalnoj razini. Ulaganja u javnu infrastrukturu i dalje su otežana zbog ograničenih kapaciteta i njihovih planiranja na lokalnoj razini. Uvedene su mjere za uklanjanje tih ograničenja, no još nisu vidljivi održivi opipljivi rezultati. Nadalje, ima prostora za poboljšanje digitalnih javnih usluga i javne nabave. Znatno se povećala razina privatnih ulaganja, ali ne u svim razredima imovine. Naglo su se povećala ulaganja u opremu kao rezultat rekordno visoke razine iskorištenosti kapaciteta. I dalje rastu ulaganja u stanogradnju. Međutim, kapaciteti građevinskog sektora zasad su ograničeni, dok su cijene u porastu. Rast gradnje nestambenih objekata bio je spor u realnom smislu, što ukazuje na to da razvoj kritične infrastrukture nije bio u skladu s potrebama gospodarstva.

               (8)Javni rashodi za obrazovanje iznosili su 4,1 % BDP-a u 2017., što je manje od prosjeka Unije od 4,6 %. Za obrazovanje je izdvojeno 9,3 % ukupnih državnih rashoda, što je također manje od prosjeka EU-a od 10,2 %. Rashodi za obrazovanje i istraživanje u 2017. iznosili su 9 % BDP-a, što je manje od nacionalnog cilja od 10 %. Unatoč povećanju rashoda za obrazovanje u realnom smislu, zbog demografskih je kretanja dodatno povećana razina nedostatnosti ulaganja. Zakonodavne izmjene kojima bi se saveznoj vladi omogućilo da izravno ulaže u digitalno obrazovanje, uz sredstva koje dodjeljuju savezne pokrajine (Digitalpakt) djeluju obećavajuće, no rezultati još nisu vidljivi. Da bi se riješili problemi kao što su sve veći broj učenika, nedostatak nastavnog osoblja i daljnji razvoj ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, bit će potrebna odgovarajuća javna financijska sredstva. Dodatni rashodi za obrazovanje, istraživanje i inovacije ključni su za povećanje potencijalnog rasta Njemačke i njezinu prilagodbu tehnološkim promjenama.

               (9)Njemačka je proteklih godina ostvarila napredak u povećanju intenziteta ulaganja u istraživanje i razvoj, uglavnom zbog toga što su velika poduzeća povećala svoje rashode za istraživanje i razvoj, osobito u sektore srednje visoke tehnološke proizvodnje i automobilski sektor. Intenzitet ulaganja malih i srednjih poduzeća u istraživanje i razvoj znatno je manji i još zaostaje od prosjeka EU-a. Mala i srednja poduzeća imaju manje koristi od suradnje s javno-istraživačkim ustanovama nego velika poduzeća. Ta dva čimbenika negativno utječu na inovacije u poslovnom sektoru, čija se razina već duže vrijeme smanjuje. Dodatna ulaganja u istraživanje i razvoj bitna su ne samo za povećanje inovacijskih kapaciteta u gospodarstvu i produktivnosti, već i za lakši prijelaz na niskougljično i kružno gospodarstvo, osobito kad je riječ o održivom prometu, zelenim energetskim tehnologijama, ekoinovacijama i recikliranju, te za daljnje poboljšanje rezultata javno-istraživačkog sektora i njegovog doprinosa tim ciljevima.

               (10)Sporo napreduje digitalizacija njemačkog gospodarstva te mala i srednja poduzeća i dalje sporim tempom uvode digitalne tehnologije. Njemačka zaostaje u uvođenju širokopojasnog interneta vrlo velikog kapaciteta (gigabitne brzine) na nacionalnoj razini, a posebice u ruralnim područjima, u kojima bi se većom razinom ulaganja mogao poboljšati rast produktivnosti. U usporedbi s prosjekom Unije od 30 % samo je 9 % njemačkih kućanstava (sredinom 2018.) bilo pokriveno svjetlovodnim pristupnim mrežama visokih performansi. Umjesto toga, nadogradnja postojećih mreža bakrenih kabela (vectoring) i dalje je preferirano tehnološko rješenje koje koristi glavni operater. Iako se za pružanje mnogih usluga koriste povezivosti velike brzine, u 2017. 23 700 poslovnih parkova nije bilo povezano na svjetlovodnu mrežu i 28 % svih poduzeća nije imalo pristup mrežama od najmanje 50 megabita. Nedostatak takve povezivosti koči ulaganja, pogotovo malih i srednjih poduzeća od kojih mnoga imaju sjedište u ruralnim i polururalnim područjima. Javna intervencija ključna je za uvođenje ultrabrze (≥100 Mbps) širokopojasne infrastrukture u ruralnim područjima te bi se mogle istražiti različite mogućnosti koje ne uključuju samo subvencije. Ponuda digitalnih javnih usluga i usluga e-zdravstva daleko je manja od prosjeka EU-a. Samo je 43 % njemačkih internetskih korisnika u 2018. koristilo usluge e-uprave (u usporedbi s prosjekom EU-a od 64 %). Kad je riječ o e-zdravstvu, 7 % Nijemaca koristi zdravstvene usluge i usluge skrbi koje se pružaju putem interneta (u usporedbi s prosjekom EU-a od 18 %). E-recepte propisuje 19 % liječnika opće prakse (u usporedbi s prosjekom EU-a od 50 %).

               (11)U Njemačkoj su potrebna veća ulaganja u prometnu infrastrukturu i rješenja za čistu mobilnost kako bi se riješili problemi mobilnosti i kvalitete zraka te potaknulo smanjenje učinka klimatskih promjena i prilagodba tim promjenama. Tijekom posljednjih pet godina povećale su se emisije stakleničkih plinova iz cestovnog prometa. Kvaliteta zraka u Njemačkoj razlog je za zabrinutost, osobito u urbanim sredinama u kojima oko 60 % štetnih emisija NOx nastaje u prometu. Za teretni prijevoz mogli bi se više koristiti razvijeniji intermodalni načini prijevoza. Automobili su i dalje najkorištenije prijevozno sredstvo za putovanje na posao i u prometnim se gužvama u prosjeku izgubi oko 30 sati godišnje. Procjenjuje se da troškovi prometnog zagušenja i pronalaska slobodnog parkirnog mjesta iznose 110 milijardi EUR godišnje ili oko 4 % njemačkog BDP-a. Iako je zabilježen nagli porast broja novoregistriranih vozila na alternativni pogon, takvih je vozila još uvijek malo. Praksa zajedničkog korištenja automobila i prijevoza istim automobilom nedovoljno se koristi. Bit će potrebna znatna javna i privatna ulaganja zbog pojave novih lanaca opskrbe baterijama i kritičnim sirovinama.

               (12)U Njemačkoj se elektroenergetske mreže sporo prilagođavaju proizvodnji iz obnovljivih izvora energije te su i dalje potrebna značajna ulaganja u prijenosne i distribucijske mreže. Značajna kašnjenja u provedbi mnogih projekata uzrokovala su znatne troškove njemačkim i europskim elektroenergetskim mrežama i tržištima električne energije. Do drugog tromjesečja 2018. izgrađeno je samo 800 km elektroenergetske mreže od ukupno 1800 km mreže čija je izgradnja predviđena projektima utvrđenima u Zakonu o proširenju elektroenergetske mreže iz 2009., djelomično zbog protivljenja javnosti. Zbog kašnjenja u proširenju mreže troškovi uzrokovani zagušenjem bit će još veći te će u većoj mjeri narušiti funkcioniranje njemačkog tržišta i prekograničnih tržišta. Ulaganja u elektroenergetske mreže kojima se promiču povezivanje sektora, diversifikacija i odgovarajuća mrežna infrastruktura ključna su za fleksibilnost elektroenergetskog sustava i bolju integraciju različitih sektora gospodarstva uzme li se u obzir ostvarivanje energetskih i klimatskih ciljeva.

               (13)Smanjila se cjenovna pristupačnost stanovanja u Njemačkoj. Cijene najma i stambenih nekretnina rasle su od 2015. brže od njihovih dugoročnih prosjeka, osobito u velikim gradovima. U 2017. prekomjerne troškove stanovanja (odnosno ukupni troškovi stanovanja iznosili su više od 40 % raspoloživog dohotka) imalo je 20 % osoba u dobi od 65 godina i više u usporedbi s 10 % Europljana u dobi od 65 godina i više. Među stanovništvom s najnižim dohotkom stopa prekomjernih troškova stanovanja bila je 10 postotnih bodova veća od prosjeka EU-a koji iznosi 35,3 %. Vlada je na to reagirala uvođenjem određenih mjera, među ostalim i ograničavanjem rasta cijena najma (Mietpreisbremse), programom potpore za kupnju novih nekretnina (Baukindergeld) i izmjenom osnovnog propisa kojim se saveznoj vladi omogućuje da financijski podupre izgradnju socijalnih stanova. Međutim, broj novoizgrađenih stanova i dalje u velikoj mjeri ne zadovoljava potražnju te je znatno manji od cilja vlade tj. 375 000 stanova godišnje. Potrebne su dodatne mjere, primjerice brža izgradnja socijalnih stanova, bolje mogućnosti prijevoza i reforma propisa o korištenju zemljišta i gradnji.

               (14)Njemačka je osobito imala koristi od integracije na jedinstvenom tržištu te ima važnu ulogu u njegovu daljnjem razvoju. Međutim, prepreke tržišnom natjecanju u sektoru poslovnih usluga i dalje su velike u Njemačkoj u usporedbi s ostalim državama članicama EU-a. To se odnosi na razna područja, uključujući regulirane profesije, primjerice arhitekte, inženjere i pružatelje pravnih usluga, u kojima regulatorna ograničenja, poput rezerviranja djelatnosti za određene profesije i regulacije cijena i naknada, koče tržišno natjecanje. Međutim, i za pružanje nereguliranih poslovnih usluga postoje veća ograničenja nego u drugim državama članicama. Promjenama u reguliranju poslovnih usluga u cilju jačanja tržišnog natjecanja povećala bi se učinkovitost i djelotvornost ulaganja i ekonomske aktivnosti.

               (15)Nakon određenih poboljšanja prethodnih godina, prošle je godine ostvaren neznatan napredak u provedbi reforme njemačkog poreznog sustava u cilju poticanja domaćih privatnih ulaganja i rasta. Porezni sustav i dalje je složen i otežava donošenje odluka, primjerice odluka o sudjelovanju na tržištu rada, ulaganjima i financiranju te bi mogao sadržavati učinkovitije poticaje za ulaganja i potrošnju. Najveći je napredak ostvaren u pogledu oporezivanja rada, no to još nije vidljivo u podacima. Još ima prostora za smanjenje distorzivnog oporezivanja rada na način da se oporezivanja rada preusmjeri na izvore prihoda kojima se u većoj mjeri potiče uključiv i održiv rast. Porez na dohodak od rada u 2018. (porezni klin) i dalje je među najvećima u EU-u, i za osobe s prosječnim dohotkom i one s niskim dohotkom. Doprinosi poslodavaca za socijalno osiguranje osobito su visoki ako se usporede s ostalim državama svijeta; doprinosi za socijalno osiguranje čine dvije trećine poreznog klina, dok porezi na dohodak čine jednu trećinu. S druge strane, prihodi od poreza za okoliš iskazani kao udio u BDP-u među najnižima su u EU-u. Trošak kapitala i prosječna efektivna stopa poreza na dobit, koji se razlikuju među regijama, među najvišima su u Uniji. Prosječna efektivna porezna stopa iznosila je 28,2 % (ukupno na nacionalnoj razini) u usporedbi s prosjekom EU-a od 20 %. Zbog povezanosti poreza na dobit, lokalnog poreza na gospodarsku djelatnost i naknada za solidarnost, sustav poreza na dobit je složen, podrazumijeva velike troškove porezne uprave i negativno utječe na razinu i lokaciju ulaganja. Nadalje, porez na dobit negativno utječe i na donošenje odluka o financiranju jer se njime favorizira financiranje zaduživanjem i prema podacima iz 2017. taj je porez treći po veličini u EU-u. Smanjenjem kapitalnih troškova vlasničkog kapitala povećala bi se privatna ulaganja i ojačalo relativno nedovoljno razvijeno tržište poduzetničkoga kapitala.

               (16)Tržište rada i dalje je veliko, iako potencijal određenih skupina radnika za tržište rada nije dovoljno iskorišten. Stopa zaposlenosti osoba u dobi od 20 do 64 godine dosegnula je 79,9 % u četvrtom tromjesečju 2018. i među najvišima je u EU-u. Nezaposlenost je početkom 2019. pala na dosad najnižu razinu od 3,2 %. Visoke stope slobodnih radnih mjesta i nedostatak radne snage postaju sve izraženiji i značajno ograničavaju proizvodnju u nekim regijama i sektorima. No i dalje nije dovoljno iskorišten potencijal određenih skupina za tržište rada, primjerice žena i osoba migrantskog podrijetla. Budući da iznosi 46,7 %, stopa žena u Njemačkoj koje rade u nepunom radnom vremenu vrlo je visoka. U Njemačkoj su porezi na dohodak od rada i dalje relativno visoki, uključujući i za osobe s niskim dohotkom. Specifični propisi kojima se uređuje zajedničko oporezivanje dohotka bračnih parova (Ehegattensplitting) ne potiču primatelje drugog dohotka da rade veći broj sati. Stopa zaposlenosti osoba migrantskog podrijetla znatno je niža od stope zaposlenosti osoba njemačkog podrijetla, pri čemu su te razlike osobito velike među ženama. Poduzete su mjere za poticanje integracije izbjeglica na tržište rada, no i dalje postoje problemi, primjerice, njihovo nepoznavanje njemačkog jezika, nepostojeće kvalifikacije ili kvalifikacije koje se ne priznaju, odgovornosti za skrb o djeci i rodbini te nepoznavanje neslužbenih pravila na njemačkom tržištu rada.

               (17)Učinak umirovljenja pripadnika naraštaja „baby booma” izraženiji je u Njemačkoj nego u drugim državama članicama. U dugoročnom razdoblju ta će demografska promjena opteretiti njemačke javne financije te bi mogla dovesti u pitanje primjerenost mirovina i povećati izloženost zasad ograničenog udjela starijeg stanovništva (u dobi od 65 godina i više) riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti. Predviđa se da će se Njemačka do 2040. suočiti s jednim od najvećih povećanja rashoda za javne mirovine u EU-u iskazanih kao udio u BDP-u (povećanje za 1,9 postotnih bodova BDP-a), dok se prema Izvješću o starenju stanovništva (Europska komisija, 2018d). predviđa da će se omjer javne mirovine i prosječne plaće smanjiti za 4,4 postotna boda i iznositi 37,6 %. Nedavno provedenim mirovinskim reformama povećao se iznos mirovina za određene skupine, no još nije sigurno da će se tim socijalnim naknadama nadoknaditi njihov značajan fiskalni trošak. Vlada je odredila i dva praga (doppelte Haltelinie): najveću stopu doprinosa za mirovinsko osiguranje od 20 % i najmanju stopu zamjene od 48 % do 2025. Da bi se ti pragovi održali, bit će potrebni značajni fiskalni transferi, zbog čega će se dodatno opteretiti mlađi naraštaji. Nadalje, primjerenost mirovina osoba s niskim dohotkom i dalje izaziva zabrinutost.

               (18)Unatoč sve većem nedostatku radne snage, rast realne plaće i dalje je skroman, dok se u 2018. nominalna plaća povećala za 3,1 %. Nadalje, ukupnom rastu plaća u 2018., koji je bio neznatno veći od rasta produktivnosti, doprinijeli su rast zaposlenosti osoba koje rade u punom radnom vremenu i imaju bolje plaćena radna mjesta te smanjenje u ukupnoj zaposlenosti udjela zaposlenosti osoba koje rade u nepunom radnom vremenu i imaju lošije plaćena radna mjesta. Zastupljenost kolektivnog pregovaranja nastavila se smanjivati (za 2 postotna boda u razdoblju od 2016. do 2017.) te se smanjila na 49 % u zapadnom dijelu zemlje i 34 % u istočnom dijelu zemlje. Postoje znatne razlike u toj zastupljenosti među sektorima, odnosno veća je u javnom sektoru i sektoru proizvodnje, dok je znatno manja u uslužnom sektoru. Radnici s niskim dohotkom općenito imaju koristi od minimalne plaće koja je uvedena 2015. Značajno se povećala cijena sata rada u donjem dijelu distribucije plaća, odnosno u najniža dva decila. Međutim, udio radnika s niskim dohotkom iznosio je 22,5 % u 2017. i dalje je znatno veći od prosjeka EU-a. Broj zaposlenih osoba s tzv. mini-poslovima smanjio se za 6,8 % u razdoblju od 2010.–2018. te se u istom razdoblju broj zaposlenih osoba za koje je obvezna uplata doprinosa za socijalno osiguranje povećao za oko 18,1 %. Poboljšanjem uvjeta za promicanje rasta plaća pridonijelo bi se domaćoj potražnji i uspostavi ponovne ravnoteže u europodručju.

               (19)Vertikalna društvena mobilnost prema gore putem obrazovanja slaba je u Njemačkoj. Nacionalni izvori potvrđuju da je ostvaren neznatan napredak u smanjenju učinka socioekonomskog položaja na obrazovne ishode. Njemačka ostvaruje dobre rezultate u integraciji nedavno pristiglih migranata i izbjeglica u sustav obrazovanja i osposobljavanja. Međutim, učenici migrantskog podrijetla obično se suočavaju s većim izazovima nego učenici njemačkog podrijetla (npr. stope ranog napuštanja školovanja i poteškoće u pronalaženju vježbeničkih programa). Zbog sve veće heterogenosti učenika trebalo bi se dodatno potruditi da se ojačaju znanja i vještine nastavnog osoblja u okolnostima u kojima već nedostaje znatan broj nastavnog osoblja. Sudjelovanje zaposlenih u obrazovanju odraslih razlog je za zabrinutost kad je riječ o budućim rezultatima radnika na tržištu rada, posebno za 7,5 milijuna osoba koje nemaju osnovne vještine čitanja i pisanja.

               (20)Iako se broj osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti smanjio otkad je dosegnuo vrhunac u 2014., i dalje je problematična jednakost mogućnosti. Konkretno, rizik od siromaštva ili socijalne isključenosti djece niskokvalificiranih roditelja bio je u 2017. za 67 postotnih bodova veći nego za djecu visokokvalificiranih roditelja. Ta je razlika znatno veća od prosječne razlike u EU-u (53,9 postotnih bodova).

               (21)Izradom programa za korištenje sredstava iz fondova EU-a u razdoblju 2021.–2027. mogli bi se ukloniti neki nedostaci utvrđeni u preporukama, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Njemačku
                  8
               . To bi Njemačkoj omogućilo da na najbolji način iskoristi ta sredstva u određenim sektorima, vodeći računa o regionalnim razlikama.

               (22)Komisija je u okviru Europskog semestra 2019. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Njemačke i objavila je u Izvješću za Njemačku za 2019. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2019. i Nacionalni program reformi za 2019. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Njemačkoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Njemačkoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (23)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2019. i mišljenja je da se očekuje da će Njemačka poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (24)Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2019. i Program stabilnosti za 2019. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. i 2. u nastavku,

               PREPORUČUJE da Njemačka u 2019. i 2020. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Iskoristiti fiskalnu i strukturnu politiku za ostvarenje održivog rasta javnih i privatnih ulaganja, posebice na regionalnoj i lokalnoj razini, pri čemu treba poštovati srednjoročni proračunski cilj. Usmjeriti investicijsku politiku na obrazovanje, istraživanje i inovacije, digitalizaciju i širokopojasni internet vrlo visokog kapaciteta, održiv promet, energetske mreže i cjenovno pristupačno stanovanje, vodeći računa o regionalnim razlikama. Preusmjeriti oporezivanje s rada na izvore kojima se u većoj mjeri potiče uključiv i održiv rast. Ojačati tržišno natjecanje u području poslovnih usluga i reguliranih profesija.

               2.Smanjiti nepoticajne mjere za dulje radno vrijeme, uključujući i veliki porezni klin, posebno za radnike s niskim plaćama i primatelje drugog dohotka. Poduzeti mjere kojima se štiti dugoročna održivost mirovinskog sustava te istovremeno zaštititi njegovu primjerenost. Poboljšati uvjete kojima se potiče veći rast plaća te istovremeno poštovati ulogu socijalnih partnera. Poboljšati obrazovne ishode i razinu vještina skupina u nepovoljnom položaju.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)

                        SWD(2019) 1004 final.

                     (4)

                        COM(2019) 150 final.

                     (5)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala primjenom zajednički dogovorene metodologije.

                     (8)

                        SWD(2019) 1004 final.