title: Preporuka Komisije (EU) 2022/554 оd 5. travnja 2022. o priznavanju kvalifikacija osoba koje bježe od ruske invazije na Ukrajinu

text:
               6.4.2022

               HR

               Službeni list Europske unije

               LI 107/1

      PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2022/554
      оd 5. travnja 2022.
      o priznavanju kvalifikacija osoba koje bježe od ruske invazije na Ukrajinu
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
      budući da:

                  (1)

                  Nakon ničim izazvane ruske vojne agresije i invazije na Ukrajinu 24. veljače 2022., koju je Europska unija najoštrije osudila, Europska unija suočila se s nezapamćenim priljevom ljudi koji bježe od rata i traže zaštitu. Broj osoba koje su morale napustiti svoje domove i pobjeći iz Ukrajine dosegnuo je oko četiri milijuna.

                  (2)

                  U komunikaciji od 8. ožujka 2022. naslovljenoj „Europska solidarnost s izbjeglicama i osobama koje bježe od rata u Ukrajini” (1) Komisija je opisala znatnu potporu koju je EU pružio osobama koje bježe od ruske invazije na Ukrajinu i potporu koju su pružile države članice koje ih primaju. To uključuje izravnu humanitarnu pomoć, hitnu pomoć za civilnu zaštitu, potporu na granicama te jasan pravni status koji osobama koje bježe od rata omogućuje da odmah dobiju zaštitu u EU-u.

                  (3)

                  U svojoj je komunikaciji pod nazivom „Prihvat osoba koje bježe od rata u Ukrajini – priprema Unije za zadovoljavanje potreba” od 23. ožujka 2022. (2). Komisija utvrdila mjere za pomoć osobama koje bježe od ruske invazije na Ukrajinu i za osiguravanje učinkovita pristupa tih osoba svojim pravima. To nisu samo hitne mjere za pružanje utočišta i humanitarne pomoći te pristup zdravstvenoj skrbi nego i mjere kojima se osigurava neometana integracija ljudi u zemlje domaćine te pristup obrazovanju, stanovanju i radnim mjestima. Vladina tijela, nevladine organizacije i volonteri u državama članicama, posebno u zemljama prvog ulaska (Poljska, Rumunjska, Slovačka i Mađarska), ali i u zemljama krajnjeg odredišta, čine sve što je u njihovoj moći kako bi pružili potporu i zaštitu osobama koje bježe od ruske invazije na Ukrajinu.

                  (4)

                  Provedbenom odlukom Vijeća (EU) 2022/382 (3), kojom je aktiviran mehanizam privremene zaštite utvrđen u Direktivi 2001/55/EZ (4), osobama koje bježe od ruske invazije na Ukrajinu osigurava se jasan pravni status čim stignu u Europsku uniju. Privremena zaštita isprva će trajati godinu dana i mogla bi se automatski produljiti dvaput za po šest mjeseci. Privremena zaštita uključuje boravišnu dozvolu, socijalnu i zdravstvenu skrb te pristup stanovanju, obrazovanju i zapošljavanju.

                  (5)

                  U članku 12. Direktive 2001/55/EZ navodi se da države članice osobama koje uživaju privremenu zaštitu moraju odobriti da se bave „nesamostalnim ili samostalnim djelatnostima, podložno pravilima koja se primjenjuju na to zanimanje” i da sudjeluju u aktivnostima kao što su obrazovne mogućnosti za odrasle, strukovno osposobljavanje i stjecanje praktičnog radnog iskustva.

                  (6)

                  Pravo na pristup tržištu rada ključan je aspekt privremene zaštite. Iskustvo pokazuje da državljani trećih zemalja, a posebno izbjeglice, često moraju prihvatiti poslove ispod svoje razine kvalifikacija (5). Postojanje jednostavnog i brzog mehanizma priznavanja uvelike pridonosi tome da osobe koje uživaju privremenu zaštitu mogu raditi na radnim mjestima za koja su kvalificirane. To olakšava njihovu integraciju i dovodi do boljeg iskorištavanja njihovih vještina, od čega korist imaju i pojedinci i zajednica domaćin. Osigurava se i stjecanje relevantnog iskustva i vještina tijekom razdoblja privremene zaštite, čime se povećava vrijednost njihovih kvalifikacija kad se vrate u matičnu zemlju.

                  (7)

                  U Komisijinu akcijskom planu za integraciju i uključivanje za razdoblje 2021.–2027. (6) prepoznaje se da je olakšavanje priznavanja kvalifikacija stečenih u trećim zemljama i povećanje njihove usporedivosti s kvalifikacijama iz EU-a ključno za brže i pravednije uključivanje izbjeglica i migranata na tržište rada. Također se prepoznaje da su mnogi visokoobrazovani migranti i izbjeglice, posebno žene, prekvalificirani za svoj posao, što može dovesti do obescjenjivanja njihovih vještina. Akcijskim se planom države članice potiču da osiguraju da postupci priznavanja stranih kvalifikacija budu brzi, pravedni, transparentni i cjenovno pristupačni.

                  (8)

                  Ako je država članica odlučila regulirati određenu profesiju (7), osobe koje uživaju privremenu zaštitu morat će ishoditi priznavanje svojih stručnih kvalifikacija kako bi se zaposlile ili samostalno obavljale regulirane djelatnosti te profesije. Ovisno o konkretnoj državi članici, to može uključivati, na primjer, različite skupine profesija u području zdravstva, podučavanja, prava, socijalne skrbi ili obrta. Priznavanje stručnih kvalifikacija državljana trećih zemalja odvija se na nacionalnoj razini, pri čemu se primjenjuju pravo i postupci države članice domaćina, osim ako se primjenjuju međunarodni sporazumi.

                  (9)

                  Za neregulirana zanimanja zahtjevi za zapošljavanje nisu regulirani zakonom i mogu se kretati od vrlo specifičnih do vrlo općenitih. Za ta zanimanja ne postoje regulatorne prepreke zapošljavanju osobe čije kvalifikacije nisu priznate i ne postoji jedinstven postupak priznavanja kvalifikacija u svrhu ulaska u neregulirana zanimanja (8).

                  (10)

                  Neke države članice i regije suočene su s nedostatkom radne snage u mnogim zanimanjima u nizu industrijskih ekosustava (9), među ostalim u nekoliko reguliranih profesija. Priznavanje stručnih kvalifikacija može pomoći u rješavanju tog problema i postizanju uravnoteženijeg tržišta rada.

                  (11)

                  Priznavanje stručnih kvalifikacija trebalo bi dopuniti okvirom kojim se omogućuje obavljanje profesija u praksi, izbjegavaju birokratske prepreke i pružaju savjeti onima kojima je to potrebno.

                  (12)

                  Osobama koje bježe od rata priznavanje kvalifikacija neće biti prioritet. No, važno je pobrinuti se za to da im osnovne informacije budu na raspolaganju kad im zatrebaju. Uz informiranje koje provode države članice Komisija je napravila internetske stranice „Solidarnost EU-a s Ukrajinom” (10).

                  (13)

                  Osim ukrajinskim državljanima, Provedbenom odlukom Vijeća (EU) 2022/382 propisano je da države članice moraju pružiti privremenu zaštitu ili odgovarajuću zaštitu u skladu s nacionalnim pravom i državljanima zemalja izvan EU-a koje nisu Ukrajina koji mogu dokazati da su zakonito boravili u Ukrajini prije 24. veljače 2022. na temelju dozvole za stalni boravak. Stoga osim na one koji uživaju privremenu zaštitu, Komisija potiče države članice da, u mjeri u kojoj je to moguće u skladu s nacionalnim pravom, primjenjuju ovu Preporuku na osobe koje su pobjegle od ruske invazije na Ukrajinu i koje uživaju odgovarajuću zaštitu u skladu s nacionalnim pravom, u skladu s tom odlukom.

                  (14)

                  Direktiva 2005/36/EZ (11) ne primjenjuje se na državljane trećih zemalja, što uključuje osobe koje uživaju privremenu zaštitu. Ta direktiva sadržava pravila za priznavanje kvalifikacija iz trećih zemalja koje posjeduju građani EU-a. Njome se državama članicama nameće obveza da ne priznaju nikakve kvalifikacije koje posjeduju građani EU-a ili građani trećih zemalja koje se odnose na profesije navedene u glavi III. poglavlju III., osim ako su ispunjeni minimalni uvjeti osposobljavanja utvrđeni u tom poglavlju. To su: liječnici, određeni liječnici specijalisti, medicinske sestre za opću zdravstvenu njegu, doktori dentalne medicine, veterinari, primalje, farmaceuti i arhitekti. Ako stručnjaci koji bježe od ruske agresije ne ispunjavaju minimalne uvjete osposobljavanja, ključno je pronaći rješenja za stjecanje kompetencija koje im nedostaju ili za njihovu odgovarajuću i brzu integraciju na tržište rada.

                  (15)

                  Trenutačno brzo pristiže vrlo velik broj ljudi, od kojih bi mnogi mogli biti visoko kvalificirani. Davno uspostavljeni sustavi i postupci priznavanja u državama članicama možda nisu osmišljeni za istodobnu obradu velikog broja zahtjeva. Konkretno, nadležna tijela u državama članicama domaćinima možda neće biti u mogućnosti provesti pojedinačnu procjenu svakog predmet ni odgovarajuću detaljnu analizu.

                  (16)

                  Kako bi države članice mogle pojednostavniti postupke i brzo ocijeniti zahtjeve za priznavanje kvalifikacija ključne su informacije o ukrajinskim kvalifikacijama, ukrajinskom sustavu kvalifikacija i ukrajinskom kvalifikacijskom okviru.

                  (17)

                  Ukrajina je članica Europskog prostora visokog obrazovanja, koji je osnovan u okviru Bolonjskog procesa. Bolonjski proces osigurava usklađenost sustava visokog obrazovanja na području Europe i potiče pravedno i transparentno priznavanje kvalifikacija. Jedan je od njegovih glavnih ciljeva poduprijeti mobilnost osoblja i studenata. Zemlje koje sudjeluju u Bolonjskom procesu dogovorile su se da će osigurati uzajamno priznavanje kvalifikacija u akademske svrhe. Pravila o priznavanju visokoškolskih kvalifikacija u profesionalne svrhe i za daljnje učenje utvrđena su Konvencijom o priznavanju visokoškolskih kvalifikacija na području Europe (Lisabonska konvencija o priznavanju) (12), čije su stranke sve države članice osim Grčke, Ukrajina i neke druge zemlje koje nisu članice EU-a.

                  (18)

                  Mreža ENIC-NARIC (Europska mreža informacijskih centara u Europi i nacionalnih informacijskih centara za akademsko priznavanje u Europskoj uniji) razvila je projekt Erasmus+ Q-entry, bazu podataka za države članice i zemlje izvan EU-a koja pruža informacije o kvalifikacijama stečenima po završetku školovanja koje omogućuju pristup visokom obrazovanju. Ta baza podataka sadržava i informacije o ukrajinskim kvalifikacijama i može se upotrebljavati za potporu postupku priznavanja kvalifikacija osoba koje uživaju privremenu zaštitu.

                  (19)

                  Države članice mogle bi naići na situacije da podnositelji zahtjeva ne mogu dokazati formalnu osposobljenost. Osobe koje bježe od ruske invazije na Ukrajinu možda su bile prisiljene napustiti zemlju bez izvornih isprava o kvalifikacijama. Člankom VII. Lisabonske konvencije o priznavanju njezine se stranke obvezuju na poduzimanje svih razumnih i izvedivih koraka, unutar svojeg pravnog okvira i u skladu s njim, kako bi razvile alternativne načine ocjenjivanja kvalifikacija izbjeglica u situacijama u kojima se takva kvalifikacija ne može dokazati nikakvim ispravama. U dokumentu „Preporuka o priznavanju kvalifikacija izbjeglica u skladu s Lisabonskom konvencijom o priznavanju i Obrazloženje” (13) navedene su dodatne smjernice o tome kako bi države članice u toj situaciji trebale pravilno provesti članak VII. Konvencije.

                  (20)

                  Ukrajina je jedna od dugogodišnjih partnerskih zemalja Europske zaklade za osposobljavanje. Europska zaklada za osposobljavanje uspostavila je resursni centar (14) za potporu priznavanju kvalifikacija, vještina i studija iz Ukrajine. Resursni centar uključivat će informacije i dokumentaciju kao što su izvješća i ocjene ukrajinskih kvalifikacija, informacije o ukrajinskom sustavu kvalifikacija i kvalifikacijskom okviru te informacije o ukrajinskom sustavu obrazovanja i osposobljavanja u širem smislu. Sadržavat će i studije i analize tržišta rada, izvješća o projektima, kontaktne točke i poveznice na povezane internetske stranice kao što su baze podataka o kvalifikacijama. U njemu će se također dijeliti resursi koje su u okviru programa Erasmus+ razvili nacionalni informacijski centri za akademsko priznavanje (NARIC), kao što je, na primjer, projekt Scand-D s više od 300 ukrajinskih diploma. Resursni centar povezat će se s relevantnim bazama podataka i informacijama o ukrajinskom sustavu visokog obrazovanja i akademskim kvalifikacijama, dostupnima na internetskim stranicama portala Vaša Europa (15) i mreže ENIC-NARIC (16).

                  (21)

                  Među jezike dostupne u alatu eTranslation, koji je razvila Komisija, dodan je ukrajinski. Moguć je i prijevod s ruskog jezika, što može biti korisno s obzirom na to da su brojni stručnjaci u Ukrajini stekli diplome na ruskom jeziku. Alat omogućuje prepoznavanje teksta na fotografijama ili skeniranim dokumentima (optičko prepoznavanje znakova, OCR). Time će se nadležnim tijelima omogućiti da uštede vrijeme i ubrzaju postupke.

                  (22)

                  Potražnja za zdravstvenim djelatnicima, potrebnima kako bi se zadovoljile neposredne potrebe osoba koje bježe od ruske invazije na Ukrajinu već je velika i u daljnjem porastu. Kvalificirani stručnjaci iz različitih područja zdravstvene skrbi mogli bi pridonijeti ispunjavanju tih potreba. Posebno treba istaknuti pedijatriju i povezane medicinske specijalizacije zbog toga što je među osobama koje bježe od ruske invazije na Ukrajinu velik broj djece te zaštitu mentalnog zdravlja jer bi osobe koje bježe od rata mogle patiti od teških trauma. Jezična barijera ne bi trebala biti prepreka što bržem liječenju tih osoba kako bi se ublažila šteta. Ondje gdje je izravna usmena komunikacija ključna za izgradnju povjerenja i uspješno liječenje, stručnjaci koji govore ukrajinski mogli bi pružiti potrebnu uslugu.

                  (23)

                  Komisija je tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 objavila smjernice o priznavanju kvalifikacija zdravstvenih djelatnika s diplomama iz država koje nisu članice EU-a/EFTA-e (17).

                  (24)

                  S obzirom na broj djece koja su pobjegla iz Ukrajine tijekom rata, postoji velika potražnja za ukrajinskim učiteljima koji mogu pomoći da se ta djeca što prije uključe u škole i uspostave stabilnu rutinu. Stručnjaci ističu važnost školske rutine za djecu jer im može pružiti emocionalnu potporu u vremenu neizvjesnosti i straha (18). Ključno je osigurati da vlade i druga tijela imaju resurse i kapacitete kako bi raseljenom i lokalnom stanovništvu pružili pristup cjelovitom, pravednom i kvalitetnom obrazovanju. To vrijedi za sve razine – rani i predškolski odgoj i obrazovanje, osnovnoškolsko, srednjoškolsko, strukovno i visoko obrazovanje. Kako bi to postigla i povećala međukulturalnu osviještenost unutar obrazovnog sustava zemlje domaćina, nadležna bi tijela trebala na najbolji mogući način iskoristiti nastavnike i drugo obrazovno osoblje u raseljenom stanovništvu (19). Ako ne postoje mogućnosti za poučavanje u učionici, mogu se istražiti mogućnosti školovanja na daljinu. Portal School Education Gateway programa Erasmus+ pruža pristup popratnim materijalima, smjernicama i obrazovnim resursima za učitelje i drugo osoblje, među ostalim i na ukrajinskom jeziku.

                  (25)

                  Odlukom Komisije od 19. ožujka 2007. uspostavljena je skupina koordinatora za priznavanje stručnih kvalifikacija (20) kako bi se, među ostalim, uspostavila suradnja između tijela država članica i Komisije u pogledu pitanja koja se odnose na priznavanje stručnih kvalifikacija. Države članice možda su već razvile opsežne sustave za ocjenjivanje i priznavanje kvalifikacija iz trećih zemalja. Ta skupina može Komisiji i državama članicama poslužiti kao forum za održavanje kontinuiranog dijaloga radi praćenja učinkovite provedbe ove Preporuke. Uključivanje predstavnika osoba koje bježe od ruske agresije, ukrajinskih nadležnih tijela i civilnog društva ključno je za učinkovitu provedbu ovih preporuka.

                  (26)

                  Komisija može državama članicama na njihov zahtjev pružiti prilagođenu stručnu pomoć u provedbi ovih preporuka u okviru svojeg Instrumenta za tehničku potporu.

            DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

         ORGANIZACIJA PRIZNAVANJA STRUČNIH KVALIFIKACIJA OSOBA KOJE UŽIVAJU PRIVREMENU ZAŠTITU

                  1.

                  Komisija potiče države članice da se pobrinu da se stručnjaci koji uživaju privremenu zaštitu u skladu s Direktivom 2001/55/EZ mogu osloniti na učinkovit, brz i funkcionalan sustav priznavanja stručnih kvalifikacija kako bi mogli pristupiti radnim mjestima koja odgovaraju njihovoj razini kvalifikacija. U tom kontekstu države članice trebale bi procijeniti broj stručnjaka čiji se dolazak očekuje kako bi se pobrinule da raspolažu dovoljnim kapacitetom za obradu zahtjeva za priznavanje.

                  2.

                  Komisija preporučuje državama članicama da brzo donose svoje odluke o priznavanju stručnjaka u dolasku koji uživaju privremenu zaštitu. Ako postoje znatne razlike između osposobljavanja stečenog u matičnoj zemlji stručnjaka i osposobljavanja potrebnog za istu djelatnost u državi članici domaćinu, države članice trebale bi donijeti odluku o uvođenju mjera nadoknađivanja što je prije moguće, te ih se potiče da to učine najkasnije mjesec dana nakon što podnositelj zahtjeva zatraži priznavanje.

                  3.

                  Komisija preporučuje državama članicama da formalnosti za priznavanje stručnih kvalifikacija svedu na najmanju moguću mjeru. U tu se svrhu države članice potiču:

                              —

                              da radi ubrzavanja priznavanja uspostave ubrzane postupke za obradu zahtjeva stručnjaka koji uživaju privremenu zaštitu,

                              —

                              da zajamče da budu potrebni samo bitni dokumenti,

                              —

                              da prihvaćaju oblike dokaza koji nisu izvorne isprave (npr. digitalne kopije),

                              —

                              da odustanu od određenih zahtjeva, npr. da ne traže ovjerene prijevode,

                              —

                              da svugdje gdje je to moguće smanje ili potpuno ukinu troškove, npr. naknade za podnošenje zahtjeva.

                        Ako postoje sumnje u vezi s vjerodostojnosti kvalifikacije, provjera treba biti brza i učinkovita. U tu svrhu mogu poslužiti digitalni alati kao što je FRAUDOC (21) (smjernice namijenjene vrednovateljima vjerodostojnosti u vezi s tvornicama diploma i krivotvorenjem isprava).

                  4.

                  Kako bi se velik broj predmeta s pozitivnim ishodom mogao obraditi u kratkom roku, Komisija potiče države članice da budu fleksibilne u obrađivanju predmeta stručnjaka u dolasku koji uživaju privremenu zaštitu. Konkretno, države članice trebale bi razmotriti provjeravanje kvalifikacija stručnjaka samo ako je to nužno i ukloniti sva ograničenja i zahtjeve koji nisu krajnje nužni. Komisija podsjeća države članice domaćine da smiju, ali ne moraju, provjeravati kvalifikacije stručnjaka za koje ne postoje usklađeni minimalni uvjeti osposobljavanja.

                  5.

                  Komisija potiče države članice da definiraju situacije u kojima nije nužno provesti temeljito ocjenjivanje zahtjeva za priznavanje, posebno u predmetima za koje vrijedi da je država članica već ranije provela ocjenjivanje kvalifikacije za određenu profesiju i utvrdila da ne postoje ozbiljne sumnje u jednakovrijednost kvalifikacije s usporedivim kvalifikacijama u državi članici domaćinu. Ako je ishod takvog prethodnog ocjenjivanja bio pozitivan, ne bi trebalo biti nužno provesti temeljito ocjenjivanje zahtjeva.

                  6.

                  Komisija poziva države članice da osiguraju brz i učinkovit postupak priznavanja čak i kad je potrebno provesti temeljito ocjenjivanje kvalifikacije. U takvim slučajevima država članica domaćin mogla bi provoditi ocjenjivanje na temelju pristupa sličnog općem sustavu priznavanja u skladu s Direktivom 2005/36/EZ.

         OLAKŠAVANJE AKADEMSKOG PRIZNAVANJA OSOBA KOJE UŽIVAJU PRIVREMENU ZAŠTITU

                  7.

                  Komisija preporučuje državama članicama da promiču brze, fleksibilne i učinkovite postupke kojima odgovorne institucije provode akademsko priznavanje.

                  8.

                  Komisija preporučuje državama članicama da automatski priznaju ukrajinske visokoškolske kvalifikacije koje ispunjavaju sve zahtjeve Bolonjskog procesa.

                  9.

                  Komisija preporučuje državama članicama da dodatno podupru nacionalne informacijske centre za akademsko priznavanje (NARIC) kako bi imali potrebne resurse i kapacitete za rješavanje povećanog broja zahtjeva za priznavanje i kako bi mogli pružati potporu, smjernice i osposobljavanje vrednovateljima kvalifikacija.

                  10.

                  Komisija preporučuje da se, u mjeri u kojoj je to moguće i u skladu s nacionalnim pravom, odluka o priznavanju donesena u jednoj državi članici prihvati u ostalim državama članicama.

         INFORMIRANJE I KORIŠTENJE ELEKTRONIČKIH ALATA

                  11.

                  Komisija preporučuje državama članicama da svojim službama koje izravno rade s korisnicima dostave odgovarajuće i jednostavne informacije o postupcima priznavanja na njihovu državnom području na ukrajinskom jeziku. Te bi informacije također trebale biti dostupne u digitalnom obliku i prilagođene potrebama i položaju osoba koje dolaze iz Ukrajine, pri čemu bi posebno trebale biti objašnjene razlike između Ukrajine i zemlje domaćina.

                  12.

                  Komisija potiče države članice da koriste eTranslation (22) kako bi ubrzale postupke priznavanja. Ako je moguće, strojni prijevod trebao bi biti dovoljan.

                  13.

                  Komisija potiče države članice da budu transparentne u međusobnim odnosima i u odnosima s Komisijom te da razmjenjuju sve informacije o ukrajinskim kvalifikacijama i ukrajinskom obrazovnom sustavu. Na zahtjev Komisije Europska zaklada za osposobljavanje uspostavila je resursni centar za ukrajinske kvalifikacije namijenjen razmjeni informacija.

         POSTUPANJE U SLUČAJU NEPOTPUNIH DOKAZA O KVALIFIKACIJAMA

                  14.

                  U slučajevima kad nedostaju dokazi o kvalifikacijama Komisija potiče države članice da prvo provjere može li se od ukrajinskih vlasti dobiti pouzdana potvrda o stečenoj kvalifikaciji. Kako bi pomogla s tim, Komisija će surađivati s državama članicama, ukrajinskim vlastima i ukrajinskim tijelima koja dodjeljuju dokaze radi potvrđivanja dokumentacije o kvalifikacijama te proučiti mogu li se u tu svrhu europske digitalne vjerodajnice za učenje (23) iskoristiti za ponovno izdavanje dokumentacije o kvalifikacijama u digitalnom obliku.

                  15.

                  Komisija podsjeća države članice da ako nijedno drugo rješenje ne bude moguće, „Europska putovnica kvalifikacija za izbjeglice” (24), koju je zajedno s partnerima izradilo Vijeće Europe, omogućava da se kvalifikacije nakon srednjoškolskog obrazovanja ocijene na temelju dostupne dokumentacije i strukturiranog intervjua. Iako sama putovnica kvalifikacija nije isprava o formalnom priznavanju, ona pomaže da se ocijene kvalifikacije koje bi izbjegla osoba vjerojatno mogla imati, a može se primijeniti i na osobe koje uživaju privremenu zaštitu. Mogli bi se proučiti i drugi alati, npr. putovnica kvalifikacija koju je razvio UNESCO (25) i slični sustavi izrađeni u okviru programa Erasmus+ (npr. paket instrumenata REACT – Refugees and Recognition (26)).

         POSEBNI ZAHTJEVI ZA ODREĐENE PROFESIJE

                  16.

                  Komisija potiče države članice da prouče kako se osobe koje uživaju privremenu zaštitu mogu, kad je to moguće, zaposliti u zdravstvenim službama, npr.:

                              —

                              da prepoznaju dobra praktična rješenja na temelju kojih državljani trećih zemalja mogu sudjelovati u ubrzanim programima u području zdravstvenih profesija kako bi im se olakšalo obavljanje tih profesija,

                              —

                              da procjenjuju izvedivost izvanteritorijalnih zdravstvenih ustanova u kojima zdravstveno osoblje koje uživa privremenu zaštitu može liječiti osobe raseljene iz Ukrajine (npr. ukrajinske poljske bolnice smještene na tlu neke države članice),

                              —

                              da ocjenjuju ukrajinske kurikulume za osposobljavanje za medicinska zanimanja i, ako je izvedivo, da izrađuju kratkoročne programe usavršavanja na temelju kojih bi se stekli minimalni standardi osposobljavanja potrebni za određena zanimanja.

                  17.

                  Kad je riječ o stručnjacima s kvalifikacijama koje ne ispunjavaju minimalne uvjete osposobljavanja utvrđene u Direktivi 2005/36/EZ, Komisija potiče države članice da primijene isti pristup kao u smjernicama za priznavanje zdravstvenih djelatnika s kvalifikacijama iz zemalja izvan EU-a/EFTA-e sastavljenima zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19. Države članice i dalje mogu dopuštati osobama koje uživaju privremenu zaštitu da određene djelatnosti obavljaju sa statusom koji se razlikuje od statusa punopravnog člana profesije. Na primjer, kvalificiranoj medicinskoj sestri iz treće zemlje čije osposobljavanje ne ispunjava minimalne uvjete osposobljavanja može se dopustiti da radi kao zdravstveni asistent.

                  18.

                  Komisija poziva države članice da istraže različite načine na koje bi se nastavnicima i drugim obrazovnim stručnjacima brzo osigurao pristup relevantnom sektoru djelatnosti, npr.:

                              —

                              da se osobe koje uživaju privremenu zaštitu koje su stekle stručne kvalifikacije nastavnika u Ukrajini zapošljavaju u školama u koje su smještena djeca koja su pobjegla od ruske invazije na Ukrajinu,

                              —

                              da se učitelji i nastavnici jezično osposobljavaju,

                              —

                              da se učitelji koji govore ukrajinski razmjeste u škole kojima nedostaju učitelji, ali u kojima ima dovoljno drugih resursa za nastavu;

                              —

                              da se ugovori nastavnika sa stručnim kvalifikacijama stečenima u Ukrajini koji su privremeno zaposleni kao pomoćnici nastavnika u zemljama domaćinima zamijene ugovorima za kvalificirane nastavnike brzo nakon priznavanja stručnih kvalifikacija,

                              —

                              da se studentima nastavničkih i učiteljskih smjerova koji uživaju privremenu zaštitu pomogne kako bi im se omogućio pristup obrazovanju i osposobljavanju učitelja i nastavnika u zemljama domaćinima.

                  19.

                  Komisija poziva države članice da obrazovnom osoblju koje uživa privremenu zaštitu olakšaju zapošljavanje u strukturama koje pružaju formalni rani i predškolski odgoj i obrazovanje, kao što su jaslice i vrtići, i u neformalnim strukturama, kao što su igrališta, uzimajući u obzir da u Europi postoje znatne razlike u tim profesijama.

                  20.

                  Komisija ističe da se u mjerama za olakšavanje zapošljavanja stručnih osoba u odgoju i obrazovanju koje uživaju privremenu zaštitu moraju uzeti u obzir nacionalne odredbe za zaštitu djece i mladih.

         OLAKŠAVANJE BAVLJENJA REGULIRANIM PROFESIJAMA

                  21.

                  Komisija potiče države članice da se pobrinu da stručnjaci mogu obavljati svoju profesiju kako bi mogli pristupiti tržištu rada nakon priznavanja stručnih kvalifikacija bez nepotrebnih administrativnih prepreka i uz potporu koja im je potrebna.

                  22.

                  Komisija preporučuje da države članice poduzećima ne uvode niti na njih primjenjuju nikakve obveze na temelju kojih poduzeća moraju dokazati da ne mogu zaposliti građanina EU-a prije zapošljavanja osobe koja uživa privremenu zaštitu.

                  23.

                  Komisija preporučuje da države članice osiguraju da se ocjenjuju i uzimaju u obzir sve relevantne stručne vještine i kompetencije osoba koje uživaju privremenu zaštitu neovisno o tome jesu li te vještine i kompetencije stečene formalnim, informalnim ili neformalnim učenjem. Komisija potiče države članice da podrže ljude u dokumentiranju svojih vještina i kvalifikacija, među ostalim pružanjem individualne potpore. Kako bi se olakšalo takvo prikupljanje i ocjenjivanje vještina i kompetencija, mogu se iskoristiti Europass (27) i Alat EU-a za profiliranje vještina državljana trećih zemalja (28).

                  24.

                  Komisija preporučuje da države članice uvedu mjere kojima bi se osobama koje uživaju privremenu zaštitu, a koje ne znaju ili ne vladaju jezikom zemlje domaćina olakšalo obavljanje profesija, npr. organiziranje tečajeva jezika ili omogućavanje obavljanja profesije pod nadzorom ili u okruženju u kojem jezik zemlje domaćina nije potreban.

         NAKNADNE RADNJE ZA PREDLOŽENE MJERE

                  25.

                  Komisija poziva države članice da blisko surađuju s ukrajinskim tijelima, predstavnicima ukrajinskog civilnog društva, uključujući ukrajinsku dijasporu, i Komisijom kako bi podržale praktična rješenja da se osobama koje uživaju privremenu zaštitu priznaju kvalifikacije i da ih se bez prepreka integrira na tržište rada.

                  26.

                  Komisija će pokrenuti i koordinirati posebne sastanke unutar skupine koordinatora za priznavanje stručnih kvalifikacija. Ta će se skupina redovito sastajati kako bi raspravljala i razmjenjivala nacionalne prakse o toj temi. Komisija će na te sastanke pozivati predstavnike relevantnih ukrajinskih tijela. Također će se pokrenuti rasprava i uzajamno učenje u drugim relevantnim strukturama, kao što su radne skupine u okviru europskog prostora obrazovanja i mreže informacijskih centara za akademsko priznavanje (ENIC-NARIC).

                  27.

                  Komisija poziva države članice da podijele svoje stručno znanje na posebnim ad hoc sastancima kako bi se ubrzao postupak i izbjeglo udvostručavanje. U ovoj su fazi najvažnije suradnja, najbolja praktična rješenja i opsežna razmjena informacija.

         Sastavljeno u Bruxellesu 5. travnja 2022.

               Za Komisiju

            Thierry BRETON

               Član Komisije

         (1)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Europska solidarnost s izbjeglicama i osobama koje bježe od rata u Ukrajini, COM(2022) 107 final.

         (2)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Prihvat osoba koje bježe od rata u Ukrajini – priprema Unije za zadovoljavanje potreba, COM(2022) 131 final.

         (3)  Provedbena odluka Vijeća (EU) 2022/382 od 4. ožujka 2022. o utvrđivanju postojanja masovnog priljeva raseljenih osoba iz Ukrajine u smislu članka 5. Direktive 2001/55/EZ koja ima učinak uvođenja privremene zaštite (SL L 71, 4.3.2022., str. 1.).

         (4)  Direktiva Vijeća 2001/55/EZ od 20. srpnja 2001. o minimalnim standardima za dodjelu privremene zaštite u slučaju masovnog priljeva raseljenih osoba te o mjerama za promicanje uravnoteženih napora država članica pri prihvatu i snošenju posljedica prihvata tih osoba (SL L 212, 7.8.2001., str. 12.).

         (5)  OECD (2019.), Ready to Help?: Improving Resilience of Integration Systems for Refugees and other Vulnerable Migrants (Spremni pomoći? Poboljšanje otpornosti sustava za integraciju izbjeglica i drugih ugroženih migranata), OECD Publishing, Pariz, https://doi.org/10.1787/9789264311312-en

         (6)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Akcijski plan za integraciju i uključivanje za razdoblje 2021.–2027., COM(2020) 758 final.

         (7)  U skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) Direktive 2005/36/EZ „regulirana profesija” je: profesionalna djelatnost ili skupina profesionalnih djelatnosti čiji je pristup, obavljanje ili jedan od načina obavljanja na temelju zakonskih ili drugih propisa, izravno ili neizravno uvjetovan posjedovanjem određenih stručnih kvalifikacija; posebno korištenje profesionalnog naziva koji je zakonskim ili drugim propisima ograničen na nositelje određenih stručnih kvalifikacija predstavlja jedan od načina obavljanja djelatnosti.

         (8)  https://www.enic-naric.net/non-regulated-professions.aspx

         (9)  Npr. nedostaju vodoinstalateri, medicinske sestre, zavarivači, inženjeri građevinarstva, liječnici opće prakse, zidari, električari, računovođe i krovopokrivači. Vidjeti Izvješće o nedostatku i višku radne snage Europskog nadzornog tijela za rad iz studenoga 2021., https://www.ela.europa.eu/sites/default/files/2021-12/2021%20Labour%20shortages%20%20surpluses%20report.pdf

         (10)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/stronger-europe-world/eu-solidarity-ukraine_hr

         (11)  Direktiva 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija (SL L 255, 30.9.2005., str. 22.).

         (12)  https://www.coe.int/en/web/higher-education-and-research/lisbon-recognition-convention

         (13)  https://rm.coe.int/recommendation-on-recognition-of-qualifications-held-by-refugees-displ/16807688a8

         (14)  https://www.etf.europa.eu/en/education-and-work-information-ukrainians-and-eu-countries/education-and-work-eu-support-ukraine

         (15)  https://europa.eu/youreurope/citizens/work/professional-qualifications/index_hr.htm

         (16)  https://www.enic-naric.net/ukraine.aspx?srcval=ukraine

         (17)  Komunikacija Komisije, Smjernice za slobodno kretanje zdravstvenih djelatnika i minimalno usklađivanje osposobljavanja u kontekstu hitnih mjera protiv bolesti COVID-19 – preporuke u pogledu Direktive 2005/36/EZ (SL C 156, 8.5.2020., str. 1).

         (18)  UNHCR (2011.), Refugee Education: A Global Review, (Obrazovanje izbjeglica – globalni pregled), https://www.unhcr.org/4fe317589.pdf.

         (19)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Živjeti dostojanstveno: od ovisnosti o pomoći do samostalnosti – Prisilno raseljavanje i razvoj, COM(2016) 234 final.

         (20)  Odluka Komisije od 19. ožujka 2007. o osnivanju skupine koordinatora za priznavanje stručnih kvalifikacija (SL L 79, 20.3.2007., str. 38.).

         (21)  http://www.cimea.it/it/progetti-in-evidenza/fraudoc/fraudoc-project.aspx

         (22)  https://ec.europa.eu/info/resources-partners/machine-translation-public-administrations-etranslation_en

         (23)  https://europa.eu/europass/hr/europass-digital-credentials. Europske digitalne vjerodajnice nose elektronički pečat, pa su stoga obuhvaćene člankom 35. Uredbe (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/93/EZ (SL L 257, 28.8.2014., str. 73.). Zbog toga bi ih trebalo prihvaćati kao dokaz o kvalifikaciji.

         (24)  https://www.coe.int/en/web/education/recognition-of-refugees-qualifications

         (25)  https://en.unesco.org/themes/education-emergencies/qualifications-passport

         (26)  https://www.nokut.no/globalassets/nokut/artikkelbibliotek/utenlandsk_utdanning/veiledere/toolkit_for_recognition_of_refugees_qualifications.pdf. Vidjeti i projekt REACT (REACT – Refugees and Recognition – NOKUT).

         (27)  https://europa.eu/europass

         (28)  https://ec.europa.eu/migrantskills/


title: Preporuka Vijeća od 5. travnja 2022. o ekonomskoj politici europodručja 2022/C 153/01

text:
               7.4.2022

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 153/1

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 5. travnja 2022.
      o ekonomskoj politici europodručja
      (2022/C 153/01)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 136. u vezi s člankom 121. stavkom 2.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Nakon vrlo duboke recesije 2020. gospodarstvo europodručja solidno se i brzo oporavlja. Rast bruto domaćeg proizvoda (BDP) u drugom tromjesečju 2021. premašio je očekivanja te se prema gospodarskoj prognozi službi Komisije iz jeseni 2021. očekuje da je BDP europodručja u 2021. porastao za 5,0 %. Gospodarstvo europodručja u posljednjem tromjesečju 2021. ponovno je dosegnulo razinu BDP-a prije krize. Do drugog tromjesečja 2021. BDP sedam zemalja europodručja već se vratilo na razine prije krize. Predviđa se da će godišnji BDP europodručja 2022. porasti za 4,3 %, no očekuje se da će oporavak u različitim zemljama i sektorima biti neujednačen. Domaća potražnja glavni je pokretač rasta BDP-a, a povezana je s ublažavanjem ograničenja u vezi s pandemijom bolesti COVID 19 nakon uvođenja cijepljenja, postupnim poboljšanjima na tržištima rada, povlačenjem dodatnih ušteda nastalih tijekom razdoblja ograničenja kretanja i sa snažnim rastom ulaganja zahvaljujući povoljnim uvjetima financiranja i potpori iz instrumenta za oporavak NextGenerationEU uspostavljenog Uredbom Vijeća (EU) 2020/2094 (3). U skladu s preporukom države članice europodručja pojedinačno i zajednički u okviru Euroskupine poduzele su mjere kojima se osigurava usmjerenost politika na potporu oporavku od krize uzrokovane bolešću COVID-19. Razina neizvjesnosti i u budućnosti će ostati visoka, a unutar i izvan Unije bit će prisutni znatni rizici, uključujući one povezane s razvojem pandemije, te će tu razinu trebati pomno pratiti.

                  (2)

                  Tijekom 2021. snažan rast domaće potražnje naišao je na ograničenja na strani ponude, uključujući manjak ulaznih materijala i poremećaje u logistici. Osim toga, manjak radne snage i vještina sve je veći problem u nekim sektorima i nekim državama članicama. Nakon nekoliko godina vrlo niskih stopa inflacije one su u europodručju od početka 2021. porasle, posebno zbog baznih učinaka, visokih cijena energije i uskih grla u nabavi, iz čega se može zaključiti da je to prijelazna pojava povezana s postupkom prilagodbe nakon ukidanja ograničenja kretanja. U studenome 2021. inflacija u europodručju dosegnula je 4,9 %. U skladu s gospodarskom prognozom službi Komisije iz jeseni 2021. predviđa se da će se 2022. smanjiti na 2,2 %, a 2023. na 1,4 %.

                  (3)

                  U 2021. europska strategija oporavka bila je usmjerena na provedbu instrumenta NextGenerationEU i njegova najvećeg instrumenta, Mehanizma za oporavak i otpornost (Mehanizam) uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (4). Nakon pozitivnih ocjena Komisije Vijeće je do sredine studenoga 2021. odobrilo planove za oporavak i otpornost za 22 države članice, uključujući 18 zemalja europodručja. Tijekom sljedećih godina učinkovita provedba reformi i ulaganja u okviru Mehanizma imat će snažan pozitivan učinak na funkcioniranje gospodarstava država članica europodručja. Učinkovitom provedbom Mehanizma poticat će se uzlazna ekonomska i socijalna konvergencija u državama članicama europodručja na osnovi ključa za raspodjelu njegovih sredstava. Zahvaljujući Mehanizmu ujedno se ojačalo povjerenje te su se poduprli rast i makrofinancijska stabilnost, čime se uravnotežuje kombinacija politika i dopunjuju djelovanja Europske središnje banke (ESB). Osim potpore oporavku, Mehanizam ima za cilj strukturnu preobrazbu gospodarstava država članica, posebno kako bi se ostvarile zelena i digitalna tranzicija. Koherentnim ulaganjima i reformama u okviru Mehanizma te upotrebom fondova kohezijske politike nastoji se pojačati otpornost europodručja na buduće šokove, trajno povećati potencijalna proizvodnja, podupirati zapošljavanje i svladavati društvene izazove. Nadalje, dužničkim instrumentima denominiranim u eurima koje Unija izdaje radi financiranja Mehanizama povećat će se dubina i likvidnost europskih tržišta kapitala te doprinijeti jačanju eura kao međunarodne valute. Zahvaljujući izdavanju zelenih obveznica u okviru instrumenta NextGenerationEU dodatno će se doprinijeti promicanju održivih ulaganja.

                  (4)

                  Provedbom reformi i ulaganja iz planova za oporavak i otpornost omogućit će se isplata sredstava iz Mehanizma i učinkovito doprinijeti ostvarenju prioriteta politike europodručja, što uključuje one iz Preporuke Vijeća od 13. srpnja 2021. o ekonomskoj politici europodručja (5). Takva provedba će se, među ostalim, odnositi na jačanje nacionalnih institucijskih okvira, podupiranje visokokvalitetnih javnih ulaganja i mjere politike za potporu socijalnoj koheziji te pravednoj zelenoj i digitalnoj tranziciji. Takvom provedbom trebalo bi doprinijeti osiguravanju održivog i uključivog oporavka, očuvanju potencijala rasta i jačanju otpornosti. Navedeno je u skladu s Komunikacijom Komisije od 24. studenoga 2021. naslovljenom „Godišnji pregled održivog rasta 2022.” i četirima dimenzijama konkurentne održivosti, a to su održivost okoliša, produktivnost, pravednost i makroekonomska stabilnost.

                  (5)

                  Odgovarajuće potporne i uzajamno osnažujuće ekonomske politike osigurale su učinkovitu makroekonomsku stabilizaciju i ograničile učinak na ishode na tržištu rada ublažavanjem rizika od dugoročnih štetnih posljedica i podupiranjem brzoga gospodarskog oporavka. Dobra kombinacija monetarne i fiskalne politike, zajedno sa strukturnim reformama i financijskim politikama, i dalje će biti ključna za pravilno funkcioniranje europodručja, uz potpuno poštovanje uloga država članica i institucija u skladu s Ugovorom.

                  (6)

                  Mjere monetarne politike ESB-a usmjerene su na osiguravanje neometanog funkcioniranja različitih segmenata financijskog tržišta i zaštitu kanala monetarne transmisije te, u konačnici, zaštitu srednjoročne stabilnosti cijena. U srpnju 2021. ESB je objavio svoju novu strategiju monetarne politike kojom se uvodi simetrična ciljna inflacija od 2 % u srednjoročnom razdoblju. Upravno vijeće ESB-a također je potvrdilo da je utvrđivanje kamatnih stopa ESB-a i dalje njegov primarni instrument monetarne politike. U listopadu 2021. ESB je pokrenuo dvogodišnju fazu istraživanja u vezi s mogućim izdavanjem digitalnog eura. Za stvaranje digitalnog eura bila bi potrebna intervencija zakonodavaca Unije, a Komisija namjerava podnijeti zakonodavni prijedlog na temelju članka 133. Ugovora. Ovisno o njezinu dizajnu, takvom digitalnom valutom središnje banke moglo bi se, među ostalim, osigurati opskrbu javnim novcem u digitalnom obliku, poduprijeti digitalizaciju europskoga gospodarstva i aktivno poticati inovacije u plaćanjima malih vrijednosti. Osim toga, moglo bi se doprinijeti jačanju međunarodne uloge eura i otvorene strateške autonomije Unije.

                  (7)

                  Komisija je 19. listopada 2021. donijela Komunikaciju naslovljenu „Gospodarstvo EU-a nakon pandemije bolesti COVID-19: implikacije za gospodarsko upravljanje” i time ponovno pokrenula raspravu o preispitivanju gospodarskog upravljanja kako bi došla do širokog konsenzusa o tome kako poboljšati okvir gospodarskog upravljanja, ukloniti makroekonomske neravnoteže i odgovoriti na fiskalne izazove na način kojim se potiču tranzicija i rast, uzimajući u obzir pouke izvučene iz krize uzrokovane bolešću COVID-19.

                  (8)

                  Predviđalo se da će 2021. deficit opće države u europodručju u cjelini dosegnuti 7,1 % BDP-a, ali da će se 2022. smanjiti na 3,9 %. Prema gospodarskoj prognozi službi Komisije iz jeseni 2021. predviđalo se da će fiskalna politika europodručja i dalje biti poticajna 2021., s ekspanzijom većom od 1,75 % BDP-a, te 2022., s ekspanzijom od oko 1 % BDP-a. Javna ulaganja koja se financiraju na nacionalnoj razini i na razini Unije u 2022. doprinijet će tom poticajnom smjeru politike. Od studenoga 2021. provedbom 18 nacionalnih planova za oporavak i otpornost država članica europodručja koje je Vijeće do tada odobrilo treba se osigurati opsežna financijska potpora državama članicama europodručja u iznosu do 262 milijarde EUR u obliku bespovratnih sredstava i 139 milijardi EUR u obliku zajmova u razdoblju do 2026. Koordinacija nacionalnih fiskalnih politika, uz puno uvažavanje Pakta o stabilnosti i rastu, ključna je za učinkovit odgovor na gospodarski šok uzrokovan krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, održiv oporavak i pravilno funkcioniranje ekonomske i monetarne unije (EMU). Iako će opća klauzula o odstupanju ostati aktivna u 2022., očekuje se da će se deaktivirati od 2023. Kako gospodarski oporavak napreduje, fiskalna politika preusmjerava se s privremenih hitnih mjera na ciljane mjere potpore oporavku. Povećanje udjela javnog duga u BDP-u s 85,5 % BDP-a 2019. na 100 % BDP-a 2021. odraz je kombiniranih učinaka smanjenja proizvodnje i nužnog odgovora politike na vrlo velik šok uzrokovan bolešću COVID-19. Međutim, s obzirom na to da su udjeli duga u BDP-u u nekim državama članicama europodručja bili visoki i prije tog šoka, cilj politike bit će postupno, trajno i za rast poticajno smanjenje duga u velikom dijelu europodručja.

                  (9)

                  U tom kontekstu, čini se da je osobito važno poboljšati sastav javnih financija, među ostalim promicanjem ulaganja, poboljšanjem kvalitete proračunskih mjera i osiguravanjem srednjoročne i dugoročne fiskalne održivosti, među ostalim imajući u vidu klimatske promjene te zelenu i digitalnu tranziciju. Zelenim proračunom, preispitivanjem potrošnje, funkcionalnim programima upravljanja javnim ulaganjima i učinkovitim okvirima javne nabave mogu se poboljšati transparentnost i učinkovitost javnih financija te stvoriti fiskalni prostor za dodatna javna ulaganja. Reforme za učinkovitiju i pravedniju politiku prihoda postale su još važnije u razdoblju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19. Porezni sustavi u europodručju mogu postati poticajniji za rast i prihvatljiviji za okoliš, posebno otklanjanjem poremećaja i smanjivanjem poreznog opterećenja rada, koje je u većini država članica europodručja i dalje visoko. Mjere kojima se odgovara na agresivno porezno planiranje, izbjegavanje plaćanja poreza i utaju poreza mogu učiniti porezne sustave učinkovitijima i pravednijima te istodobno podupirati oporavak i povećanje prihoda. Porezni se okvir zbog globalizacije mora prilagoditi sve digitaliziranijem gospodarstvu. U sklopu Uključivog okvira Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj i skupine G-20 za borbu protiv smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti postignut je dogovor o reformi globalnog oporezivanja kako bi se odgovorilo na porezne izazove koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva i ograničilo štetnu poreznu konkurenciju.

                  (10)

                  Brz i odlučan odgovor politika na nacionalnoj razini i razini Unije, među ostalim putem instrumenta NextGenerationEU, učinkovito je ublažio posljedice krize na kućanstva i poduzeća. Zahvaljujući tom koordiniranom djelovanju razlike su manje od prvotnih prognoza, a dugoročne su štetne posljedice ublažene. Potpora politike, među ostalim u okviru programâ skraćenog radnog vremena i drugih mjera za očuvanje radnih mjesta, pomogla je da poduzeća ostanu aktivna tijekom krize te je ograničila rast stope nezaposlenosti i smanjenje raspoloživog dohotka. Iako u porastu, stope nesolventnosti u 2021. i dalje su bile ograničene unatoč postupnom ukidanju mjera potpore. I na tržištima rada bilježi se postupno poboljšanje; stopa zaposlenosti u drugom tromjesečju 2021. povećala se na 72,1 %, što je blizu najvišoj razini od 72,9 % zabilježenoj prije izbijanja bolesti COVID-19, u četvrtom tromjesečju 2019. Ubrzano uvođenje digitalne tehnologije tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 moglo bi imati pozitivan učinak na produktivnost, ako se održi. Međutim, ta kriza imala je znatne teritorijalne, sektorske i distribucijske posljedice, zbog čega će se morati provesti preraspodjele unutar zemalja i sektora te među njima, uz znatne troškove tranzicije za radnike i poduzeća.

                  (11)

                  Iako je rast stečaja dosad bio ograničen, zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 mnoga su poduzeća imala slabije bilance, što bi moglo ograničiti njihovu sposobnost financiranja projekata ulaganja u kratkom roku i ugroziti njihovu sposobnost otplate. Kako oporavak napreduje, potporu bi trebalo postupno ukinuti i preciznije usmjeriti. Manjom uporabom dužničkih instrumenata ograničile bi se nepredviđene obveze i doprinijelo očuvanju ulagačkih kapaciteta poduzeća. Pri pravodobnom povlačenju mjera potpore politike mora se osigurati podupiranje ulaganja i zapošljavanja te izbjegavanje propadanja održivih poduzeća, a da se pritom ne ometa uredan izlazak neodrživih poduzeća u srednjoročnom razdoblju. U tom je kontekstu ključno poboljšati pristup financiranju za poduzeća, ojačati njihove bilance i povećati kapacitet i učinkovitost okvirâ za nesolventnost. Nacionalni sustavi za nesolventnost znatno se razlikuju na razini europodručja te će biti potrebne mjere za povećanje kapaciteta kako bi se omogućio učinkovit administrativni i pravosudni sustav. Poboljšanjem okvirâ za nesolventnost može se doprinijeti i zdravijim bilancama u bankarskom sektoru, što će imati pozitivan učinak na ponudu kredita. Direktiva (EU) 2019/1023 Europskog parlamenta i Vijeća (6) o restrukturiranju i nesolventnosti, kojom se u državama članicama nastoje uvesti minimalni standardi o preventivnom restrukturiranju i otpustu duga za poduzetnike, treba se prenijeti u nacionalno pravo do 17. srpnja 2022. Nadalje, integracija tržišta kapitala Unije ključna je kako bi se poduzećima osigurali alternativni izvori financiranja kao dopuna bankovnom kreditiranju. Razvitkom unije tržišta kapitala može se poboljšati pristup financiranju za poduzeća europodručja, mobilizirati dugoročna ulaganja u nove i zelene tehnologije i infrastrukturu, promicati vlasnička ulaganja i ukloniti prekogranične prepreke ulaganjima, među ostalim usklađivanjem određenih aspekata materijalnog prava o postupcima u slučaju nesolventnosti.

                  (12)

                  Iako se zaposlenost brzo oporavlja, očekuje se da će neki sektori te određene kategorije radnika i regije dugotrajno biti pod utjecajem krize uzrokovane bolešću COVID-19 i snažnog pritiska za ozelenjivanje gospodarstva i ubrzavanje digitalizacije. Posebno su pogođeni mladi te niskokvalificirane osobe i osobe migrantskog podrijetla. Nova radna mjesta koja se otvaraju mogla bi se razlikovati od onih radnih mjesta koja su izgubljena zbog te krize. Određene skupine, uključujući žene, i dalje nailaze na strukturne izazove u integraciji na tržište rada. Uska grla u lancu opskrbe i porast cijena energije mogli bi usporiti oporavak zaposlenosti u određenim sektorima. Mjere politike kojima se olakšavaju prelasci s jednog radnog mjesta na drugo i reintegracija na tržište rada stoga će biti ključne za potporu prilagodbi i ublažavanje socijalnih učinaka, posebno s obzirom na zelenu i digitalnu tranziciju. Komisija je iznijela Preporuku (EU) 2021/402 (7) o učinkovitoj aktivnoj potpori zapošljavanju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19, u kojoj se države članice poziva da izrade koherentne pakete politika u kojima se kombiniraju mjere usmjerene na nadoknađivanje manjka vještina i pomoć pojedincima da se uspješno nose sa zelenom i digitalnom tranzicijom. Takvi bi se paketi sastojali od triju komponenata, a to su: i. vremenski ograničeni i dobro osmišljeni poticaji za zapošljavanje i prelaske s jednog radnog mjesta na drugo te potpora za poduzetnike, ii. mogućnosti za usavršavanje i prekvalifikaciju povezane s potrebama na tržištu rada te iii. poboljšana potpora službama za zapošljavanje. U međuvremenu je za kohezivnost u europodručju socijalna zaštita i dalje od temeljne važnosti s obzirom na zdravstvenu i gospodarsku krizu te kako bi se osigurala pravedna zelena i digitalna tranzicija. Europski stup socijalnih prava i dalje služi kao orijentir za zapošljavanje, vještine i mjere socijalne politike kojima se potiču uzlazna gospodarska i socijalna konvergencija te bolji radni i životni uvjeti u državama članicama. Akcijskim planom za provedbu europskog stupa socijalnih prava, koji je donesen u ožujku 2021., utvrđena su tri glavna cilja Unije u vezi s i. zapošljavanjem, ii. obrazovanjem odraslih i iii. smanjenjem siromaštva do 2030., kojima će doprinijeti relevantne mjere politike. Čelnici Unije pozdravili su te ciljeve na socijalnom samitu u Portu 8. svibnja 2021. i na sastanku Europskog vijeća 24. i 25. lipnja 2021.

                  (13)

                  Države članice osmislile su ambiciozne planove reformi i ulaganja koji će imati financijsku potporu i potporu politike Mehanizma te je njihova provedba iznimno važna. Kako bi se osigurala brza apsorpcija povezanih sredstava, bit će ključno povećati kvalitetu institucija, posebno jačanjem administrativnih kapaciteta, izbjegavajući pritom udvostručivanje i preklapanje s drugim instrumentima Unije. Države članice mogu poboljšati okvirne uvjete za privatna ulaganja poboljšanjem poslovnog okružja. Za osiguravanje neometanog funkcioniranja jedinstvenog tržišta bit će ključno zaštititi i ojačati otpornost lanca opskrbe na jedinstvenom tržištu otkrivanjem i uklanjanjem nedostataka i uskih grla u opskrbi, uz otvorena tržišta, konvergenciju standarda i veću diversifikaciju, kružnost i učinkovitost resursa. I dalje je relevantna Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2021. o ekonomskoj politici europodručja 2021., u kojoj se poziva na nastavak integracije jedinstvenog tržišta robe i usluga, uključujući digitalno jedinstveno tržište, uklanjanjem nepotrebnih ograničenja, unapređenjem nadzora tržišta i jamčenjem dostatnih administrativnih kapaciteta.

                  (14)

                  Zahvaljujući prethodnim reformama bankarski sektor pokazao je opću otpornost na ozbiljni gospodarski stres. Opsežna potpora politike tijekom najniže točke krize i solidan oporavak u 2021. umanjili su zabrinutost zbog slabijih korporativnih bilanci. Međutim, postoji mogućnost da u bankama europodručja dođe do pogoršanja kvalitete imovine. Kako bi se očuvala stabilnost bankarskog sektora i njegova sposobnost financiranja gospodarskog oporavka, važni su pravodobno praćenje rizikâ, proaktivna suradnja s dužnicima i aktivno upravljanje neprihodonosnim kreditima, kao i veća profitabilnost i čvrst regulatorni okvir.

                  (15)

                  Gospodarska veličina i integracija europodručja te mjere poduzete kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 djelovale su kao stabilizacijski čimbenici na svjetskoj razini tijekom te krize. S obzirom na međupovezanost gospodarstava, države članice europodručja u narednim će godinama trebati provesti dogovorena ulaganja i reforme kako bi iz krize izašle jače te istodobno dalje produbljivati EMU kako bi on postao otporniji na buduće šokove i snažniji na međunarodnoj razini. Kretanja u naprednim tržišnim gospodarstvima i tržišnim gospodarstvima u usponu imaju izravne posljedice na europodručje putem niza kanala, među ostalim u pogledu zdravstvene politike i politike cijepljenja, kretanja monetarne politike, financijskih tokova, globalnih lanaca vrijednosti i trgovine. Ograničenja u globalnim lancima opskrbe koja su se pojavila nakon početka oporavka još su jedan dokaz sve veće globalne gospodarske međupovezanosti. U međuvremenu, suficit tekućeg računa europodručja nastavio se postupno smanjivati te je 2020. dosegnuo razinu blizu onoj na koju su upućivali temeljni pokazatelji. Međutim, predviđa se da će u razdoblju od 2020. do 2023. porasti s 2,6 % na 3,4 %. Jačanjem međunarodne uloge eura, koji je posljednjih godina bio uglavnom stabilan, među ostalim razvojem digitalnog eura, mogla bi se povećati gospodarska i financijska autonomija europodručja i Unije te poboljšati globalna financijska stabilnost.

                  (16)

                  Produbljivanje EMU-a i dalje je ključno. Bankovna unija i unija tržišta kapitala projekti su koji se uzajamno podupiru i čija je svrha promicanje rasta, zaštita financijske stabilnosti i podupiranje istinskog EMU-a. Uklanjanjem preostalih nedostataka dodatno bi se povećala stabilnost i otpornost europodručja, doprinijelo napretku gospodarstava europodručja te ojačala međunarodna uloga eura. Dovršetak bankovne unije, uz pravodobnu ratifikaciju sporazumâ o izmjeni Ugovora o uspostavi Europskog stabilizacijskog mehanizma (8) te Sporazuma o prijenosu i objedinjavanju doprinosa u Jedinstveni sanacijski fond, sastavljenog u Bruxellesu 21. svibnja 2014, kao i dovršetak unije tržišta kapitala, i dalje su od ključne važnosti. Tim dovršetkom će se poduprijeti i zelena i digitalna tranzicija, za koje su potrebna znatna ulaganja. Na sastanku na vrhu država europodručja održanom 25. lipnja 2021. ponovno je naglašena predanost dovršetku bankovne unije, a Euroskupina u uključivom sastavu pozvana je da bez odgode i konsenzusom postigne dogovor o postupnom planu rada s konkretnim rokovima u vezi sa svim neriješenim elementima. Na tom sastanku pozvalo se i na brzu provedbu Akcijskog plana za uniju tržišta kapitala iz 2020., utvrđenog u Komunikaciji Komisije od 24. rujna 2020. naslovljenoj „Unija tržišta kapitala za građane i poduzeća – novi akcijski plan”, u skladu s prioritetima utvrđenima u zaključcima Vijeća od 3. prosinca 2020. o tom akcijskom planu. I dalje je relevantna Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2021. o ekonomskoj politici europodručja 2021., u kojoj se poziva na dovršetak EMU-a i jačanje međunarodne uloge eura,

            PREPORUČUJE da u 2022. i 2023. države članice europodručja pojedinačno, među ostalim provedbom svojih planova za oporavak i otpornost, i zajednički u okviru Euroskupine poduzmu sljedeće:

                  1.

                  nastave upotrebljavati i koordinirati nacionalne fiskalne politike u svim državama članicama kako bi se učinkovito podržao održiv i uključiv oporavak. Zadrže umjereno poticajan smjer fiskalne politike u cijelom europodručju 2022., uzimajući u obzir nacionalne proračune i financijska sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost. Postupno usmjere fiskalne mjere prema ulaganjima kojima se promiče održiv i uključiv oporavak, u skladu sa zelenom i digitalnom tranzicijom, uz posvećivanje posebne pozornosti kvaliteti proračunskih mjera. S obzirom na razinu neizvjesnosti, održe fiskalnu politiku prilagodljivom kako bi se moglo reagirati na razvoj pandemije bolesti COVID-19. Diferenciraju fiskalne politike i pritom uzimaju u obzir snagu oporavka, osiguravaju fiskalnu održivost i potiču ulaganja te istodobno vode računa o potrebi za smanjenjem razlika.

                  2.

                  promiču politike kojima se suzbija agresivno porezno planiranje, utaja poreza i izbjegavanje plaćanja poreza kako bi se osigurala pravednost i učinkovitost poreznih sustava. Rade na ograničavanju štetne porezne konkurencije, među ostalim provedbom globalnog rješenja temeljenog na konsenzusu za svladavanje poreznih izazova koji proizlaze iz digitalizacije i globalizacije gospodarstva. Smanje porezno opterećenje rada i promiču prelazak s oporezivanja rada na oporezivanje koje je manje narušavajuće. Zamijene hitne mjere mjerama za oporavak na tržištima rada osiguravanjem učinkovitih aktivnih politika tržišta rada, kao što su: i. podupiranje prelazaka s jednog radnog mjesta na drugo, posebno u smjeru zelenog i digitalnoga gospodarstva; ii. kombiniranje mjera za rješavanje problema nedostatka vještina, jačanje prekvalifikacije i usavršavanja i pružanje ciljanih poticaja za zapošljavanje; te iii. povećanje kapaciteta javnih službi za zapošljavanje kako bi se uklonile neusklađenosti na tržištu rada. Jačaju uključive i kvalitetne sustave obrazovanja i osposobljavanja. Promiču integraciju mladih, žena i ranjivih skupina na tržište rada, osiguraju primjerene radne uvjete i pristupe rješavanju problema segmentacije tržišta rada, prema potrebi razviju i prilagode sustave socijalne zaštite i ojačaju pristup njima kako bi se odgovorilo na izazove koji proizlaze iz krize uzrokovane bolešću COVID-19 i izazove povezane sa zelenom i digitalnom tranzicijom. Osiguravaju učinkovito sudjelovanje socijalnih partnera u oblikovanju politika, jačaju socijalni dijalog i promiču kolektivno pregovaranje. Osiguraju razmjenu i konvergenciju dobrih praksi na tržištu rada te socijalnih politika kojima se povećava gospodarska i socijalna otpornost.

                  3.

                  prate učinkovitost paketa mjera potpore politike za poduzeća, pružaju ciljaniju potporu solventnosti održivih poduzeća koja su bila izložena stresu tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 te u većoj mjeri koriste instrumente vlasničkog kapitala. Povećaju kapacitet okvirâ za nesolventnost radi učinkovite i pravodobne obrade stečaja i restrukturiranja duga, za maksimalno očuvanje vrijednosti i promicanje učinkovite raspodjele kapitala u realnom gospodarstvu i prekograničnim ulaganjima. Ostvare brz napredak u produbljivanju unije tržišta kapitala, o čemu je Komisija iznijela zakonodavne prijedloge u kojima je naglasak na podupiranju financiranja gospodarstva, poboljšaju mogućnosti ulaganja za poduzeća i pojedince te uklone neopravdane prekogranične prepreke ulaganjima na jedinstvenom tržištu.

                  4.

                  nastave jačati nacionalne institucijske okvire i provoditi reforme za uklanjanje prepreka ulaganjima i preraspodjeli kapitala te osiguraju učinkovitu i pravodobnu upotrebu sredstava Unije. Smanje administrativno opterećenje poduzeća i poboljšaju poslovno okružje. Jačaju učinkovitost i digitalizaciju javne uprave. Poboljšaju upravljanje javnim financijama, među ostalim s pomoću zelenog proračuna i poboljšanjem učinkovitosti okvirâ za upravljanje javnim ulaganjima, i iskoriste revizije rashoda kako bi se poboljšali sastav i kvaliteta javnih financija, a posebno kvaliteta javnih ulaganja i ulaganja u ljude i vještine, te kako bi se javni rashodi bolje usmjerili na potrebe povezane s oporavkom i otpornošću.

                  5.

                  osiguraju makrofinancijsku stabilnost i održavaju kanale kreditiranja gospodarstva, nastave rješavati problem neprihodonosnih kredita, među ostalim praćenjem kvalitete imovine, pravodobnom i proaktivnom suradnjom s dužnicima u poteškoćama, posebno onima koji su održivi, i daljnjim razvojem sekundarnih tržišta neprihodonosnih kredita. Nastave rad na dovršetku bankovne unije s pomoću postupnog plana rada s konkretnim rokovima u vezi sa svim potrebnim neriješenim elementima i s jednakom razinom ambicije, kao i rad na jačanju međunarodne uloge eura. Nastave podupirati istraživačke aktivnosti u vezi s mogućim uvođenjem digitalnog eura.

            U okviru daljnjeg postupanja u vezi s produbljivanjem EMU-a trebalo bi uzeti u obzir pouke stečene iz Unijina sveobuhvatnog odgovora ekonomske politike na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19. Napredak u produbljivanju EMU-a trebalo bi nastojati ostvariti uz puno poštovanje unutarnjeg tržišta Unije te na otvoren i transparentan način prema državama članicama izvan europodručja.

         Sastavljeno u Luksemburgu 5. travnja 2022.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            B. LE MAIRE

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

         (3)  Uredba Vijeća (EU) 2020/2094 od 14. prosinca 2020. o uspostavi Instrumenta Europske unije za oporavak radi potpore oporavku nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (SL L I 433, 22.12.2020., str. 23.).

         (4)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

         (5)  SL C 283, 15.7.2021., str. 1.

         (6)  Direktiva (EU) 2019/1023 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o okvirima za preventivno restrukturiranje, otpustu duga i zabranama te o mjerama za povećanje učinkovitosti postupaka koji se odnose na restrukturiranje, nesolventnost i otpust duga i o izmjeni Direktive (EU) 2017/1132 (Direktiva o restrukturiranju i nesolventnosti) (SL L 172, 26.6.2019., str. 18.).

         (7)  Preporuka Komisije (EU) 2021/402 оd 4. ožujka 2021. o učinkovitoj aktivnoj potpori zapošljavanju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (EASE) (SL L 80, 8.3.2021., str. 1.).

         (8)  Ugovor o uspostavi Europskog stabilizacijskog mehanizma između Kraljevine Belgije, Savezne Republike Njemačke, Republike Estonije, Irske, Helenske Republike, Kraljevine Španjolske, Francuske Republike, Talijanske Republike, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Velikog Vojvodstva Luksemburga, Malte, Kraljevine Nizozemske, Republike Austrije, Portugalske Republike, Republike Slovenije, Slovačke Republike i Republike Finske, potpisan u Bruxellesu 2. veljače 2012.


title: Preporuka Europske središnje banke od 29. ožujka 2022. Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Lietuvos bankas (ESB/2022/15) 2022/C 153/02

text:
               7.4.2022

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 153/7

      PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
      od 29. ožujka 2022.
      Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Lietuvos bankas
      (ESB/2022/15)
      (2022/C 153/02)
      UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 27. stavak 1.,
      budući da:

                  (1)

                  Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije.

                  (2)

                  Mandat sadašnjih vanjskih revizora središnje banke Lietuvos bankas, Ernst & Young Baltic UAB, prestao je nakon revizije za financijsku godinu 2021. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijske godine 2022.

                  (3)

                  Središnja banka Lietuvos bankas izabrala je UAB ROSK Consulting kao svojeg vanjskog revizora za financijske godine od 2022. do 2024.,

            DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
      Preporučuje se da se UAB ROSK Consulting imenuje za vanjskog revizora središnje banke Lietuvos bankas za financijske godine od 2022. do 2024.

         Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 29. ožujka 2022.

               Predsjednica ESB-a

            Christine LAGARDE


title: Preporuka Komisije (EU) 2022/561 оd 6. travnja 2022. o praćenju prisutnosti glikoalkaloida u krumpiru i proizvodima od krumpira

text:
               7.4.2022

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 108/66

      PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2022/561
      оd 6. travnja 2022.
      o praćenju prisutnosti glikoalkaloida u krumpiru i proizvodima od krumpira
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
      budući da:

                  (1)

                  Odbor Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) za kontaminante u prehrambenom lancu (CONTAM) donio je 2020. procjenu rizika od glikoalkaloida u hrani i hrani za životinje, posebno u krumpiru i proizvodima od krumpira (1).

                  (2)

                  Akutni toksični učinci krumpirovih glikoalkaloida (α-solanina i α-kakonina) na ljude uključuju gastrointestinalne simptome kao što su mučnina, povraćanje i proljev. Odbor CONTAM za te je učinke utvrdio najnižu razinu sa zapaženim štetnim učinkom (LOAEL) od 1 mg ukupnih glikoalkaloida iz krumpira po kilogramu tjelesne težine dnevno kao referentnu vrijednost za karakterizaciju rizika nakon akutne izloženosti. Granica izloženosti (MOE) viša od 10 upućuje na to da ne postoji opasnost za zdravlje. Pri granici izloženosti od 10 u obzir se uzimaju ekstrapolacija s LOAEL-a na razinu bez zapaženog štetnog učinka (NOAEL) (faktor 3) i interindividualna varijabilnost u toksikodinamičnosti (faktor 3,2.). S obzirom na to da su procjene akutne izloženosti u određenim scenarijima izloženosti rezultirale granicom izloženosti nižom od 10, to upućuje na postojanje opasnosti za zdravlje.

                  (3)

                  Odbor CONTAM preporučio je da se prikupi više podataka o prisutnosti glikoalkaloida i njihovih aglikona u sortama krumpira koje su dostupne na tržištu, u novim sortama krumpira koje su rezultat uzgojnih eksperimenata te u prerađenim proizvodima od krumpira, uključujući hranu za dojenčad.

                  (4)

                  Prisutnost glikoalkaloida u krumpiru i prerađenim proizvodima od krumpira može se smanjiti dobrim poljoprivrednim praksama, dobrim uvjetima skladištenja i prijevoza te dobrim proizvođačkim praksama. Međutim, kako bi se mogle utvrditi mjere koje treba poduzeti da bi se izbjegla ili smanjila prisutnost glikoalkaloida u krumpiru i prerađenim proizvodima od krumpira, potrebno je prikupiti više informacija o čimbenicima koji uzrokuju relativno visoke razine glikoalkaloida u tim namirnicama. Primjereno je, ako je moguće, posebno u prerađenim proizvodima od krumpira, analizirati i produkte razgradnje β-solanin i γ- solanin te kakonin i aglikon solanidin, s obzirom na to da ti spojevi imaju istu toksičnost kao α-solanin i α-kakonin.

                  (5)

                  Rezultati praćenja glikoalkaloida moraju biti pouzdani i usporedivi. Stoga je primjereno staviti na raspolaganje upute za njihovu ekstrakciju te zahtjeve koji se odnose na njihovu analizu. Budući da je prisutnost glikoalkaloida veća u neoguljenom nego u oguljenom krumpiru, a u manjim je krumpirima veća nego u većima, pri dostavljanju podataka o prisutnosti važno je navesti informacije o tim čimbenicima.

                  (6)

                  Kako bi se mogle izdati smjernice o tome kada bi trebalo ispitati koji čimbenici uzrokuju relativno visoke razine glikoalkaloida, primjereno je utvrditi okvirnu vrijednost za krumpir. Nadalje, primjereno je prikupiti više informacija o učincima obrade na razinu glikoalkaloida.

                  (7)

                  Stoga je primjereno preporučiti praćenje glikoalkaloida u krumpiru i proizvodima od krumpira i utvrđivanje čimbenika koji uzrokuju njihovu visoku razinu te prikupiti više informacija o učincima prerade na razinu glikoalkaloida,

            DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

                  (1)

                  Države članice trebale bi, uz aktivno sudjelovanje subjekata u poslovanju s hranom, pratiti glikoalkaloide α-solanin i α-kakonin u krumpiru i proizvodima od krumpira. Ako je moguće, trebalo bi analizirati i produkte razgradnje β-solanin i γ-solanin te kakonin i aglikon solanidin, posebno u prerađenim proizvodima od krumpira.

                  (2)

                  Kako bi se spriječila enzimska razgradnja α-kakonina, prije svega pri analizi sirovog krumpira (neoguljenog/oguljenog), krumpiru pri miješanju i homogenizaciji a prije ekstrakcije i čišćenja treba dodati otopinu 1 % mravlje kiseline u metanolu u omjeru 1:2 (volumen:masa). Preporučene metode analize su tekućinska kromatografija s ultraljubičastom fotodiodnom detekcijom (LC-UV-DAD) ili tekućinska kromatografija s masenom spektometrijom (LC-MS). Druge metode analize mogu se primijeniti pod uvjetom da postoje dokazi da daju pouzdane rezultate za pojedinačne glikoalkaloide. Granica kvantifikacije (LOQ) za određivanje svakog glikoalkaloida trebala bi po mogućnosti biti oko 1 mg/kg i ne viša od 5 mg/kg.

                  (3)

                  Države članice trebale bi, uz aktivno sudjelovanje subjekata u poslovanju s hranom, provesti istraživanja kako bi se utvrdilo koji čimbenici u krumpiru i prerađenim proizvodima od krumpira uzrokuju razine koje premašuju okvirnu razinu od 100 mg/kg kao zbroj α-solanina i α-kakonina.

                  (4)

                  Države članice i subjekti u poslovanju s hranom trebali bi do 30. lipnja svake godine EFSA-i dostaviti podatke za prethodnu godinu kako bi se podaci objedinili u jednoj bazi podataka u skladu sa zahtjevima iz Smjernica EFSA-e za standardni opis uzorka (SSD) za hranu i hranu za životinje i EFSA-inim dodatnim posebnim zahtjevima za izvješćivanje (2). Za krumpir i prerađene proizvode od krumpira važno je navesti sortu i veličinu krumpira (prosječnu masu krumpira, posebno za neoguljeni krumpir), je li riječ o mladom krumpiru ili skladištenom krumpiru (tj. zrelom i/ili uskladištenom tijekom duljeg razdoblja), mjesto uzorkovanja (proizvođač, veleprodaja, maloprodaja) te je li krumpir bio oguljen ili ne (3).

         Sastavljeno u Bruxellesu 6. travnja 2022.

               Za Komisiju

            Stella KYRIAKIDES

               Članica Komisije

         (1)  Odbor CONTAM EFSA-e (Odbor EFSA-e za kontaminante u prehrambenom lancu), 2020. Scientific Opinion – Risk assessment of glycoalkaloids in feed and food, in particular in potatoes and potato-derived products (Znanstveno mišljenje – Procjena rizika od glikoalkaloida u hrani i hrani za životinje, posebno u krumpiru i proizvodima od krumpira). EFSA Journal 2020;18(8):6222, str. 190 https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6222

         (2)  https://www.efsa.europa.eu/en/call/call-continuous-collection-chemical-contaminants-occurrence-data-0

         (3)  Pri ispitivanju učinka guljenja na sadržaj glikoalkaloida treba upotrebljavati guljač (za krumpir).