title: Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike оd 15. siječnja 2019. o izmjeni Preporuke ESRB/2015/2 o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike (ESRB/2019/1)

text:
               20.3.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 106/1

      PREPORUKA EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE
      оd 15. siječnja 2019.
      o izmjeni Preporuke ESRB/2015/2 o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike
      (ESRB/2019/1)
      (2019/C 106/01)
      OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a posebno njezin članak 3. i članke od 16. do 18.,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (2), a osobito njezin članak 458. stavak 8.,
      uzimajući u obzir Odluku ESRB/2011/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 20. siječnja 2011. o donošenju Poslovnika Europskog odbora za sistemske rizike (3), a osobito njezine članke od 18. do 20.,
      budući da:

                  (1)

                  Radi osiguranja učinkovitih i dosljednih mjera nacionalne makrobonitetne politike, važno je dopuniti obveznu uzajamnost koja se zahtjeva na temelju prava Unije s dobrovoljnom uzajamnosti.

                  (2)

                  Cilj okvira za dobrovoljnu uzajamnost za mjere makrobonitetne politike, koji je utvrđen Preporukom ESRB/2015/2 Europskog odbora za sistemske rizike (4), jest osigurati da se sve mjere makrobonitetne politike, koje se temelje na izloženostima i koje se primjenjuju u jednoj državi članici, uzajamno primjenjuju u drugim državama članicama.

                  (3)

                  U skladu s Preporukom ESRB/2016/4 Europskog odbora za sistemske rizike (5), Preporuka ESRB/2015/2 izmijenjena je kako bi se preporučila jednopostotna stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik koji primjenjuje središnja banka Eesti Pank u skladu s člankom 133. Direktive 2013/36/EU (6) na domaće izloženosti svih kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad u Estoniji.

                  (4)

                  Slijedom toga, u skladu s Preporukom ESRB/2017/4 (7), Preporuka ESRB/2015/2 izmijenjena je kako bi se preporučilo odgovarajućem nadležnom tijelu za primjenu mjera da predloži najviši mogući prag značajnosti za podnošenje zahtjeva za uzajamno postupanje Europskom odboru za sistemske rizike (ESRB), ispod kojeg se izloženost pojedinačnog pružatelja financijskih usluga prema utvrđenom makrobonitetnom riziku u državi u kojoj tijelo za primjenu mjera primjenjuje mjeru makrobonitetne politike može smatrati da nije značajna. ESRB međutim može preporučiti drugačiji prag ako to procijeni potrebnim.

                  (5)

                  U travnju 2018., u skladu s člankom 133. stavkom 10. točkom (b) Direktive 2013/36/EU, Eesti Pank je provjerila zaštitni sloj za sistemski rizik i ponovno odredila stopu zaštitnog sloja od jedan posto za sistemski rizik koja se primjenjuje na sve domaće izloženosti svih kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad u Estoniji.

                  (6)

                  Slijedom zahtjeva središnje banke Eesti Pank upućenog ESRB-u, Opći odbor ESRB-a odlučio je preporučiti najviši mogući prag značajnosti od 250 milijuna eura za izloženosti u Estoniji radi usmjeravanja primjene načela de minimis od strane države članice koja uzajamno primjenjuje mjeru na uzajamnu primjenu jednopostotne stope zaštitnog sloja za sistemski rizik koji je odredila Estonija, čiju je uzajamnu primjenu preporučio ESRB u skladu s Preporukom ESRB/2016/4.

                  (7)

                  Nadalje, od 31. prosinca 2018., na kreditne institucije s odobrenjem za rad u Švedskoj, i koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting-sustavima sukladno članku 458. stavku 2. točki (d) podtočki vi. Uredbe (EU) br. 575/2013, primjenjuje se posebni donji prag od 25 posto specifičan za određenu kreditnu instituciju za ponderirani prosjek pondera rizika koji se primjenjuje na portfelj izloženosti prema stanovništvu u odnosu na dužnike sa sjedištem u Švedskoj, osigurane nekretninama.

                  (8)

                  Postupajući po zahtjevu Finansinspektionen upućenom ESRB-u na temelju članka 458. stavka 8. Uredbe (EU) br. 575/2013 i radi sprječavanja ostvarenja negativnih prekograničnih učinaka u obliku curenja i regulatorne arbitraže koji mogu nastati zbog provedbe mjera makrobonitetne politike koje se primjenjuju u Švedskoj u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013, Opći odbor ESRB-a odlučio je uključiti ovu mjeru na popis mjera makrobonitetne politike za koje se preporučuje uzajamna primjena na temelju Preporuke ESRB/2015/2.

                  (9)

                  Opći odbor je također odlučio preporučiti najviši mogući prag značajnosti od 5 milijardi SEK za izloženosti u odnosu na dužnike sa sjedištem u Švedskoj, osigurane nekretninama radi usmjeravanja moguće primjene načela de minimis od strane države članice koja uzajamno primjenjuju mjeru.

                  (10)

                  Preporuku ESRB/2015/2 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

            DONIO JE OVU PREPORUKU:

         IZMJENE

      Preporuka ESRB/2015/2 mijenja se kako slijedi:

                  1.

                  u odjeljku 1., potpreporuka C(1) zamjenjuje se sljedećim:

                              „1.

                              Odgovarajućim tijelima preporučuje se da uzajamno primjenjuju mjere makrobonitetne politike koje su donijela druga odgovarajuća tijela i čiju je uzajamnu primjenu preporučio ESRB. Preporučuje se da se sljedeće mjere, kao što je dalje opisano u Prilogu, uzajamno primjenjuju:
                              Estonija:

                                          —

                                          jednopostotna stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik koja se primjenjuje u skladu s člankom 133. Direktive 2013/36/EU na domaće izloženosti svih kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad u Estoniji

                                    Finska:

                                          —

                                          donji prag od 15 % za prosječni ponder rizika za stambene kredite osigurane stambenim nekretninama u Finskoj koji se primjenjuje u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 na kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Finskoj i koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting-sustavima za izračun regulatornog kapitala;

                                    Belgija:

                                          —

                                          dodatni ponder rizika za izloženosti prema stanovništvu osigurane stambenim nekretninama koje se nalaze u Belgiji, primjenjivo u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 na kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Belgiji, koje primjenjuju IRB pristup za izračun regulatornog kapitala, a sastoji se od:

                                                      (a)

                                                      paušalnog dodatnog pondera rizika od 5 postotnih bodova; i

                                                      (b)

                                                      proporcionalnog dodatnog pondera rizika koji se sastoji od 33 posto izloženošću ponderiranog prosjeka pondera rizika koji se primjenjuje na portfelj izloženosti prema stanovništvu osiguran stambenim nekretninama koje se nalaze u Belgiji.

                                    Francuska:

                                          —

                                          strože ograničenje velike izloženosti iz članka 395. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013, koje se primjenjuje na izloženosti prema visoko zaduženim velikim nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj na 5 posto priznatog kapitala, što se u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom ii. Uredbe (EU) br. 575/2013 primjenjuje na globalne sistemski važne institucije (GSV institucije) i ostale sistemski važne institucije (OSV institucije) na najvišoj razini konsolidacije njihovog bankarskog bonitetnog parametra.

                                    Švedska:

                                          —

                                          Posebni donji prag od 25 posto specifičan za određenu kreditnu instituciju za izloženošću ponderirani prosjek pondera rizika koji se primjenjuje na portfelj izloženosti prema stanovništvu u odnosu na dužnike sa sjedištem u Švedskoj, osiguran nekretninama u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 za kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Švedskoj, koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting sustavima za izračun regulatornog kapitala.”;

                  2.

                  Prilog se zamjenjuje Prilogom ovoj Preporuci.

         Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 15. siječnja 2019.

            Francesco MAZZAFERRO

               Voditelj Tajništva ESRB-a,

               u ime Općeg odbora ESRB-a

         (1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

         (2)  SL L 176, 27.6.2013., str. 1.

         (3)  SL C 58, 24.2.2011., str. 4.

         (4)  Preporuka ESRB/2015/2 Europskog odbora za sistemske rizike od 15. prosinca 2015. o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike (SL C 97, 12.3.2016., str. 9.).

         (5)  Preporuka ESRB/2016/4 Europskog odbora za sistemske rizike od 24. lipnja 2016. o izmjeni Preporuke ESRB/2015/2 o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike (SL C 290, 10.8.2016., str. 1.).

         (6)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

         (7)  Preporuka ESRB/2017/4 Europskog odbora za sistemske rizike od 20. listopada 2017. o izmjeni Preporuke ESRB/2015/2 o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike (SL C 431, 15.12.2017., str. 1.).

         PRILOG
         Prilog Preporuci ESRB/2015/2 zamjenjuje se sljedećim:

                  „Prilog

                     Estonija

                        jednopostotna stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik koja se primjenjuje u skladu s člankom 133. Direktive 2013/36/EU na domaće izloženosti svih kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad u Estoniji

                  I.   Opis mjere

                              1.

                              Estonska mjera sastoji se od jednopostotne stope zaštitnog sloja za sistemski rizik koja se primjenjuje u skladu s člankom 133. Direktive 2013/36/EU na domaće izloženosti svih kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad u Estoniji.

                        II.   Uzajamna primjena

                              2.

                              Kada su države članice prenijele članak 134. Direktive 2013/36/EU u nacionalno pravo, odgovarajućim tijelima se preporučuje da uzajamno primjene estonsku mjeru za izloženosti institucija koje imaju domaće odobrenje za rad, a nalaze se u Estoniji, u skladu s člankom 134. stavkom 1. Direktive 2013/36/EU. Za potrebe ovog stavka, primjenjuje se rok iz potpreporuke C(3).

                              3.

                              Kada države članice nisu prenijele članak 134. Direktive 2013/36/EU u nacionalno pravo, odgovarajućim tijelima preporučuje se da uzajamno primjene estonsku mjeru za izloženosti institucija koje imaju domaće odobrenje za rad, a nalaze se u Estoniji, u skladu s potpreporukom C(2). Odgovarajućim tijelima se preporučuje da donesu istovjetnu mjeru u roku od šest mjeseci.

                        III.   Prag značajnosti

                              4.

                              Ova se mjera dopunjuje pragom značajnosti specifičnim za određenu instituciju od 250 milijarde eura radi usmjeravanja moguće primjene načela de minimis od strane odgovarajućih tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru.

                              5.

                              U skladu s Odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, odgovarajuća tijela država članica mogu izuzeti pojedine domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad, s IRB pristupom koje nemaju značajne izloženosti prema stanovništvu osigurane stambenim nekretninama u Belgiji koje su ispod praga značajnosti od 2 milijarde eura. Kada primjenjuju prag značajnosti, odgovarajuća tijela trebala bi pratiti značaj izloženosti te im se preporučuje da primjenjuju belgijsku mjeru na prethodno izuzete pojedine domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad kada se povrijedi prag značajnosti od 250 milijarde eura.

                              6.

                              Ako ne postoje kreditne institucije s IRB pristupom koje imaju odobrenje za rad u drugim državama članicama s podružnicama koje se nalaze u Finskoj ili koje izravno pružaju financijske usluge u Finskoj, a koje imaju izloženosti od 1 milijarde eura ili više u odnosu na finsko hipotekarno tržište, odgovarajuća tijela država članica mogu odlučiti da tu mjeru uzajamno ne primjenjuju, kako je utvrđeno u Odjeljku 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2. U ovom slučaju, odgovarajuća tijela trebala bi pratiti značaj izloženosti te im se preporučuje da uzajamno primjenjuju mjeru kada kreditna institucija s IRB pristupom prijeđe prag od 250 milijarde eura.

                              7.

                              U skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, prag značajnosti od 2 milijarde eura je najviša preporučena razina praga. Odgovarajuća tijela koja uspostavljaju uzajamnost mogu stoga, umjesto primjene preporučenog praga odrediti niži prag za svoju državu, prema potrebi, ili uzajamno primijeniti mjeru bez praga značajnosti.”.

                     Finska

                        Posebna najniža razina od 15 % specifična za određenu kreditnu instituciju za prosječni ponder rizika za kredite osigurane stambenim nekretninama u Finskoj koja važi za sve kreditne institucije koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting-sustavima (IRB) (dalje u tekstu „kreditne institucije s IRB pristupom”) u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013.

                  I.   Opis mjere

                              1.

                              Finska mjera, primijenjena u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 sastoji se od donjeg praga od 15 % specifičnog za određenu kreditnu instituciju, za prosječni ponder rizika za kreditne institucije s IRB pristupom, na razini portfelja za stambene kredite osigurane stambenim nekretninama u Finskoj.

                        II.   Uzajamna primjena

                              2.

                              U skladu s člankom 458. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 575/2013, odgovarajućim tijelima država članica preporučuje se da uzajamno primjenjuju finsku mjeru te da ju primijene na portfelje hipotekarnih kredita za stanovništvo osiguranih stambenim nekretninama u Finskoj, koje drže kreditne institucije s IRB pristupom, a koje su odobrile podružnice koje su dobile odobrenje za rad u matičnoj državi i nalaze se u Finskoj. Za potrebe ovog stavka, primjenjuje se rok iz potpreporuke C(3).

                              3.

                              Odgovarajućim tijelima također se preporučuje uzajamna primjena finske mjere te primjena na portfelje hipotekarnih kredita za stanovništvo osiguranih stambenim nekretninama u Finskoj, koje drže kreditne institucije s IRB pristupom, koje su odobrene izravno preko granica od strane kreditnih institucija koje imaju sjedište u njihovim odnosnim državama. Za potrebe ovog stavka, primjenjuje se rok iz potpreporuke C(3).

                              4.

                              U skladu s potpreporukom C(2), odgovarajućim tijelima preporučuje se primijeniti, nakon savjetovanja s ESRB-om, mjeru makrobonitetne politike raspoloživu u njihovom području nadležnosti koja ima učinak koji je istovjetan gore navedenoj mjeri preporučenoj za uzajamnu primjenu, uključujući donošenje nadzornih mjera i nadzornih ovlasti utvrđenih u glavi VII. poglavlju 2. odjeljku IV. Direktive 2013/36/EU. Odgovarajućim tijelima preporučuje se da donesu istovjetnu mjeru u roku od četiri mjeseca.

                        III.   Prag značajnosti

                              5.

                              Ova se mjera dopunjuje pragom značajnosti od 1 milijarde eura izloženosti tržištu hipotekarnih kredita osiguranih stambenim nekretninama u Finskoj radi usmjeravanja moguće primjene načela de minimis od strane država članica koje uzajamno primjenjuju mjeru.

                              6.

                              U skladu s Odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, odgovarajuća tijela država članica mogu izuzeti pojedine kreditne institucije s IRB pristupom čiji portfelji hipotekarnih kredita za stanovništvo osigurani stambenim nekretninama u Finskoj nisu značajni i ispod su praga značajnosti od 1 milijarde eura. U ovom slučaju, odgovarajuća tijela trebala bi pratiti značaj izloženosti te im se preporučuje da uzajamno primjenjuju mjeru kada kreditna institucija s IRB pristupom prijeđe prag od 1 milijarde eura.

                              7.

                              Ako ne postoje kreditne institucije s IRB pristupom koje imaju odobrenje za rad u drugim državama članicama s podružnicama koje se nalaze u Finskoj ili koje izravno pružaju financijske usluge u Finskoj, a koje imaju izloženosti od 1 milijarde eura ili više u odnosu na finsko hipotekarno tržište, odgovarajuća tijela država članica mogu odlučiti da tu mjeru uzajamno ne primjenjuju, kako je utvrđeno u Odjeljku 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2. U ovom slučaju, odgovarajuća tijela trebala bi pratiti značaj izloženosti te im se preporučuje da uzajamno primjenjuju mjeru kada kreditna institucija s IRB pristupom prijeđe prag od 1 milijarde eura.

                     Belgija

                        Dodatni ponder rizika za izloženosti prema stanovništvu osigurane stambenim nekretninama koje se nalaze u Belgiji, određen kreditnim institucijama koje imaju odobrenje za rad u Belgiji koje primjenjuju IRB pristup, koji se primjenjuje u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013. Dodatni ponder rizika sastoji se od dva dijela:

                              (a)

                                    paušalnog dodatnog pondera rizika od 5 postotnih bodova; i

                              (b)

                                    proporcionalnog dodatnog pondera rizika koji se sastoji od 33 posto izloženošću ponderiranog prosjeka pondera rizika koji se primjenjuje na portfelj izloženosti prema stanovništvu osiguran stambenim nekretninama koje se nalaze u Belgiji.

                        I.   Opis mjere

                              1.

                              Belgijska mjera, primijenjena u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 i određena kreditnim institucijama koje imaju odobrenje za rad u Belgiji koje primjenjuju IRB pristup, sastoji se od dodatnog pondera rizika za izloženosti prema stanovništvu osigurane stambenim nekretninama koje se nalaze u Belgiji, koja se sastoji od dva dijela:

                                          (a)

                                          Prvi dio sastoji se od povećanja od 5 postotnih bodova na ponder rizika za izloženosti prema stanovništvu osigurane stambenim nekretninama koje se nalaze u Belgiji, koji je dobiven nakon izračuna drugog dijela dodatnog pondera rizika u skladu s točkom (b).

                                          (b)

                                          Drugi dio sastoji se od povećanja pondera rizika od 33 posto izloženošću ponderiranog prosjeka pondera rizika koji se primjenjuje na portfelj izloženosti prema stanovništvu osiguran stambenim nekretninama koje se nalaze u Belgiji. Izloženošću ponderiran prosjek je prosjek pondera rizika pojedinačnih kredita izračunan u skladu s člankom 154. Uredbe (EU) br. 575/2013, ponderiran odgovarajućom vrijednosti izloženosti.

                        II.   Uzajamna primjena

                              2.

                              U skladu s člankom 458. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 575/2013, odgovarajućim tijelima država članica preporučuje se da uzajamno primjenjuju belgijsku mjeru primjenjujući ju na podružnice koje se nalaze u Belgiji domaćih kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad i koriste IRB pristup u roku određenom u potpreporuci C(3).

                              3.

                              Odgovarajućim tijelima preporučuje se da uzajamno primjenjuju belgijsku mjeru primjenjujući ju na domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad i koje primjenjuju IRB pristup, koje imaju izravnu izloženost prema stanovništvu osiguranu stambenim nekretninama koje se nalaze u Belgiji. U skladu s potpreporukom C(2), odgovarajućim tijelima preporučuje se da primjenjuju istu mjeru kao onu koju nadležno tijelo za primjenu mjera primjenjuje u Belgiji u roku određenom u potpreporuci C(3).

                              4.

                              Ako ista mjera makrobonitetne politike nije raspoloživa u njihovom području nadležnosti, odgovarajućim tijelima preporučuje se primijeniti, nakon savjetovanja s ESRB-om, mjeru makrobonitetne politike raspoloživu u njihovom području nadležnosti koja ima učinak koji je istovjetan gore navedenoj mjeri preporučenoj za uzajamnu primjenu, uključujući donošenje nadzornih mjera i nadzornih ovlasti utvrđenih u glavi VII. poglavlju 2. odjeljku IV. Direktive 2013/36/EU. Odgovarajućim tijelima preporučuje se da donesu istovjetnu mjeru najkasnije četiri mjeseca nakon objave ove Preporuke u Službenom listu Europske Unije.

                        III.   Prag značajnosti

                              5.

                              Ova se mjera dopunjuje pragom značajnosti specifičnim za određenu instituciju od 2 milijarde eura radi usmjeravanja moguće primjene načela de minimis od strane odgovarajućih tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru.

                              6.

                              U skladu s Odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, odgovarajuća tijela država članica mogu izuzeti pojedine domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad, s IRB pristupom koje nemaju značajne izloženosti prema stanovništvu osigurane stambenim nekretninama u Belgiji koje su ispod praga značajnosti od 2 milijarde eura. Kada primjenjuju prag značajnosti, odgovarajuća tijela trebala bi pratiti značaj izloženosti te im se preporučuje da primjenjuju belgijsku mjeru na prethodno izuzete pojedine domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad kada se povrijedi prag značajnosti od 2 milijarde eura.

                              7.

                              Ako nema kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad u dotičnoj državi članici s podružnicama koje se nalaze u Belgiji ili koje imaju izravnu izloženost prema stanovništvu osiguranu stambenim nekretninama u Belgiji, a koje primjenjuju IRB pristup i koje imaju izloženost od 2 milijarde eura ili višu prema belgijskom tržištu stambenih nekretnina, odgovarajuća tijela dotičnih država članica mogu, u skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, odlučiti da uzajamno ne primijene belgijsku mjeru. U ovom slučaju, odgovarajuća tijela trebala bi pratiti značaj izloženosti te im se preporučuje da uzajamno primjenjuju belgijsku mjeru kada kreditna institucija koja primjenjuje IRB pristup prijeđe prag od 2 milijarde eura.

                              8.

                              U skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, prag značajnosti od 2 milijarde eura je najviša preporučena razina praga. Odgovarajuća tijela koja uspostavljaju uzajamnost mogu stoga, umjesto primjene preporučenog praga odrediti niži prag za svoju državu, prema potrebi, ili uzajamno primijeniti mjeru bez praga značajnosti.”.

                     Francuska

                        Strože ograničenje velike izloženosti iz članka 395. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013, koje se primjenjuje na izloženosti prema visoko zaduženim velikim nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj na 5 posto priznatog kapitala, što se u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom ii. Uredbe (EU) br. 575/2013 primjenjuje na globalne sistemski važne institucije (GSV institucije) i ostale sistemski važne institucije (OSV institucije) na najvišoj razini konsolidacije njihovog bankarskog bonitetnog parametra.

                  I.   Opis mjere

                              1.

                              Francuska mjera, primijenjena u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom ii. Uredbe (EU) br. 575/2013 određena GSV institucijama i OSV institucijama na najvišoj razini konsolidacije njihovog bankarskog bonitetnog parametra (ne na potkonsolidiranoj razini), sastoji se od strožeg ograničenja velike izloženosti na 5 posto njihovog priznatog kapitala, primjenjivo na izloženost prema visoko zaduženim velikim nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj.

                              2.

                              Nefinancijsko društvo se definira kao fizička ili pravna osoba privatnog prava koja ima sjedište u Francuskoj i koja, na svojoj razini i na najvišoj razini konsolidacije, pripada sektoru nefinancijskih društava kako je definiran u točki 2.45 Priloga A Uredbe (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

                              3.

                              Mjera se primjenjuje na izloženost prema nefinancijskim društvima koja imaju sjedište u Francuskoj i na izloženost prema grupama povezanih nefinancijskih društava kako slijedi:

                                          (a)

                                          Za nefinancijska društva koja su dio grupe povezanih nefinancijskih društava koje ima sjedište na najvišoj razini konsolidacije u Francuskoj, mjera se primjenjuje na zbroj neto izloženosti prema grupi i svim njezinim povezanim subjektima u smislu točke (39) članka 4. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013;

                                          (b)

                                          Za nefinancijska društva koja su dio grupe povezanih nefinancijskih društava koje ima sjedište na najvišoj razini konsolidacije izvan Francuske, mjera se primjenjuje na zbroj:

                                                      i.

                                                      izloženosti prema onim nefinancijskim društvima koja imaju sjedište u Francuskoj;

                                                      ii.

                                                      izloženosti prema subjektima u Francuskoj ili u inozemstvu preko kojih nefinancijska društva navedena pod točkom i. imaju izravnu ili neizravnu kontrolu u smislu točke (39) članka 4. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013; i

                                                      iii.

                                                      izloženosti prema subjektima u Francuskoj ili u inozemstvu koja ekonomski ovise o nefinancijskim društvima navedenim u točki i. u smislu točke (39) članka 4. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013.

                                    Nefinancijska društva koja nemaju sjedište u Francuskoj i koja nisu društvo kćer, niti su subjekt ekonomski ovisan o nefinancijskom društvu koje ima sjedište u Francuskoj, a niti su pod njegovom izravnom ili neizravnom kontrolom, stoga su izvan područja primjene mjere.
                              U skladu s člankom 395. stavak 1. Uredbe (EU) br. 575/2013, mjera se primjenjuje nakon uzimanja u obzir učinaka tehnika smanjenja kreditnog rizika i iznimaka u skladu s člancima od 399. do 403. Uredbe (EU) br. 575/2013.

                              4.

                              GSV institucija ili OSV institucija mora nefinancijsko društvo koje ima sjedište u Francuskoj smatrati velikim, ako je njegova izvorna izloženost prema nefinancijskom društvu ili prema grupi povezanih nefinancijskih društava u smislu stavka 3., jednaka ili veća od 300 milijuna eura. Vrijednost originalne izloženosti se izračunava u skladu s člancima 389. i 390. Uredbe (EU) br. 575/2013 prije uzimanja u obzir učinaka tehnika smanjenja kreditnog rizika i izuzeća iz članaka 399. do 403. Uredbe (EU) br. 575/2013, o kojima se izvješćuje u skladu s člankom 9. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 680/2014 (2).

                              5.

                              Smatra se da je nefinancijsko društvo visoko zaduženo ako ima omjer financijske poluge veći od 100 posto, a omjer pokrivenosti financijskih troškova je ispod tri, obračunato na najvišoj razini konsolidacije grupe kako slijedi:

                                          (a)

                                          Omjer financijske poluge je omjer između ukupnog duga umanjenog za novac i vlasničke vrijednosne papire; i

                                          (b)

                                          Omjer pokrivenosti financijskih troškova je omjer između, s jedne strane, dodane vrijednosti uvećano za subvencije za poslovanje umanjeno za: i. plaće, ii. poreze i carine na poslovanje, iii. druge neto redovne troškove poslovanja isključujući neto kamate i slične troškove, i iv. amortizaciju i otplatu te, s druge strane, kamata i sličnih troškova.

                                    Omjeri se izračunavaju temeljem računovodstvenih agregata definiranim u skladu s primjenjivim standardima, kako su prikazani u financijskim izvještajima nefinancijskog društva koje je, prema potrebi ovjerio ovlašteni računovođa.

                        II.   Uzajamna primjena

                              6.

                              Odgovarajućim tijelima država članica preporučuje se da uzajamno primjenjuju francusku mjeru primjenjujući ju na GSV institucije i OSV institucije koje imaju domaću dozvolu za rad, na najvišoj razini konsolidacije u okviru područja nadležnosti njihovog bonitetnog parametra.

                              7.

                              Ako ista mjera makrobonitetne politike nije raspoloživa u njihovoj državi, u skladu s potpreporukom C(2), odgovarajućim tijelima se preporučuje da nakon savjetovanja s ESRB-om, primijene mjeru makrobonitetne politike raspoloživu u njihovoj državi koja ima učinak koji je istovjetan gore navedenoj mjeri preporučenoj za uzajamnu primjenu. Odgovarajućim tijelima preporučuje se da donesu istovjetnu mjeru najkasnije četiri mjeseca nakon objave ove Preporuke u Službenom listu Europske Unije.

                        III.   Prag značajnosti

                              8.

                              Ova se mjera dopunjuje pragom značajnosti specifičnim za određenu instituciju od 2 milijarde eura radi usmjeravanja moguće primjene načela de minimis od strane odgovarajućih tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru koja se sastoji od:

                                          (a)

                                          Praga od 2 milijarde EUR za ukupne originalne izloženosti GSV institucija i OSV institucija koje imaju domaću dozvolu za rad, na najvišoj razini konsolidacije u okviru područja nadležnosti bonitetnog parametra, prema francuskom sektoru nefinancijskih društava;

                                          (b)

                                          Praga od 300 milijuna EUR primjenjivog na GSV institucije i OSV institucije koje imaju domaće odobrenje za rad, koje imaju jednak ili prelaze prag naveden pod točkom (a) za:

                                                      i.

                                                      pojedinačnu originalnu izloženost prema nefinancijskom društvu sa sjedištem u Francuskoj;

                                                      ii.

                                                      zbroj originalnih izloženosti prema grupi povezanih nefinancijskih društava, koje na najvišoj razini konsolidacije ima sjedište u Francuskoj, obračunato u skladu sa stavkom 3.(a);

                                                      iii.

                                                      zbroj originalnih izloženosti prema nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj koja su dio grupe povezanih društava sa sjedištem na najvišoj razini konsolidacije izvan Francuske kako se izvještava u obrascima C 28.00 i C 29.00 Priloga VIII. Provedbene uredbe (EU) br. 680/2014;

                                          (c)

                                          Prag od 5 posto priznatog kapitala GSV institucije ili OSV institucije na najvišoj razini konsolidacije, za izloženosti utvrđene pod (b) nakon što je uzet u obzir učinak tehnika smanjenja kreditnog rizika i izuzeća iz članaka 399. do 403. Uredbe (EU) br. 575/2013.

                                    Pragovi navedeni u stavcima (b) i (c) trebaju se primijeniti bez obzira je li odnosni subjekt ili nefinancijsko društvo visoko zaduženo ili nije.
                              Vrijednost originalne izloženosti navedena u stavcima (a) i (b) treba se izračunati u skladu s člancima 389. i 390. Uredbe (EU) br. 575/2013 prije nego što je uzet u obzir učinak tehnika smanjenja kreditnog rizika i izuzeća iz članaka 399. do 403. Uredbe (EU) br. 575/2013 kako se izvještava u skladu s člankom 9. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 680/2014.

                              9.

                              U skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, odgovarajuća tijela država članica mogu izuzeti pojedine GSV institucije ili OSV institucije koje imaju domaću dozvolu za rad, na najvišoj razini konsolidacije njihovog bankarskog bonitetnog parametra, koje ne krše kombinirani prag značajnosti naveden u stavku 8. Prilikom primjene praga značajnosti, odgovarajuća tijela bi trebala pratiti značajnost izloženosti GSV institucija ili OSV institucija koje imaju domaću dozvolu za rad prema francuskom sektoru nefinancijskih društava, kao i koncentraciju izloženosti GSV institucija i OSV institucija koje imaju domaću dozvolu za rad prema velikim nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj, te se preporučuje da, kada je prekršen kombinirani prag značajnosti naveden u stavku 8., primijene francusku mjeru na prethodno izuzete GSV institucije ili OSV institucije koje imaju domaću dozvolu za rad na najvišoj razini konsolidacije svojeg bankarskog bonitetnog parametra. Odgovarajuća tijela se također potiče da drugim sudionicima na tržištu u svojim državama signaliziraju sistemske rizike povezane s povećanom financijskom polugom velikih nefinancijskih društava sa sjedištem u Francuskoj.

                              10.

                              Ako nema GSV institucija ili OSV institucija na najvišoj razini konsolidacije njihovog bankarskog bonitetnog parametra koje imaju odobrenje za rad u dotičnoj državi članici i koje su izložene francuskom sektoru nefinancijskih društava iznad praga značajnosti navedenog u stavku 8., odgovarajuća tijela dotičnih država članica mogu, u skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, odlučiti da uzajamno ne primijene francusku mjeru. U ovom slučaju, odgovarajuća tijela trebala bi pratiti značaj izloženosti GSV institucija i OSV institucija koje imaju domaću dozvolu za rad prema francuskom sektoru nefinancijskih društava kao i koncentraciju izloženosti GSV institucija i OSV institucija koje imaju domaću dozvolu za rad prema velikim nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj, te im se preporučuje da uzajamno primjenjuju francusku mjeru kada GSV institucija ili OSV institucija na najvišoj razini konsolidiranosti svog bankarskog bonitetnog parametra premaši kombinirani prag značajnosti naveden u stavku 8. Odgovarajuća tijela se također potiče da drugim sudionicima na tržištu u svojim državama signaliziraju sistemske rizike povezane s povećanom financijskom polugom velikih nefinancijskih društava sa sjedištem u Francuskoj.

                              11.

                              U skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, kombinirani prag značajnosti naveden u stavku 8. je preporučena maksimalna razina praga. Odgovarajuća tijela koja uspostavljaju uzajamnost mogu stoga, umjesto primjene preporučenog praga odrediti niži prag za svoju državu, prema potrebi, ili uzajamno primijeniti mjeru bez praga značajnosti.

                     Švedska

                        Posebni donji prag od 25 posto specifičan za određenu kreditnu instituciju za izloženošću ponderirani prosjek pondera rizika koji se primjenjuje na portfelj izloženosti prema stanovništvu u odnosu na dužnike sa sjedištem u Švedskoj, osiguran nekretninama u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 za kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Švedskoj, koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting sustavima za izračun regulatornog kapitala.

                  I.   Opis mjere

                              1.

                              Švedska mjera, primijenjena u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d), podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 određena kreditnim institucijama koje imaju odobrenje za rad u Švedskoj koje primjenjuju IRB pristup, sastoji se od posebnog donjeg praga od 25 posto specifičnog za određenu kreditnu instituciju za izloženošću ponderirani prosjek pondera rizika koji se primjenjuje na portfelj izloženosti prema stanovništvu u odnosu na dužnike sa sjedištem u Švedskoj, osigurane nekretninama.

                              2.

                              Izloženošću ponderiran prosjek je prosjek pondera rizika pojedinačnih izloženosti izračunan u skladu s člankom 154. Uredbe (EU) br. 575/2013, ponderiran odgovarajućom vrijednosti izloženosti.

                        II.   Uzajamna primjena

                              3.

                              U skladu s člankom 458. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 575/2013, odgovarajućim tijelima država članica preporučuje se da uzajamno primjenjuju švedsku mjeru primjenjujući ju na podružnice koje se nalaze u Švedskoj domaćih kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad i koriste IRB pristup u roku određenom u potpreporuci C(3).

                              4.

                              Odgovarajućim tijelima se preporučuje se da uzajamno primjene švedsku mjeru primjenjujući ju na domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad i koje primjenjuju IRB pristup, koje imaju izravnu izloženost prema stanovništvu u odnosu na dužnike sa sjedištem u Švedskoj, osigurane nekretninama. U skladu s potpreporukom C(2), odgovarajućim tijelima se preporučuje da primjenjuju istu mjeru kao onu koju nadležno tijelo za primjenu mjera primjenjuje u Švedskoj u roku određenom u potpreporuci C(3).

                              5.

                              Ako ista mjera makrobonitetne politike nije raspoloživa u njihovoj državi, odgovarajućim tijelima se preporučuje da nakon savjetovanja s ESRB-om, primijene mjeru makrobonitetne politike raspoloživu u njihovoj državi koja ima učinak koji je istovjetan gore navedenoj mjeri preporučenoj za uzajamnu primjenu. Odgovarajućim tijelima se preporučuje da donesu istovjetnu mjeru najkasnije četiri mjeseca nakon objave ove Preporuke u Službenom listu Europske Unije.

                        III.   Prag značajnosti

                              6.

                              Ova se mjera dopunjuje pragom značajnosti specifičnim za određenu instituciju od 5 milijardi SEK radi usmjeravanja moguće primjene načela de minimis od strane odgovarajućih tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru.

                              7.

                              U skladu s Odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, odgovarajuća tijela država članica mogu izuzeti pojedine domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad, s IRB pristupom koje nemaju značajne izloženosti prema stanovništvu u odnosu na dužnike sa sjedištem u Švedskoj osigurane nekretninama koje su ispod praga značajnosti od 5 milijardi SEK. Kada primjenjuju prag značajnosti, odgovarajuća tijela bi trebala pratiti značaj izloženosti te im se preporučuje da primjenjuju švedsku mjeru na prethodno izuzete pojedine domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad kada se povrijedi prag značajnosti od 5 milijardi SEK.

                              8.

                              Ako nema kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad u dotičnoj državi članici s podružnicama koje se nalaze u Švedskoj ili koje imaju izravne izloženosti prema stanovništvu u odnosu na dužnike sa sjedištem u Švedskoj osigurane nekretninama, a koje primjenjuju IRB pristup i koje imaju izloženosti prema stanovništvu od 5 milijardi SEK ili više prema dužnicima sa sjedištem u Švedskoj osigurane nekretninama, odgovarajuća tijela dotičnih država članica mogu, u skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, odlučiti da uzajamno ne primijene švedsku mjeru. U ovom slučaju, odgovarajuća tijela bi trebala pratiti značaj izloženosti te im se preporučuje da uzajamno primjenjuju švedsku mjeru kada kreditna institucija koja primjenjuje IRB pristup prijeđe prag od 5 milijardi SEK.

                              9.

                              U skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, prag značajnosti od 5 milijardi SEK je najviša preporučena razina praga. Odgovarajuća tijela koja uspostavljaju uzajamnost mogu stoga, prema potrebi, umjesto primjene preporučenog praga odrediti niži prag za svoju državu ili uzajamno primijeniti mjeru bez praga značajnosti.

            ”.

            (1)  Uredba (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (SL L 174, 26.6.2013., str. 1.).

            (2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 680/2014 od 16. travnja 2014. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda o nadzornom izvješćivanju institucija u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 191, 28.6.2014., str. 1).


title: Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2018. o Nacionalnom programu reformi Litve za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Litve za 2018.

text:
               10.9.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 320/64

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 13. srpnja 2018.
      o Nacionalnom programu reformi Litve za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Litve za 2018.
      (2018/C 320/14)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) također donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Litva nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za Preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 22. ožujka 2018. Vijeće je 14. svibnja 2018. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (3) („Preporuka za europodručje”).

                  (2)

                  Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Litva bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, kako je navedena u preporukama u nastavku, a posebno u preporuci 1.

                  (3)

                  Izvješće za Litvu za 2018. objavljeno je 7. ožujka 2018. U njemu je ocijenjen napredak Litve u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017. (4), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Litve u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

                  (4)

                  Litva je 26. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018., a 30. travnja 2018. svoj Program stabilnosti za 2018. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (5)

                  Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita svoj sporazum o partnerstvu i relevantne programe i predloži izmjene u vezi s njima. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (6)

                  Litva je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2018. planira u razdoblju od 2018. do 2020. održati ukupni suficit na razini od 0,6 % BDP-a, a zatim predviđa njegovo smanjenje na 0,3 % BDP-a u 2021. Tijekom programskog razdoblja planira se ispunjavanje srednjoročnog proračunskog cilja, odnosno deficita od 1 % BDP-a u strukturnom smislu. Litvi je 2016. i 2017. ujedno dopušteno privremeno odstupanje povezano s provedbom sistemske mirovinske reforme i strukturnih reformi. Ta odstupanja odobrena su za razdoblje od dodatne tri godine. Prema Programu stabilnosti za 2018. očekuje se smanjenje udjela duga opće države u BDP-u s 39,7 % BDP-a u 2017. na 35,3 % BDP-a u 2021. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je. Istodobno nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za ostvarenje planiranog ciljnog suficita od 2019. nadalje.

                  (7)

                  Vijeće je 11. srpnja 2017. preporučilo Litvi da za 2017. i dalje bude usklađena sa svojim srednjoročnim proračunskim ciljem u 2018., uzimajući u obzir mogućnost odstupanja koja se odnosi na provedbu sistemske mirovinske reforme i strukturnih reformi, za što je bilo odobreno privremeno odstupanje. To je u skladu s najvećom stopom nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (6) od 6,4 % u 2018., što odgovara dopuštenom pogoršanju strukturnog salda od 0,6 % BDP-a. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2018. predviđeno je da će strukturni deficit Litve iznositi 0,7 % BDP-a u 2018. i 0,6 % BDP-a u 2019. Stoga se predviđa da će se strukturni saldo zadržati iznad srednjoročnog proračunskog cilja u obje godine. Općenito, Vijeće smatra da se očekuje da će Litva u 2018. i 2019. biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (8)

                  Prihodi od poreza za zaštitu okoliša i periodičnog poreza na nekretnine i dalje su ispod prosjeka Unije. Litva je pokrenula reformu svojeg sustava poreza na nekretnine, kojom se u sustav uvodi element progresivnosti, i ukinula oslobođenja od trošarina na ugljen i koks za grijanje. Međutim, preostaje prostora za proširenje porezne osnovice na izvore koji manje narušavaju rast. Iako je Litva posljednjih godina ostvarila napredak u ubiranju poreza, njezin jaz PDV-a i dalje je među najvišima u Uniji. Litva poduzima daljnje mjere za suzbijanje utaje poreza i poboljšanje porezne discipline, a prvi rezultati nedavno provedenih mjera pozitivni su. Daljnjim povećanjem porezne discipline povećali bi se proračunski prihodi i pravednost poreznog sustava.

                  (9)

                  Očekuje se da će udio javnih rashoda za mirovine u BDP-u nakon uvođenja novog mehanizma indeksacije mirovina u 2018., kojim se mirovine povezuju s rastom rashoda za plaće, ostati nepromijenjen do 2040. Time bi se zajamčila fiskalna održivost litavskog mirovinskog sustava. Međutim, to je uglavnom posljedica smanjenja udjela naknada jer se zbog sve bržeg smanjenja radno sposobnog stanovništva predviđa da će se ukupni iznos rashoda za plaće povećavati sporije od plaća. Ta činjenica izaziva zabrinutost kada je riječ o primjernosti mirovina, koje su već među najnižima u Uniji, a nejasno je i kako će ta se ta reforma odraziti u praksi s obzirom na to da je vlada u slučaju pada stope zamjene zakonski obvezna predložiti mjere. Kada bi stopa zamjene ostala nepromijenjena, ukupni udio rashoda za mirovine u BDP-u do kraja 2040-ih povećao bi se za gotovo 45 %, što bi dodatno opteretilo javne financije. Zato je bitno razjasniti pravne nejasnoće u području zakonodavstva o mirovinama, osigurati dugoročnu fiskalnu održivost mirovinskog sustava i istodobno riješiti problem primjerenosti mirovina.

                  (10)

                  Zbog snažnog gospodarskog rasta, negativnih demografskih kretanja i iseljavanja zaoštrava se stanje na tržištu rada i već se sada na njemu bilježi nedostatak vještina. Za rješenje tog stanja potreban je sustav obrazovanja i osposobljavanja koji je sposoban svima osigurati relevantne vještine. Iako su reforme pokrenute prošle godine korak u pravom smjeru, važno je da ih Litva i provede kako bi poboljšala rezultate svojeg sustava obrazovanja i osposobljavanja. Zahvaljujući pravilima o financiranju i akreditaciji u području visokoškolskog obrazovanja broj visokoobrazovanih osoba raste u Litvi, ali ta pravila istodobno izazivaju zabrinutost kada je riječ o kvaliteti, rascjepkanosti i relevantnosti visokoškolskog obrazovanja za tržište rada. Konsolidacijom sveučilišta, koja je u tijeku, trebalo bi se doprinijeti rješavanju postojećih problema ako se na nju nadovežu promjene pravila o akreditaciji i financiranju. Osim toga, stalni demografski pritisci utjecali su na učinkovitost obrazovnog sustava te je potrebno što prije osigurati ravnopravan pristup kvalitetnom i uključivom obrazovanju. Za poboljšanje ispodprosječnih rezultata litavskih učenika u osnovnim vještinama potrebne su reforme početnog osposobljavanja nastavnika, njihova razvoja karijere i radnih uvjeta, a na njih se trebaju nadovezati druge reforme usmjerene na kvalitetu.

                  (11)

                  Niska razina sudjelovanja odraslih u obrazovanju u Litvi upućuje na to da obrazovanje odraslih i dalje nije dovoljno razvijeno, što znači da gospodarstvu nisu na raspolaganju prednosti unapređivanja vještina, inovacija i bolje integracije skupina u nepovoljnom položaju na tržište rada (primjerice starije, nezaposlene ili neaktivne odrasle osobe). Unatoč ulaganju u infrastrukturu sadržaj kurikuluma strukovnog obrazovanja i osposobljavanja često je zastario, a usklađivanje s potrebama lokalnih i regionalnih tržišta rada moglo bi se unaprijediti. Učenje kroz rad još je u početnoj fazi i moglo bi se proširiti. Mjere aktivne politike tržišta rada sadrže širu ponudu osposobljavanja, no ta se ponuda može dodatno poboljšati. Nedavnim reformama i mjerama u tom području zasad nisu postignuti veći rezultati. U širem kontekstu važno je jačanje kapaciteta socijalnih partnera radi poticanja njihova angažmana.

                  (12)

                  I dalje postoje problemi povezani s ishodima u pogledu zdravstvene zaštite, što ima negativan učinak na produktivnost, konkurentnost gospodarstva i kvalitetu života. Pružanje usluga zdravstvene skrbi i dalje je previše usredotočeno na bolnice, što znači da još ima prostora za daljnje jačanje primarne skrbi. Za učinkovitiju zdravstvenu skrb ključna je dodatna racionalizacija sredstava zajedno s mjerama poboljšanja kvalitete bolničke i primarne skrbi. Politikama prevencije bolesti i promicanja zdravlja trebalo bi snažnije i brže suzbijati rizična ponašanja. Međutim, opseg takvih politika i dalje je malen, međusektorska je suradnja nedovoljno razvijena, a odgovornost za rezultate na općinskoj razini nije dovoljno izražena. Snažno oslanjanje na izravna plaćanja, niska razina izdataka za zdravstvo i neučinkovita raspodjela resursa ograničavaju učinkovitost sustava zdravstvene skrbi.

                  (13)

                  Velik udio osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti i velika dohodovna nejednakost i dalje su glavni izazovi s kojima se suočava Litva i koji su prepreka njezinom gospodarskom rastu. Osim toga, ti problemi ugrožavaju socijalnu koheziju i mogli bi potaknuti iseljavanje. Unatoč kontinuiranom gospodarskom rastu starije osobe, osobe s invaliditetom, djeca, jednoroditeljska kućanstva i nezaposlene osobe suočavaju se s najvećim rizikom od siromaštva i socijalne isključenosti. Korektivna sposobnost litavskog poreznog sustava i sustava naknada među najnižima je u Uniji. Iako je poduzela neke važne početne korake za borbu protiv siromaštva i dohodovne nejednakosti, zemlja je još daleko od prosjeka Unije u tim područjima. Relativno visok porezni klin na rad za osobe s niskim dohotkom može smanjiti poticaj za rad i povećati rizik od siromaštva i nejednakosti. Siromaštvo i neravnopravnost mogli bi se ublažiti poticanjem sudjelovanja na tržištu rada, osobito među osobama iz ranjivih skupina i osobama s niskim dohotkom, i povećanjem korektivne sposobnosti poreznog sustava i sustava naknada te boljim ubiranjem poreza. Takvim mjerama mogla bi se povećati i socijalna pravednost.

                  (14)

                  Nakon razdoblja niskih stopa rasta od 2012. produktivnost se 2017. snažno povećala, čime je ublažen pritisak na troškovnu konkurentnost. Međutim, za to poboljšanje u velikoj je mjeri zaslužan privatni sektor. Postignut je samo ograničen napredak u poboljšanju učinkovitosti javnih ulaganja. Konkretno, učinkovitost javnih rashoda za istraživanje i razvoj i suradnju poslovnog i znanstvenog sektora i dalje je slaba. Nadalje, javna ulaganja u istraživanje i razvoj 2016. znatno su se smanjila. Rascjepkana koordinacija i upravljanje u području politike istraživanja i inovacija uzrokuju neučinkovitost i sprečavaju poduzeća da u potpunosti iskoriste prednosti različitih programa potpore. Daljnji napredak tekuće reforme organizacije i financiranja javnog sektora istraživanja trebao bi doprinijeti boljoj upotrebi dostupnih resursa.

                  (15)

                  Donošenjem zakonodavstva o lobiranju i zaštiti zviždača u javnom i privatnom sektoru Litva je ojačala okvir za sprečavanje korupcije. Međutim, provedba zakonodavstva i dalje je izazov. Unatoč pohvalnim rezultatima vladina programa „čistih ruku”, korupcija u sektoru zdravstvene skrbi i dalje izaziva zabrinutost.

                  (16)

                  Komisija je u okviru europskog semestra za 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Litve i objavila je u Izvješću za Litvu za 2018. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2018., Nacionalni program reformi za 2018. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Litvi prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Litvi, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja u Uniji na način da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (17)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2018. i prema njegovu mišljenju (7) očekuje se da će Litva poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

            PREPORUČUJE da Litva u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Poboljšati poreznu disciplinu i proširiti poreznu osnovicu na izvore koji manje narušavaju rast. Osigurati dugoročnu održivost mirovinskog sustava i riješiti problem primjerenosti mirovina.

                  2.

                  Poboljšati kvalitetu, učinkovitosti i relevantnost obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada, uključujući obrazovanje odraslih. Poboljšati rezultate sustava zdravstvene skrbi daljnjim prelaskom s bolničke na izvanbolničku skrb, jačanjem mjera za prevenciju bolesti, uključujući na lokalnoj razini, te povećanjem kvalitete i cjenovne pristupačnosti skrbi. Poboljšati strukturu poreznog sustava i sustava naknada radi smanjenja siromaštva i dohodovne nejednakosti.

                  3.

                  Poticati rast produktivnosti tako što će se poboljšati učinkovitost javnih ulaganja, osigurati učinkovitost državne koordinacije politike istraživanja i inovacija i ukloniti nedostaci i neučinkovitosti u javnim mjerama za potporu suradnje znanosti i poduzeća.

         Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2018.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            H. LÖGER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

         (3)  SL C 179, 25.5.2018., str. 1.

         (4)  SL C 261, 9.8.2017., str. 1.

         (5)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (6)  Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti pokriveni prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuje se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

         (7)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2018. o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Luksemburga za 2018.

text:
               10.9.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 320/68

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 13. srpnja 2018.
      o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Luksemburga za 2018.
      (2018/C 320/15)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) također donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Luksemburg nije utvrđen kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za Preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 22. ožujka 2018. Vijeće je 14. svibnja 2018. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (3) („Preporuka za europodručje”).

                  (2)

                  Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Luksemburg bi trebao osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, koja je navedena u preporukama 1. i 2. u nastavku.

                  (3)

                  Izvješće za Luksemburg za 2018. objavljeno je 7. ožujka 2018. U njemu je ocijenjen napredak Luksemburga u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017. (4), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Luksemburga u ostvarenju njegovih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

                  (4)

                  Luksemburg je 30. travnja 2018. dostavio svoj Nacionalni program reformi za 2018. i svoj Program stabilnosti za 2018. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (5)

                  Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita svoj sporazum o partnerstvu i relevantne programe i predloži izmjene u vezi s njima. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (6)

                  Luksemburg je trenutačno obuhvaćen preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2018. planira smanjenje ukupnog suficita s 1,5 % BDP-a u 2017. na 1,1 % BDP-a u 2018., nakon čega bi se on stabilno povećavao kako bi dosegao razinu od 2,4 % BDP-a u 2022. Tijekom programskog razdoblja i dalje će se ostvarivati srednjoročni proračunski cilj, odnosno strukturni deficit od 0,5 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2018. predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u ostati znatno ispod referentne vrijednosti od 60 % BDP-a utvrđene Ugovorom. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan je za razdoblje do 2020., a nakon toga uvjerljiv. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2018. predviđa se da će strukturni saldo bilježiti suficit od 0,8 % BDP-a u 2018. i 0,3 % BDP-a u 2019., što je, posebice za 2019., niže od predviđene razine iz Programa stabilnosti za 2018., ali je i dalje iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Općenito, Vijeće smatra da bi Luksemburg trebao 2018. i 2019. ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (7)

                  Luksemburško gospodarstvo nastavlja snažno rasti i od globalne recesije iz 2009. bilježi bolje rezultate od prosjeka europodručja. Financijski sektor ostaje glavnim pokretačem gospodarskog rasta te je i dalje stabilan i profitabilan. To se odražava u znatnim suficitima salda računa usluga i ukupnog salda tekućeg računa. Relativni doprinos vanjskog sektora realnom rastu BDP-a u razdoblju od 2013. do 2016. u prosjeku je iznosio 61 % unatoč redovito negativnoj trgovinskoj bilanci. Luksemburg je neto vjerovnik ostatku svijeta i na kraju 2016. njegove bruto vanjska imovina i obveze dosegnuli su 10,5 bilijuna EUR. Nacionalna tijela dodatno su provela makrobonitetne mjere i mjere nadzora te se dotični financijski posrednici prilagođavaju promjenama okvira politike na nacionalnoj razini i na razini Unije.

                  (8)

                  Kako je navedeno u Preporuci za europodručje, sprečavanje strategija agresivnog poreznog planiranja ključno je za sprečavanje narušavanja tržišnog natjecanja među poduzećima, pravedno postupanje prema poreznim obveznicima te zaštitu javnih financija. Budući da strategije agresivnog planiranja poreznih obveznika mogu dovesti do prelijevanja među državama članicama, potrebno je usklađeno djelovanje nacionalnih politika kao dopuna zakonodavstvu Unije. Unatoč veličini financijskog sektora visoka razina plaćanja dividendi, kamata i naknada za licenciju kao postotka BDP-a upućuje na to da se poduzeća koriste poreznim pravilima zemlje kako bi provodila agresivno porezno planiranje. Većinu izravnih stranih ulaganja drže „subjekti posebne namjene”. Zbog nepostojanja poreza po odbitku na „izlazna” plaćanja (tj. plaćanja rezidenata Unije rezidentima trećih zemalja) kamata i naknada za licenciju te zbog izuzeća od poreza po odbitku na plaćanja dividendi u određenim okolnostima, može se dogoditi da ta plaćanja uopće ne budu oporezovana ako ne podliježu porezu u državi primatelja plaćanja.. Komisija prima na znanje pozitivne korake koje je poduzeo Luksemburg (primjerice, donošenje povlaštenog poreznog sustava za patente usklađenog s međunarodnim pravilima). Na temelju nedavnih razmjena informacija s luksemburškim tijelima Komisija će nastaviti konstruktivan dijalog u svrhu borbe protiv strategija agresivnog planiranja poreznih obveznika.

                  (9)

                  Luksemburška tijela već nekoliko desetljeća aktivno nastoje diversificirati gospodarstvo razvojem odabranih sektora, uključujući industriju informacijskih i komunikacijskih tehnologija i svemirski sektor. S obzirom na visoku razinu troškova rada u zemlji, djelatnosti s višom dodanom vrijednosti otvaraju prilike za poticanje alternativnih izvora rasta. Stoga uspješna diversifikacija luksemburškoga gospodarstva uvelike ovisi o sektorima koji su manje osjetljivi na razine troškova rada. Ti se sektori uglavnom temelje na istraživanju i inovacijama, koje obilježava izrazita usmjerenost na tehnologiju i znanje. Ta je strategija nedavno ojačana. Kako bi se razvili navedeni prioritetni sektori, provode se, uz ostale mjere, veliki projekti javnih ulaganja, među ostalima u istraživanje i razvoj, te regulira tržište. U razdoblju od 2000. do 2016. Luksemburg je upeterostručio rashode javnog sektora za istraživanje i razvoj te su oni dosegnuli 0,60 % BDP-a. Ta su ulaganja Luksemburgu omogućila brz razvoj uspješnog javnog sustava za istraživanja. Međutim, dok su javna ulaganja u istraživanje i razvoj iznad prosjeka europodručja, privatna ulaganja u istraživanje i razvoj i rezultati u području inovacija, prema Europskoj ljestvici uspjeha u inoviranju, i dalje su u opadanju. Niži intenzitet istraživanja i razvoja u poslovnom sektoru u međunarodnim okvirima može se djelomično objasniti strukturom luksemburškoga gospodarstva jer sektori koji su zaslužni za veliku većinu luksemburškog BDP-a, tj. usluge i posebno financijski sektor, tradicionalno manje ulažu u istraživanje i razvoj. Ipak je taj trend izraženiji u Luksemburgu u usporedbi s prosjekom Unije te se intenzitet istraživanja i razvoja u poslovnom sektoru smanjio s 1,5 % BDP-a u 2000. na 0,64 % BDP-a u 2016. Trend smanjenja privatnih ulaganja upućuje na preostale prepreke u tom području. To istodobno ukazuje i na nedostatak učinka poluge javnih napora usmjerenih u istraživanje i razvoj na ulaganja poduzeća. Stoga se izgradnja istraživačkih kapaciteta javnog sektora treba bolje integrirati u sveobuhvatan pristup inovacijskom ekosustavu. U 2017. donesen je novi zakon za produljenje programa potpore za istraživanje, razvoj i inovacije, čime je proširen opseg raspoloživih državnih potpora.

                  (10)

                  Očekuje se da Luksemburg neće ostvariti svoj cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova za 2020. Onečišćenje zraka i prometna preopterećenost u najprometnijim satima veliki su problemi za zemlju i pogoršavaju problem koncentracija dušikova dioksida i emisija stakleničkih plinova. Više od polovine količine stakleničkih plinova 2015. emitirao je sektor prometa. Niski porezi na gorivo, velik broj službenih automobila i visoke cijene stambenih nekretnina neki su od glavnih čimbenika koji doprinose visokim razinama uporabe automobila i povećanom broju prekograničnih radnika. Porezne stope na gorivo među najnižima su u Uniji i potiču veću potrošnju goriva, uključujući prekograničnu prodaju. Ipak, nedavnim je mjerama potaknut razvoj održivije mobilnosti, posebno poreznom reformom iz 2016., ali i znatnim ulaganjima u javni prijevoz. Najhitniji je izazov dovršetak i unapređenje željezničke infrastrukture.

                  (11)

                  Luksemburg i dalje nastoji smanjiti regulatorna ograničenja u sektoru poslovnih usluga. Nedavne su mjere bile posebno usmjerene na profesije arhitekata i inženjera i najavljene su nove reforme za dodatno smanjenje ograničenja u tim dvjema profesijama. Osim toga, takozvanim skupnim zakonom donesenim u ožujku 2017. uvedene su mjere za administrativno pojednostavnjenje (tj. mjere kojima se omogućuje horizontalno ispitivanje administrativnih postupaka). Međutim, i dalje su prisutne regulatorne prepreke u sektoru poslovnih usluga. Jedan od izvora ograničenja moglo bi biti nepostojanje posebnog postupka procjene ekvivalentnosti zahtjeva za osiguranje od profesionalne odgovornosti kojim bi se dopustilo ekvivalentno osiguranje od strane pružatelja usluga iz drugih država članica. Odvjetnička profesija posebno je pogođena propisima koji su izrazito restriktivni u odnosu na prosjek Unije. Širok opseg rezerviranih djelatnosti utječe na pružanje usluga pravnog savjetovanja od strane odvjetnika ili drugih pružatelja usluga, posebno u slučaju internetskih usluga. Druga ograničenja odnose se na zahtjeve u pogledu pravnog oblika i dioničarstva, pravila o nespojivosti i multidisciplinarna ograničenja.

                  (12)

                  I dalje je prisutna zabrinutost u pogledu dugoročne održivosti javnih financija s obzirom na predviđeno povećanje troškova povezanih sa starenjem stanovništva. U Luksemburgu se do 2070. predviđa veliko povećanje udjela uzdržavanog starijeg stanovništva te će, prema predviđanjima Generalnog inspektorata za socijalnu sigurnost iz 2016., operativni saldo mirovinskog sustava najkasnije od 2023. bilježiti deficit. Ipak, zahvaljujući prošlom i postojećem suficitu mirovinskog sustava akumulirale su se rezerve kojima bi se mogla očuvati njegova održivost za dodatnih 20 godina. Prema Izvješću o starenju stanovništva iz 2018. očekuje se da će se u razdoblju od 2016. do 2070. troškovi povezani sa starenjem stanovništva povećati za 13 postotnih bodova BDP-a, čime će premašiti pragovi održivosti, a ti su troškovi osobito uzrokovani isplatama mirovina (8,9 postotnih bodova BDP-a). Udio rashoda za dugotrajnu skrb u BDP-u jedan je od najvećih među državama članicama. Unatoč reformi donesenoj 2017. predviđa se da će se do 2070. takvi rashodi povećati za 3 postotna boda u odnosu na sadašnju razinu.

                  (13)

                  Stopa zaposlenosti starijih osoba i dalje je posebno niska i potrebno je poduzeti dodatne mjere za povećanje njihove zapošljivosti i mogućnosti koje im nudi tržište rada. To je važno i za osiguravanje dugoročne održivosti javnih financija. I dalje su rašireni programi prijevremenog umirovljenja kojima se radnike potiče na prijevremeno napuštanje zaposlenja te stoga na prijevremene starosne mirovine otpada 59,2 % novih odobrenih mirovina. U prosincu 2017. donesen je zakon o ukidanju jednog sustava prijevremenog umirovljenja, ali neizvjestan je njegov neto učinak na prosječnu stvarnu dob za umirovljenje i na rashode jer se tim zakonom ublažavaju uvjeti za druge sustave prijevremenog umirovljenja. Takav slab ishod na tržištu rada može se djelomično pripisati financijskim mjerama koje imaju učinak odvraćanja od zaposlenja i koje su poprilično izražene za navedenu skupinu. Poticanje zapošljavanja starijih radnika zahtijeva sveobuhvatnu strategiju koja bi uključivala mjere kojima bi se radnicima pomoglo da dulje ostanu u aktivnom radnom odnosu. „Starosni pakt”, nacrt zakona podnesen Parlamentu u travnju 2014. kojim se želi potaknuti poduzeća s više od 150 zaposlenika da zapošljavaju i zadrže starije radnike putem mjera upravljanja starenjem, još nije donesen. Kad je riječ o obrazovanju, Luksemburg mora riješiti problem snažnog utjecaja socioekonomskog porijekla studenata na ishode u pogledu njihova obrazovanja. To je važno i kako bi se odgovorilo na snažnu potražnju za visokospecijaliziranim vještinama.

                  (14)

                  Cijene nekretnina i dalje rastu. To bi moglo ugroziti sposobnost Luksemburga da privuče i zadrži kvalificiranu radnu snagu, čiji velik dio čine strani državljani. Pritisci na cijene stambenih nekretnina posljedica su temeljne neusklađenosti ponude i potražnje. Na strani ponude, čini se da nedovoljna dostupnost zemljišta i nedostatak poticaja za privatne vlasnike da prodaju zemljište ili nekretnine djeluju kao usko grlo za gradnju novih stambenih nekretnina. Potrebno je uložiti dodatne napore u poticanje ulaganja u stambene nekretnine, povećanjem poticaja za prodaju nekretnina, poboljšanjem administrativnih postupaka za izdavanje građevinskih dozvola i osiguravanjem cjenovno pristupačnih socijalnih stambenih nekretnina. S obzirom na stalni trend rasta cijena nije vjerojatno da će se nedavno donesenom poreznom reformom u pogledu kapitalnih dobitaka ostvarenih prodajom nekretnina te ažuriranjem programa socijalnog stanovanja povećati ponuda stambenih nekretnina. Na strani potražnje, veliki rast broja stanovnika i zaposlenosti potiču rast cijena. Stanje na tržištu stambenih nekretnina dodatno pogoršava problem prometne preopterećenosti i onečišćenja. Osim toga, rast cijena stambenih nekretnina utječe na zaduženost kućanstava i dovodi u pitanje održivost duga kućanstava. Zaduženost kućanstava tijekom zadnjih deset godina ubrzano je rasla i procjenjuje se da je 2016. dosegnula 165 % raspoloživog dohotka, što je odraz inflacije na tržištu stambenih nekretnina jer je oko 80 % duga kućanstva rezultat hipotekarnih kredita. Luksemburg je, međutim, već uveo relevantne makrobonitetne mjere u svrhu znatnog smanjenja potencijalnih rizika za financijsku stabilnost. Osim toga, vlada je nedavno na temelju prijedlogâ nacionalnog odbora za sistemske rizike predstavila nacrt zakona kojim se utvrđuje okvir za mjere usmjerene na zajmoprimce i čiji je cilj izbjeći povećanje izloženosti kućanstava, ali ga parlament tek treba odobriti.

                  (15)

                  Komisija je u okviru Europskog semestra za 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Luksemburga i objavila je u Izvješću za Luksemburg za 2018. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2018., Nacionalni program reformi za 2018. i mjere poduzete nakon preporuka upućenih Luksemburgu prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Luksemburgu nego i opseg njihove usklađenosti s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće ekonomsko upravljanje u Uniji na način da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (16)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2018., i prema njegovu mišljenju (6) očekuje se da će Luksemburg biti usklađen s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu,

            PREPORUČUJE da Luksemburg u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Povećati stopu zaposlenosti starijeg stanovništva poboljšanjem njihovih prilika za zapošljavanje te njihove zapošljivosti i istodobno dodatno ograničiti prijevremeno umirovljenje, u cilju poboljšanja dugoročne održivosti mirovinskog sustava.

                  2.

                  Dodatno smanjiti regulatorna ograničenja u sektoru poslovnih usluga.

         Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2018.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            H. LÖGER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

         (3)  SL C 179, 25.5.2018., str. 1.

         (4)  SL C 261, 9.8.2017., str. 1.

         (5)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (6)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2018. o Nacionalnom programu reformi Danske za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Danske za 2018.

text:
               10.9.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 320/16

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 13. srpnja 2018.
      o Nacionalnom programu reformi Danske za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Danske za 2018.
      (2018/C 320/04)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Danska nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

                  (2)

                  Izvješće za Dansku za 2018. objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Danske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017. (3), mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Danske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

                  (3)

                  Danska je 24. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018. i svoj Program konvergencije za 2018. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (4)

                  Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita svoj sporazum o partnerstvu i relevantne programe i predloži izmjene u vezi s njima. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (5)

                  Danska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. U svojem Programu konvergencije za 2018. vlada u 2018. planira ostvariti ukupni deficit od 0,7 % BDP-a te tijekom programskog razdoblja do 2025. nastaviti ispunjavati srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 0,5 % BDP-a. Prema Programu konvergencije za 2018. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u 2018. smanjiti na 35,6 % u 2018. te se nastaviti smanjivati do 34,2 % u 2020. prije nego što poraste na nešto ispod 40 % do 2025. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerodostojan je tijekom tog programskog razdoblja. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2018. predviđa se da će strukturni saldo zabilježiti suficit od 0,3 % BDP-a u 2018. i 0,9 % BDP-a u 2019., što je nešto više od cilja iz Programa konvergencije za 2018. i iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Općenito, Vijeće smatra da se očekuje da će Danska u 2018. i 2019. biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (6)

                  Osiguravanje ponude radne snage u razdoblju demografskih izazova i rješavanje problema koji se pojavljuju zbog nedostatka radne snage u određenim sektorima preduvjet je za održivi rast u Danskoj. Reforme čiji je cilj povećati sudjelovanje i stopu završetka strukovnog obrazovanja te osposobljavanje i mjere za poboljšanje razine digitalnih vještina mogle bi doprinijeti većoj ponudi kvalificiranih radnika. Nadalje, pri tome bi bile korisne mjere za bolje uključivanje marginaliziranih skupina i skupina u nepovoljnom položaju na tržište rada. To se odnosi na mlade s niskim stupnjem obrazovanja, osobe sa smanjenom radnom sposobnošću i osobe s invaliditetom te osobe migrantskog podrijetla. Nedavno poduzete mjere za uključivanje na tržište rada polako su se počele primjenjivati, no čini se da se zahvaljujući njima poboljšava situacija za novopristigle izbjeglice. Integracija djece migrantskog podrijetla u obrazovni sustav i dalje je ključni izazov zbog kojeg je njihov stupanj obrazovanja u prosjeku niži u odnosu na stupanj obrazovanja druge djece.

                  (7)

                  Velik rast produktivnosti ključan je za podupiranje gospodarskog rasta, održavanje relativno visoke razine socijalne zaštite u Danskoj i osiguravanje konkurentnosti te zemlje. Iako je razina produktivnosti Danske visoka u usporedbi s drugim državama članicama EU-a, rast produktivnosti već je dugo vremena u opadanju i postoji širok raspon mogućih prepreka rastu produktivnosti (koje su prepoznali i Danski odbor za produktivnost i tijelo nadležno za tržišno natjecanje). Posebice je usporena produktivnost usluga usmjerenih na domaće tržište, za koje je vlada 2017. poduzela samo ograničene mjere za povećanje konkurentnosti i među kojima neki sektori usluga, kao što su hipotekarne banke, nisu izloženi stranoj konkurenciji. Slabo tržišno natjecanje u nekoliko sektora usluga usmjerenih na domaće tržište (npr. u području maloprodaje, financija, distribucije komunalnih usluga, prijevoza i veleprodaje farmaceutskih proizvoda) još uvijek negativno utječe na produktivnost, ulaganja i otvaranje novih radnih mjesta.

                  (8)

                  Nakon nekoliko godina znatnih povećanja cijena stambenih nekretnina, dolazi do rizika od precijenjenih cijena, pogotovo u glavnim urbanim područjima. Europski odbor za sistemske rizike upozorio je osam država Unije, uključujući Dansku, na srednjoročne slabosti u sektoru stambenih nekretnina do kojih je došlo zbog povećanja cijena stambenih nekretnina u kombinaciji s velikom zaduženosti kućanstava. Kućanstva su tijekom 2017. nastavila smanjivati svoje dugove, ali su ti dugovi i dalje među najvišima u Uniji (iskazani kao postotak BDP-a) i, prema procjeni Komisije, viši nego što bi prema temeljnim ekonomskim značajkama i bonitetnim pragovima trebali biti. Nadalje, udio hipoteka s vrlo visokim razinama omjera kredita i dohotka intenzivno se povećavao od 2013., posebice u Kopenhagenu i njegovoj okolici. Danska tijela donijela su nekoliko novih makrobonitetnih mjera (koje stupaju na snagu od 2018. i 2020.) kako bi dodatno ograničila uzimanje rizičnih kredita te su započela s provedbom reforme poreza na nekretnine (koja stupa na snagu od 2021.) kako bi riješila problem regionalnih neravnoteža u cijenama stambenih nekretnina. Unatoč tome, kombinacija vrlo visokog omjera kredita i dohotka, velikih dugova s velikom izloženosti kamatnom riziku te potencijalno precijenjenih cijena stambenih nekretnina povećava rizik od korekcije cijena, što bi moglo naštetiti realnom gospodarstvu i bankarskom sektoru.

                  (9)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Danske i objavila je u izvješću za Dansku za 2018. Ocijenila je i Program konvergencije za 2018., Nacionalni program reformi za 2018. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Danskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Danskoj, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja u Uniji na način da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (10)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2018., i prema njegovu mišljenju (5) očekuje se da će Danska biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

            PREPORUČUJE da Danska u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Povećati tržišno natjecanje u sektoru usluga usmjerenih na domaće tržište, kao što je distribucija komunalnih usluga te u financijskom sektoru.

         Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2018.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            H. LÖGER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

         (3)  SL C 261, 9.8.2017., str. 1.

         (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (5)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.