title: Preporuka Vijeća od 9. srpnja 2019. o Nacionalnom programu reformi Finske za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2019.

text:
               5.9.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 301/154

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 9. srpnja 2019.
      o Nacionalnom programu reformi Finske za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2019.
      (2019/C 301/26)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 21. studenoga 2018. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2019. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 21. ožujka 2019. Komisija je 21. studenoga 2018. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) također donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Finska nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 21. ožujka 2019. Vijeće je 9. travnja 2019. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (3) („Preporuka za europodručje za 2019.”), u kojoj je utvrđeno pet preporuka za europodručje („preporuke za europodručje”).

                  (2)

                  Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost gospodarstava u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Finska bi trebala osigurati potpunu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, koja je navedena u preporukama 3. i 4. u nastavku. Osobito će se usmjeravanjem investicijske politike na određena područja odgovoriti na drugu preporuku za europodručje, koja se odnosi na poticanje ulaganja, dok će se mjerama kojima se ograničava rast zaduženosti kućanstava doprinijet će se odgovoru na četvrtu preporuku za europodručje, koja se odnosi na smanjenje privatnog duga.

                  (3)

                  Izvješće za Finsku za 2019. objavljeno je 27. veljače 2019. U izvješću je ocijenjen napredak Finske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 13. srpnja 2018. (4), mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Finske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

                  (4)

                  Finska je 4. travnja 2019. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2019. i svoj Program stabilnosti za 2019. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (5)

                  Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je pružila dodatne pojedinosti o tome kako bi primijenila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (6)

                  Finska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. U svojem Programu stabilnosti za 2019., koji je na temelju pretpostavke o nepromijenjenim politikama dostavila prethodna vlada neposredno prije općih izbora u travnju, vlada planira da će ukupni saldo u 2019. iznositi -0,3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP), što je porast u odnosu na -0,7 % BDP-a u 2018. Vlada predviđa dodatno poboljšanje salda u 2020. na 0 % i nakon toga ponovno pogoršanje na -0,1 % u 2021. i -0,3 % u 2022. Na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda (6) predviđa se da će se srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 0,5 % BDP-a, na temelju pretpostavke o nepromijenjenim politikama u programskom razdoblju nastaviti ostvarivati sa značajnom pozitivnom razlikom, uzimajući u obzir odstupanja u 2019. povezana s provedbom strukturnih reformi za koje je odobreno privremeno odstupanje. Udio duga opće države u BDP-u koji je u 2015. dosegnuo vrhunac od 63,4 % BDP-a, smanjio se u 2018. na 58,9 %. Prema Programu stabilnosti za 2019. očekuje se daljnje smanjenje udjela duga koji bi u 2021. trebao iznositi 57,4 % BDP-a. Predviđa se da će u 2022. ponovno porasti na 57,7 % BDP-a. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uglavnom je uvjerljiv. Glavni rizici za proračunske projekcije odnose se na moguće neočekivano visoke troškove starenja stanovništva i veću inflaciju.

                  (7)

                  Vijeće je 13. srpnja 2018. Finskoj preporučilo da ostvari srednjoročni proračunski cilj u 2019., uzimajući u obzir odstupanja povezana s provedbom strukturnih reformi za koje je odobreno privremeno odstupanje. To je u skladu s najvećom stopom nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (7) od 2,9 % u 2019., što odgovara dopuštenom pogoršanju strukturnog salda od 0,2 % BDP-a. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2019. očekuje se da će Finska u 2019. ostvariti svoj srednjoročni proračunski cilj, uzimajući u obzir odobreno odstupanje povezano s klauzulom o strukturnim reformama.

                  (8)

                  Imajući u vidu predviđeni proizvodni jaz Finske koji iznosi 0,8 %, stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2020. ne bi smjela premašiti 1,9 %, što odgovara strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a u skladu sa zajednički dogovorenom matricom zahtjeva iz Pakta o stabilnosti i rastu. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2019., ne bude li promjene u politikama, za Finsku postoji rizik od određenog odstupanja u 2020. Općenito, Vijeće smatra da se očekuje će Finska u 2019. biti s usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu te da treba biti spremna poduzeti dodatne mjere kako bi osigurala usklađenost s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu u 2020.

                  (9)

                  Zbog starenja stanovništva i sve manjeg broja radno aktivnog stanovništva predviđa se povećanje rashoda za mirovine, zdravstvo i posebno socijalnu skrb (dugotrajnu skrb) u nadolazećim desetljećima. Prema Izvješću o fiskalnoj održivosti za 2018., za predviđeno povećanje troškova starenja stanovništva potrebna je fiskalna konsolidacija u iznosu od 2 % BDP-a kako bi se udio duga u BDP-u stabilizirao u dugoročnom razdoblju. Budući da je vlada podnijela ostavku 8. ožujka 2019., prekinute su pripreme za reformu regionalnih tijela vlasti, zdravstva i socijalnih usluga, kojima se željelo uhvatiti ukoštac s izazovima u tim područjima, osigurati jednaki pristup te smanjiti čekanje. Postotak samoprijavljenih nezadovoljenih zdravstvenih potreba u Finskoj još je veći od prosjeka Unije. Osobito osobe koje nisu radno aktivne imaju poteškoća s dobivanjem potrebne zdravstvene skrbi zbog dugih lista čekanja.

                  (10)

                  Zbog smanjenja broja radno sposobnog stanovništva i sve većeg broja slobodnih radnih mjesta, finsko tržište rada odlikuje višak radnih mjesta. Istodobno su stopa aktivnosti i stopa zaposlenosti u Finskoj niže nego u ostalim nordijskim zemljama, dok je strukturna nezaposlenost u 2018. i dalje iznosila 7 %. To je djelomično posljedica zamki neaktivnosti i nezaposlenosti koje otežavaju bolje iskorištavanje radne snage. Zbog složenog sustava naknada i kombinacije različitih vrsta naknada nastaju prepreke ponovnom zapošljavanju. Naknade se brzo ukidaju razmjerno rastu dohotka, što dovodi do rizika da prihvaćanje zaposlenja možda nije dovoljno financijski privlačno. Nesigurnost u vezi s iznosom naknada i vremenom koje je potrebno da bi se ponovno ostvarila prava na njih smanjuje privlačnost kratkoročnog zaposlenja ili rada u nepunom radnom vremenu. Na temelju testnog uvođenja osnovnog dohotka, čiji su preliminarni rezultati objavljeni u veljači 2019., dobivene su određene informacije za reviziju sustava socijalne sigurnosti kako bi se dodjela naknada učinkovitije temeljila na dohotku.

                  (11)

                  Budući da su trenutačno stopa aktivnosti i stopa zaposlenosti slične razinama zabilježenima prije krize, potrebno je ulagati u aktivnu uključenost, posebno skupina osoba koji su najudaljenije od tržišta rada kako bi se povećala stopa sudjelovanja. Sveobuhvatne reforme za povećanje sudjelovanja na tržištu rada mogle bi nekim skupinama osoba pružiti bolje mogućnosti na tržištu rada. To se odnosi na osobe migrantskog podrijetla, žene u reproduktivnoj dobi, niskokvalificirane muškarce, osobe koje su djelomično sposobne za rad i osobe s invaliditetom. Pružanje određenih usluga za nezaposlene i radno neaktivne osobe raspršeno je među različitim tijelima i pružateljima usluga. Za pružanje pomoći tim skupinama osobama u ulasku i zadržavanju na tržištu rada potrebne su prilagođene i integrirane usluge i politike aktivacije i rehabilitacije. Obveze pružanja dugotrajne skrbi koje preuzimaju žene doprinose rodnom jazu u zaposlenosti i plaćama. Vlada je započela reformu obiteljskog dopusta, ali nije ju provela do kraja.

                  (12)

                  Za poticanje održivog i uključivog rasta u Finskoj u kontekstu demografskih i tehnoloških promjena ključno je osigurati ponudu radne snage. Ulaganja u vještine, osobito one koje su važne za tržište rada, pomogla bi u rješavanju problema koji nastaju zbog strukturnih promjena u gospodarstvu. Zbog tehnoloških promjena potrebni su trajno osposobljavanje i prekvalifikacija radne snage putem fleksibilnih mogućnosti učenja, uključujući stavljanjem naglaska na učenje, obrazovanje i osposobljavanje odraslih. Time bi se trebala povećati profesionalna mobilnost, smanjiti neusklađenosti vještina i doprinijeti uspješnijem ispunjavanju budućih potreba tržišta rada.

                  (13)

                  Postoji rizik da Finska neće ispuniti cilj recikliranja komunalnog otpada od 50 % do 2020. Komunalni otpad sve se češće spaljuje (60 % u 2017. u usporedbi s 55 % u 2016.).

                  (14)

                  Iako se javni rashodi za istraživanje i razvoj trenutačno stabiliziraju, Finska je među svim državama članicama zabilježila najveći pad ulaganja privatnog sektora u istraživanja i razvoj od 2009. Unatoč boljem makroekonomskom stanju posljednjih godina, ulaganja privatnog sektora u istraživanja i razvoj još se nisu oporavila. Veći intenzitet ulaganja u istraživanja i razvoj ključan je čimbenik kojim se potiču strukturne promjene u korist gospodarskih sektora utemeljenih na znanju i jačanja dugoročnog potencijala rasta. Osim toga, suradnja ustanova visokog obrazovanja i poslovnog sektora i dalje je jedna od glavnih prepreka za poticanje inovacija i njihovo uvođenje na tržište.

                  (15)

                  Budući da je stanovništvo raspršeno, prometna uska grla mogu spriječiti osobe da se presele radi zaposlenja. Strateškim ulaganjima u prometnu infrastrukturu mogla bi se poboljšati mobilnost radne snage i time ojačati funkcioniranje tržišta rada. Usporedno s time, uzimajući u obzir da troškovi prijevoza imaju relativno velik učinak na konačnu cijenu proizvoda u Finskoj u usporedbi s drugim državama članicama, pristup inozemnim tržištima mogao bi se poboljšati infrastrukturnom povezanosti.

                  (16)

                  Strateška ulaganja u dekarbonizaciju energetski intenzivnih industrija i u prometni sektor doprinijela bi ostvarenju dugoročnih gospodarskih i klimatskih ciljeva. Finska je predvodnik u inovacijama u području čiste energije i rashodima privatnog sektora za istraživanje i razvoj u tom području. Finska se obvezala da će do 2021. dodatno ulagati u određene programe čiste energije, zahvaljujući čemu bi mogla ostvariti cilj ugljične neutralnosti. Osim ambicioznih ciljeva Finske da poveća udio biogoriva, elektrifikacija je troškovno učinkovita mogućnost za dekarbonizaciju prometnog sektora zahvaljujući naprednoj dekarbonizaciji proizvodnje električne energije.

                  (17)

                  Niske kamatne stope i bolji gospodarski izgledi povećali su ukupan obujam kreditiranja, posebno u okviru društava za stanovanje (koja omogućuju specifičan oblik vlasništva nad stambenim objektom). Istodobno ubrzano rastu potrošački krediti, a sve veći udio tih kredita odobravaju strane banke, financijske institucije osim kreditnih institucija, društva koja nude kredite manjeg iznosa ili se ti krediti temelje na pozajmljivanju među jednakima. Dug kućanstava stoga i dalje bilježi nezapamćeno visoku razinu (67 % BDP-a u 2017.). Ta su dugovanja pretežno ugovorena s promjenjivom kamatnom stopom, što predstavlja rizik ako kamatne stope porastu u srednjoročnom razdoblju. Finsko tijelo nadležno za financijski nadzor donijelo je niz mjera kojima se ograničava rast zaduženosti kućanstava. Međutim, ne očekuje se aktivno smanjenje razine duga u bližoj budućnosti, posebice s obzirom na to da su kamatne stope još niske, a povjerenje potrošača na visokoj je razini.

                  (18)

                  Trenutačno u Finskoj ne postoji sveobuhvatan registar kredita (u kojem bi se prikupljale pozitivne i negativne informacije o dužnicima) koji bi obuhvaćao njezine velike banke. Zbog toga banke ne mogu imati jasan pregled ukupne zaduženosti kućanstava. Neke pripremne mjere za uspostavu takvog registra provedene su prošle godine.

                  (19)

                  Programiranje fondova Unije za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi doprinijeti uklanjanju nekih nedostataka utvrđenih u preporukama, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Finsku za 2019. To bi Finskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi ta sredstva u određenim sektorima, vodeći računa o regionalnim razlikama.

                  (20)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2019. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Finske i objavila je u izvješću za Finsku za 2019. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2019. i Nacionalni program reformi za 2019. te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Finskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Finskoj, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (21)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2019. i njegovo je mišljenje (8) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

            PREPORUČUJE da Finska u 2019. i 2020. poduzme djelovanja kojima je cilj:

         1.

            Osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2020. ne premaši 1,9 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a. Povećati troškovnu učinkovitost socijalnih i zdravstvenih usluga i jednak pristup tim uslugama.

         2.

            Povećati poticaje za prihvaćanje zaposlenja i poboljšati vještine i aktivnu uključenost, uglavnom putem dobro integriranih usluge za nezaposlene i neaktivne osobe.

         3.

            Usmjeriti investicijsku politiku u istraživanja i inovacije, niskougljičnu i energetsku tranziciju i održiv promet, vodeći računa o regionalnim razlikama.

         4.

            Ojačati praćenje zaduženosti kućanstava i uspostaviti sustav registra odobrenih kredita.

         Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2019.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            M. LINTILÄ

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

         (3)  SL C 136, 12.4.2019., str. 1.

         (4)  SL C 320, 10.9.2018., str. 112.

         (5)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (6)  Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

         (7)  Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se tijekom četverogodišnjeg razdoblja. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

         (8)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 9. srpnja 2019. o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Švedske za 2019.

text:
               5.9.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 301/159

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 9. srpnja 2019.
      o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Švedske za 2019.
      (2019/C 301/27)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 21. studenoga 2018. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2019. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 21. ožujka 2019. Komisija je 21. studenoga 2018. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Švedska jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

                  (2)

                  Izvješće za Švedsku za 2019. objavljeno je 27. veljače 2019. U izvješću je ocijenjen napredak Švedske u smislu preporuke za pojedinu zemlju koju je Vijeće donijelo 13. srpnja 2018. (3), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Švedske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 27. veljače 2019. Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Švedskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, precijenjenost stambenih nekretnina i kontinuiran rast duga kućanstava predstavljaju rizik od neurednog ispravljanja neravnoteža. Visok dug kućanstava i dalje raste kao udio u BDP-u. U drugoj polovici 2017. došlo je do ispravka cijena stambenih nekretnina, koje su se otad postupno stabilizirale. Ipak, pokazatelji procjene vrijednosti upućuju na zaključak da su cijene stambenih nekretnina i dalje visoke u odnosu na temeljne pokazatelje. Iako se čini da je bankarski sektor adekvatno kapitaliziran, neuredno ispravljanje neravnoteža moglo bi negativno utjecati na financijski sektor s obzirom na veliku izloženost hipotekama kućanstava. U tom bi slučaju moglo doći i do negativnog prelijevanja na susjedne zemlje zbog sistemskih financijskih međupovezanosti. U ponudi stambenih nekretnina i dalje postoje strukturna uska grla, a građevinski je output smanjen. Iako su posljednjih godina poduzete makrobonitetne mjere za suzbijanje rasta hipotekarnog zaduživanja, čini se da je njihov učinak zasada ograničen. I dalje postoje nedostaci ključnih politika, osobito u vezi s poreznim poticajima za kupnju stambene nekretnine, funkcioniranje ponude stambenih nekretnina i tržišta najma nekretnina.

                  (3)

                  Švedska je 26. travnja 2019. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2019., a 29. travnja 2019. svoj Program konvergencije za 2019. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (4)

                  Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je pružila dodatne pojedinosti o tome kako bi primijenila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (5)

                  Švedska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2019. očekuje suficit od 0,6 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. koji bi se trebao povećavati tijekom trajanja programa. Na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda (5), srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 1 % BDP-a, planira se ostvariti sa značajnom pozitivnom razlikom tijekom programskog razdoblja. Prema Programu konvergencije za 2019. očekuje se da će udio duga opće države u BDP-u u 2019. pasti na 34,5 % te se nastaviti smanjivati do 28,2 % u 2022. Zdrave javne financije i stabilan gospodarski rast trebali bi biti glavni pokretači smanjenja udjela duga opće države u BDP-u. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerojatan je. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2019. predviđa se da će suficit strukturnog salda iznositi 0,5 % BDP-a u 2019. i 0,6 % BDP-a u 2020., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Općenito, Vijeće smatra da se očekuje da će Švedska 2019. i 2020. biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (6)

                  Dug kućanstava i dalje raste u odnosu na visoke početne razine. On se u 2018. povećao za 5,5 %, čime je dosegnuo 88 % BDP-a i 186 % raspoloživog dohotka, što ga čini jednim od najvećih u Uniji. To je uglavnom posljedica veće razine hipotekarnog zaduživanja povezanog s visokim cijenama stambenih nekretnina i strukturnim nepravilnostima koje pogoduju kupovini nekretnina putem hipotekarnog financiranja. Švedska je posljednjih godina provela nekoliko makrobonitetnih mjera, uključujući snažnije pravilo za otplatu hipotekarnih kredita s visokim omjerom duga i raspoloživog dohotka koje je na snazi od ožujka 2018., i odluku o povećanju protucikličkog zaštitnog sloja kapitala za banke od rujna 2019. No čini se da su dosad poduzete mjere politika imale ograničen učinak na rast hipotekarnog kreditiranja te da nisu poduzete mjere politika za reformu poreznih poticaja za kupnju stambene nekretnine i hipotekarnog zaduživanja.

                  (7)

                  Iako su se cijene stambenih nekretnina smanjile krajem 2017. i otada su uglavnom stabilne, to se dogodilo nakon dugog razdoblja snažnog rasta cijena, a procjene vrijednosti nekretnina i dalje su vrlo visoke u odnosu na temeljne ekonomske pokazatelje. Među glavnim su problemima porezni poticaji kojima se potiče kupnja stambene nekretnine i hipotekarno zaduživanje te prilagodljivi kreditni uvjeti u kombinaciji s i dalje relativno niskim stopama otplate hipotekarnih kredita. Unatoč naglom porastu izgradnje u posljednjih pet godina, novih nekretnina i dalje nedostaje, pogotovo cjenovno povoljnih nekretnina u blizini velikih gradova. Ponuda novih stambenih nekretnina nije uspjela zadovoljiti predviđene kratkoročne potrebe, procijenjene na oko 90 000 novih stambenih nekretnina godišnje za razdoblje 2018. – 2020. Taj je manjak povezan sa strukturnim nedostacima, kao što su ograničeno tržišno natjecanje u sektoru građevinarstva zbog prepreka ulasku malih i stranih poduzeća i sposobnosti velikih građevinskih poduzeća da kontroliraju zemljišne resurse. Postojeće se stambene nekretnine ne upotrebljavaju učinkovito. Na tržištu najma nekretnina najamnine niže od tržišnih stvaraju učinak zaključavanja (lock-in effect) i učinak podjele na „uključene/isključene” (insider/outsider effect). Na tržištu nekretnina u vlasništvu stanara porez na kapitalne dobitke smanjuje mobilnost vlasnika. Nestašica stambenih nekretnina otežava građanima promjenu radnog mjesta i može doprinijeti međugeneracijskoj nejednakosti. Švedska tijela i dalje postupno provode plan za povećanje stanogradnje koji se sastoji od 22 točke i poboljšavaju učinkovitost sektora stambenih nekretnina. Dosad nisu poduzete konkretne mjere politika za liberalizaciju strogih propisa o tržištu najma nekretnina i za revidiranje poreza na kapitalne dobitke od stambenih nekretnina u vlasništvu stanara, iako je u siječnju 2019. nova vlada najavila planove za donošenje reformi u tim područjima nakon pripremnih mjera.

                  (8)

                  U nekim sektorima nedostaje radne snage: u građevinarstvu, obrazovanju, informacijskim i komunikacijskim tehnologijama. Za potporu ulaganju u istraživanje i razvoj te digitalizaciju ključno je osigurati ponudu specijaliziranih stručnjaka. Ulaganje u obrazovanje i vještine, uključujući digitalne vještine, pomoći će u rješavanju tih izazova. Dosad su se obrazovni ishodi donekle poboljšali, ali između različitih skupina u društvu postoje velike i rastuće razlike u obrazovnim rezultatima. Demografska kretanja dovest će do povećanja broja učenika, što će dodatno pogoršati postojeći manjak učitelja i nastavnika. Potrebno je pomno pratiti položaj migranata koji nisu iz Unije i njihovih potomaka te učinke nedavno donesenih programa, kao i integraciju u škole učenika rođenih u inozemstvu, dok održivo uključivanje niskokvalificiranih radnika i migranata koji nisu iz Unije (posebno žena) na tržište rada i dalje predstavlja izazov.

                  (9)

                  Održavanje razine ulaganja u prometnu infrastrukturu može doprinijeti poboljšanju mobilnosti radne snage, regionalne kohezije i tržišta stambenih nekretnina te potaknuti dugoročni rast produktivnosti u Švedskoj. Vlada je najavila znatna ulaganja u prometnu infrastrukturu u okviru nacionalnog plana za infrastrukturu za razdoblje 2018. – 2029. kako bi unaprijedila različite vrste prijevoza (posebno željeznice i ceste). Plan sadržava velika ulaganja u razvoj željezničkog sustava, promicanje prelaska sa cestovnog na željeznički prijevoz robe, čime se doprinosi smanjenju emisija. Održavanje visokih razina ulaganja u istraživanje i razvoj, povoljni okvirni uvjeti i šira baza za inovacije ključni su da Švedska zadrži svoju ulogu predvodnika u inovacijama. Švedski inovacijski model tradicionalno se oslanjao na ograničen broj velikih, globalno aktivnih tehnoloških poduzeća. Bilo bi važno stvoriti okružje u kojem se njeguje inovacijski potencijal MSP-ova i novoosnovanih poduzeća. Švedski inovacijski kapacitet mogao bi se dodatno poboljšati jačanjem suradnje između akademske zajednice i MSP-ova.

                  (10)

                  Zbog skandala s pranjem novca koji je još u tijeku, a uključuje jednu od najvećih financijskih institucija u zemlji, sprečavanje pranja novca postalo je prioritet za Švedsku. Švedski i estonski financijski nadzornici pokrenuli su zajedničku istragu zajedno s latvijskim i litavskim kolegama. Iako je švedski okvir za sprečavanje pranja novca ojačan 2017. kad je zakon o sprečavanju pranja novca stupio na snagu i dalje je važno kontinuirano raditi na utvrđivanju i ispravljanju svih preostalih nedostataka okvira. Problemi još postoje, a nadzornici tek moraju donijeti dodatne mjere i smjernice za jačanje nadzora u tom području. Jednom kad se mjere donesu, potrebno je osigurati da se učinkovitu provode.

                  (11)

                  Programiranje fondova Unije u razdoblju 2021. – 2027. moglo bi doprinijeti uklanjanju nekih nedostataka utvrđenih u preporukama, a osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Švedsku za 2019. To bi Švedskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi ta sredstva u određenim sektorima, vodeći računa o regionalnim razlikama.

                  (12)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2019. provela sveobuhvatnu analizu gospodarske politike Švedske i objavila je u izvješću za Švedsku za 2019. Ocijenila je i Program konvergencije za 2019. i Nacionalni program reformi za 2019. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Švedskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Švedskoj, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije. To je učinila jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (13)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2019. i prema njegovu mišljenju očekuje se da će Švedska biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu,

                  (14)

                  Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2019. i Program konvergencije za 2019. Preporuke Vijeća u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci 1. u nastavku,

            PREPORUČUJE da Švedska u 2019. i 2020. poduzme djelovanja kojima je cilj:

         1.

            Ukloniti rizike povezane s visokim dugom kućanstava postupnim smanjivanjem poreznog odbitka za plaćene kamate po hipotekarnim kreditima ili povećanjem periodičnih poreza na nekretnine. Stimulirati ulaganja u stanogradnju ondje gdje se nedostatak stambenih nekretnina najviše osjeća, pogotovo uklanjanjem strukturnih prepreka stanogradnji. Poboljšati učinkovitost tržišta stambenih nekretnina, među ostalim uvođenjem fleksibilnijeg određivanja cijena najma te revizijom strukture poreza na kapitalne dobitke.

         2.

            Usmjeriti investicijsku politiku na obrazovanje i vještine, održavajući razinu ulaganja u održivi promet kako bi se unaprijedile različite vrste prijevoza, posebno željezničkog, te istraživanje i inovacije, vodeći računa o regionalnim razlikama.

         3.

            Osigurati učinkovit nadzor i provedbu okvira za sprečavanje pranja novca.

         Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2019.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            M. LINTILÄ

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

         (3)  SL C 320, 10.9.2018., str. 116.

         (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (5)  Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala primjenom zajednički dogovorene metodologije.


title: Preporuka Vijeća od 9. srpnja 2019. o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2018. – 2019.

text:
               5.9.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 301/163

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 9. srpnja 2019.
      o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2018. – 2019.
      (2019/C 301/28)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 21. studenoga 2018. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2019. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 21. ožujka 2019. Komisija je 21. studenoga 2018. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) također donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Ujedinjena Kraljevina nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

                  (2)

                  Izvješće za Ujedinjenu Kraljevinu za 2019. objavljeno je 27. veljače 2019. U izvješću je ocijenjen napredak Ujedinjene Kraljevine u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 13. srpnja 2018., mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Ujedinjene Kraljevine u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

                  (3)

                  Ujedinjena Kraljevina dostavila je 23. travnja 2019. svoj Nacionalni program reformi za 2019. i svoj Program konvergencije za 2018. – 2019. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (4)

                  Ujedinjena Kraljevina 29. ožujka 2017. obavijestila je Europsko vijeće o svojoj namjeri izlaska iz Europske unije. Kada Ujedinjena Kraljevina iziđe iz Europske unije, postat će treća zemlja. Budući da su datum i uvjeti povlačenja Ujedinjene Kraljevine neizvjesni, što vrijedi i za buduće odnose Ujedinjene Kraljevine s Unijom, u ovoj se Preporuci ne spekulira o mogućim gospodarskim posljedicama različitih scenarija. U slučaju da Ujedinjena Kraljevina iziđe iz Unije na temelju Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (3) („Sporazum o povlačenju”), koji je odobrila vlada Ujedinjene Kraljevine, a Europsko vijeće prihvatilo 25. studenoga 2018., pravo Unije, uključujući europski semestar, i dalje će se primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu i u njoj tijekom prijelaznog razdoblja utvrđenoga tim Sporazumom.

                  (5)

                  Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita svoje sporazume o partnerstvu i relevantne programe te predloži izmjene u vezi s njima. Komisija je dodatne pojedinosti o tome kako bi primijenila tu odredbu pružila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (6)

                  Na Ujedinjenu Kraljevinu trenutačno se primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo o dugu do 2019. – 2020. Vlada u svojem Programu konvergencije za razdoblje 2018. – 2019. očekuje porast ukupnog deficita s 1,2 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u razdoblju 2018. – 2019. na 1,4 % BDP-a razdoblju 2019. – 2020. te pad na 1,1 % BDP-a u razdoblju 2020. – 2021. U Programu konvergencije ne navodi se srednjoročni proračunski cilj. Prema Programu konvergencije očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 85,5 % u razdoblju 2018. – 2019. na 83,8 % u razdoblju 2019. – 2020. odnosno na 82,9 % u razdoblju 2020. – 2021. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerojatan je. Iako su mjere potrebne za ostvarenje planiranog ciljnog deficita općenito precizno utvrđene, sve jači pritisci na državne rashode (5) u brojnim područjima predstavljaju rizik za ostvarenje planiranog kretanja deficita.

                  (7)

                  Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Ujedinjenoj Kraljevini da osigura da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u razdoblju 2019. – 2020. ne premaši 1,6 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Na temelju Komisijine proljetne prognoze za 2019. postoji rizik znatnog odstupanja od zahtjevâ preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu u razdoblju 2019. – 2020.

                  (8)

                  S obzirom na to da je omjer duga opće države Ujedinjene Kraljevine veći od 60 % BDP-a i predviđeni proizvodni jaz iznosi 0,3 %, stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u razdoblju 2020. – 2021. ne bi trebala biti viša od 1,9 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a u skladu s matricom zahtjeva u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Ne bude li promjene u politikama, postoji rizik znatnog odstupanja od tog zahtjeva u razdoblju 2020. – 2021. Predviđa se da će Ujedinjena Kraljevina u razdoblju 2019. – 2020. poštovati prijelazno pravilo o dugu kao posljedica dopuštenoga godišnjeg odstupanja od 0,25 % BDP-a, te da će poštovati pravilo o dugu u razdoblju 2020. – 2021. Općenito, Vijeće smatra da Ujedinjena Kraljevina počevši od razdoblja 2019. – 2020. treba biti spremna poduzeti dodatne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (9)

                  Ujedinjena Kraljevina već je dugo članica skupine G7 s najnižom razinom kapitalnih ulaganja izraženih kao udio u BDP-u. Ulaganja su znatno smanjena i tijekom financijske krize, a oporavak privatnih ulaganja nakon krize stagnira. Intenzitet ulaganja u istraživanje i razvoj Ujedinjene Kraljevine iznosio je tijekom proteklog desetljeća oko 1,7 % BDP-a, što je ispod prosjeka Unije. Putem svoje industrijske strategije Ujedinjena Kraljevina uspostavila je cilj za cjelokupno gospodarstvo od 2,4 % BDP-a do 2027. i 3 % BDP-a dugoročno. Ulaganja u istraživanje i razvoj koncentrirana su na ograničen broj poduzeća i regija. Ti su nedostaci u području fizičkog i ljudskog kapitala vrlo rašireni i temeljni su uzrok relativno niske i stagnirajuće produktivnosti rada Ujedinjene Kraljevine.

                  (10)

                  Ujedinjena Kraljevina suočena je s dugotrajnom nestašicom stambenih nekretnina. Oporavak stambene izgradnje nakon krize izgubio je na zamahu. Pojavljuje se nedostatak kapaciteta, dok je izgradnja stambenih nekretnina još ispod razine potrebne za zadovoljavanje procijenjene potražnje. Cijene nekretnina i najamnina i dalje su visoke, posebno u područjima s velikom potražnjom za stambenim nekretninama, uz naznake precijenjenosti. Znatno se smanjio broj mladih odraslih osoba koje posjeduju vlastitu stambenu nekretninu. Vlada provodi niz mjera za poticanje ponude stambenih nekretnina. Istodobno, strogim propisima za tržište građevinskog zemljišta i dalje se ograničava broj i lokacija građevinskih zemljišta namijenjenih novogradnji, osobito oko velikih gradova.

                  (11)

                  Potrebna su znatna ulaganja radi modernizacije i širenja infrastrukturnih mreža uz istodobno smanjenje troškova izgradnje i emisija stakleničkih plinova. Cestovne, željezničke i zrakoplovne mreže suočene su sa sve jačim pritiskom na kapacitete. Ujedinjena Kraljevina treba izgraditi znatne nove i zelenije kapacitete za proizvodnju energije i opskrbu energijom. Izgradnja infrastrukture u Ujedinjenoj Kraljevini dosad je uglavnom bila skupa i spora. Nakon više desetljeća nedostatnih javnih ulaganja, vlada je započela rješavati infrastrukturni manjak putem svoje nacionalne infrastrukturne strategije, ali će biti teško troškovno učinkovito osigurati razinu vanjskog financiranja predviđenu u projekcijama vlade.

                  (12)

                  Iako je nezaposlenost niska, realne plaće i dalje su ispod najviše razine prije krize. Velik udio niskokvalificiranih radnika ima ograničene izglede za napredovanje u karijeri, što opterećuje produktivnost i doprinosi visokim stopama siromaštva zaposlenih. Mogla bi se poboljšati učinkovitost sustava obrazovanja i osposobljavanja u području osnovnih i tehničkih vještina. Vlada provodi reforme u području formalnog obrazovanja i osposobljavanja na radnom mjestu, ali ukupan broj prijava za novi dvojni sustav znatno je manji od očekivanoga.

                  (13)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2019. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Ujedinjene Kraljevine i objavila je u izvješću za Ujedinjenu Kraljevinu za 2019. Ocijenila je i Program konvergencije za razdoblje 2018. – 2019. i Nacionalni program reformi za 2019. te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Ujedinjenoj Kraljevini prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Ujedinjenoj Kraljevini, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije. To je učinila jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (14)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2018. – 2019. i njegovo je mišljenje (6) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

            PREPORUČUJE da Ujedinjena Kraljevina u 2019. i 2020. poduzme djelovanja kojima je cilj:

         1.

            Osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u razdoblju 2020. – 2021. ne premaši 1,9 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a.

         2.

            Usmjeriti investicijsku politiku na istraživanje i inovacije, stanovanje, osposobljavanje i poboljšanje vještina, održivi promet te prijelaz na niskougljično gospodarstvo i čistu energiju, uzimajući u obzir regionalne razlike.

         Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2019.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            M. LINTILÄ

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

         (3)  SL C 66 I, 19.2.2019., str. 1.

         (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (5)  Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se tijekom četverogodišnjeg razdoblja. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

         (6)  Na temelju članka 9. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Komisije (EU) 2019/1888 оd 7. studenoga 2019. o praćenju prisutnosti akrilamida u određenoj hrani

text:
               11.11.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 290/31

      PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2019/1888
      оd 7. studenoga 2019.
      o praćenju prisutnosti akrilamida u određenoj hrani
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
      budući da:

                  (1)

                  Uredbom Komisije (EU) 2017/2158 (1) uvode se posebne obveze za subjekte koji proizvode i na tržište stavljaju određenu hranu da uspostave programe za svoje uzrokovanje i analizu razina akrilamida u hrani te da primjenjuju posebne mjere za ublažavanje učinaka radi ostvarenja najnižih realno ostvarivih razina akrilamida ispod razina referentnih vrijednosti utvrđenih u toj uredbi.

                  (2)

                  Uredbom (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (2) propisano je da nadležna tijela provode službene kontrole kojima se provjerava poštivanje propisa koji su posebno usmjereni na (a) sprečavanje, uklanjanje ili smanjivanje na prihvatljivu razinu rizika za zdravlje ljude i životinja, izravno ili putem okoliša te (b) osiguranje dobrih poslovnih običaja u trgovini hranom i hranom za životinje, te zaštite interesa potrošača, uključujući obilježavanje hrane i hrane za životinje i ostalih oblika informiranja potrošača. Službene kontrole trebalo bi provoditi i kako bi se provjerila usklađenost s obvezama utvrđenima Uredbom (EU) 2017/2158.

                  (3)

                  Potvrđeno je da nema dovoljno dostupnih podataka o prisutnosti akrilamida u određenoj hrani iz članka 1. stavka 2. Uredbe (EU) 2017/2158, unatoč obvezama utvrđenima u članku 4. te uredbe i rezultatima provedenih službenih kontrola. Nema dovoljno dostupnih podataka o prisutnosti akrilamida ni u hrani koja nije obuhvaćena područjem primjene Uredbe (EU) 2017/2158, ali bi mogla sadržavati znatne razine akrilamida i/ili biti relevantan čimbenik prehrambene izloženosti akrilamidu.

                  (4)

                  Kako bi se osigurala visoka razina zaštite zdravlja ljudi, primjereno je da nadležna tijela i subjekti u poslovanju s hranom u okviru svoje nadležnosti, ne dovodeći u pitanje obveze utvrđene Uredbom (EU) 2017/2158 i na temelju Uredbe (EZ) br. 882/2004, prate prisutnost akrilamida u takvoj hrani s ciljem donošenja mogućih mjera za upravljanje rizicima, koje bi trebale nadopunjavati mjere koje su već predviđene Uredbom (EU) 2017/2158.

                  (5)

                  Kako bi se nadležnim tijelima i subjektima u poslovanju s hranom dale smjernice o tome koju hranu treba nadzirati, utvrđen je neiscrpan popis kategorija hrane/hrane.

                  (6)

                  Nakon donošenja Uredbe (EU) 2017/2158 i ove Preporuke preporuke Komisije 2010/307/EU (3) i 2013/647/EU (4) postaju zastarjele, pa bi ih trebalo staviti izvan snage.

            DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

                  (1)

                  Ne dovodeći u pitanje obveze utvrđene na temelju Uredbe (EZ) 882/2004, nadležna tijela u državama članicama trebala bi redovito pratiti prisutnost akrilamida i njegovih razina u hrani, posebno u hrani navedenoj u Prilogu.
                  Ne dovodeći u pitanje obveze utvrđene na temelju Uredbe (EU) 2017/2158, nadležna tijela u državama članicama trebala bi redovito pratiti prisutnost akrilamida i njegovih razina u hrani, posebno u hrani navedenoj u Prilogu.

                  (2)

                  Države članice i subjekti u poslovanju s hranom trebali bi Europskoj agenciji za sigurnost hrane (EFSA) do 1. listopada svake godine dostavljati podatke o svojim aktivnostima praćenja prikupljene tijekom prethodne godine radi objedinjenja u jedinstvenu bazu podataka, u skladu sa zahtjevima iz Smjernica EFSA-e za standardni opis uzorka (SSD) za hranu i hranu za životinje te njezinim dodatnim posebnim zahtjevima za izvješćivanje (5).

                  (3)

                  Kako bi se osigurala reprezentativnost uzoraka, države članice trebale bi se držati postupaka uzorkovanja utvrđenih u dijelu B Priloga Uredbi Komisije (EZ) br. 333/2007. (6).
                  Postupak uzorkovanja koji primjenjuje subjekt u poslovanju s hranom može odstupati od odredbi Uredbe (EZ) br. 333/2007, ali bi i dalje trebao biti reprezentativan za seriju.

                  (4)

                  Države članice trebale bi analizirati akrilamid u skladu s kriterijima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 333/2007.
                  Subjekti u poslovanju s hranom trebali bi osigurati da se akrilamid analizira u skladu sa zahtjevima i kriterijima predviđenima u Prilogu III. Uredbi (EU) 2017/2158.

                  (5)

                  Preporuke 2010/307/EU i 2013/647/EU stavljaju se izvan snage.

         Sastavljeno u Bruxellesu 7. studenoga 2019.

               Za Komisiju

            Vytenis ANDRIUKAITIS

               Član Komisije

         (1)  Uredba Komisije (EU) 2017/2158 оd 20. studenoga 2017. o uspostavi mjera za ublažavanje učinaka i razina referentnih vrijednosti radi smanjenja prisutnosti akrilamida u hrani (SL L 304, 21.11.2017., str. 24.).

         (2)  Uredba (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o službenim kontrolama koje se provode radi provjeravanja poštivanja propisa o hrani i hrani za životinje te propisa o zdravlju i dobrobiti životinja (SL L 165, 30.4.2004., str. 1.).

         (3)  Preporuka Komisije 2010/307/EU od 2. lipnja 2010. o praćenju razina akrilamida u hrani (SL L 137, 3.6.2010., str. 4.).

         (4)  Preporuka Komisije 2013/647/EU od 8. studenoga 2013. o ispitivanju razina akrilamida u hrani (SL L 301, 12.11.2013., str. 15.).

         (5)  http://www.efsa.europa.eu/en/consultations/call/180307

         (6)  Uredba Komisije (EZ) br. 333/2007 od 28. ožujka 2007. o metodama uzorkovanja i analitičkim metodama za službenu kontrolu razina olova, kadmija, žive, anorganskog kositra, 3-MCPD-a i benzo(a)pirena u hrani (SL L 88, 29.3.2007., str. 29.).

         PRILOG

            NEISCRPAN POPIS HRANE ZA PRAĆENJE PRISUTNOSTI AKRILAMIDA

            Proizvodi od krumpira

                     —

                     rösti

                     —

                     kroketi, pommes duchesse, pommes noisettes, ...

                     —

                     zapečeni krumpir (i zapečeno povrće)

                     —

                     jelo od krumpira i mesa

                     —

                     jelo od krumpira i sira

            Pekarski proizvodi

                     —

                     peciva (peciva za hamburger, peciva od cjelovitog zrna, mliječna peciva, ...)

                     —

                     lepinje, meksičke tortilje

                     —

                     kroasani

                     —

                     krafne

                     —

                     posebni kruh (npr. crni raženi kruh, ciabatta s maslinama, kruh s lukom, ...)

                     —

                     palačinke

                     —

                     hrskavi keksi od tankih traka tijesta prženi u ulju

                     —

                     churros

            Proizvodi od žitarica

                     —

                     rižini krekeri

                     —

                     kukuruzni krekeri

                     —

                     snack proizvodi od žitarica (npr. ekstrudirani kukuruz i/ili pšenični proizvodi)

                     —

                     hrskavi müsli s medom

            Ostalo

                     —

                     biljni čips/pomfrit

                     —

                     prženi orašasti plodovi

                     —

                     pržene uljarice

                     —

                     sušeno voće

                     —

                     prženi kakao u zrnu i proizvodi dobiveni od kakaa

                     —

                     masline u salamuri

                     —

                     nadomjesci kave, osim na bazi cikorije ili žitarica

                     —

                     mliječni karamel (fudge), karamel, nugat, ...