title: Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Italije za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Italije za 2014.

text:
               29.7.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 247/57

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 8. srpnja 2014.
   o Nacionalnom programu reformi Italije za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Italije za 2014.
   2014/C 247/11
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) Europskog parlamenta i Vijeća br. 1176/2011 od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom se usredotočuje na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i konkurentnosti.

               (2)

               Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije „Europa 2020.” i provedbi preporuka za pojedine zemlje.

               (4)

               Vijeće je 9. srpnja 2013. usvojilo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Italije za 2013. i dostavilo mišljenje o programu stabilnosti Italije za razdoblje 2012. – 2017. Komisija je 15. studenoga 2013., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Italije za 2014.

               (5)

               Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta (6), čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Komisija je također 13. studenoga 2013., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem je Italija prepoznata kao jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljan pregled.

               (6)

               Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

               (7)

               Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Italiju u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Italiji postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže u pogledu kojih je potrebno posebno praćenje i snažno političko djelovanje. Zbog postojano visoke razine javnog duga povezane sa slabom vanjskom konkurentnošću uzrokovanom usporenim rastom produktivnosti, koju dodatno pogoršava slaba razina rasta, osobito je potrebno odlučno političko djelovanje i pozornost.

               (8)

               Italija je 22. travnja 2014. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2014. te program stabilnosti za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (9)

               Cilj je proračunske strategije navedene u programu stabilnosti ostvariti srednjoročni cilj, tj. uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu do 2016., uz pridržavanje pravila o dugu u prijelaznom razdoblju 2013. -2015. Programom stabilnosti potvrđuje se srednjoročni cilj strukturno uravnoteženog proračuna, što je u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Strukturna prilagodba (ponovno izračunana) predviđena programom stabilnosti iznosi 0,2 postotna boda BDP-a u 2014. i 0,4 postotna boda u 2015. U skladu s programom stabilnosti, navedena ograničena prilagodba prema srednjoročnom cilju opravdana je teškim gospodarskim uvjetima i naporima potrebnima za provedbu ambicioznog programa strukturnih reformi. Posebno se predviđa niz strukturnih reformi koje bi imale pozitivan učinak na potencijalni gospodarski rast i tijekom narednih godina dovele do smanjenja omjera državnog duga ‐u ‐BDP-u. Strukturnom prilagodbom predviđenom u okviru programa stabilnosti Italiji bi se omogućilo da dosegne referentno mjerilo za smanjenje duga tijekom prijelaznog razdoblja 2013. – 2015., djelomično zahvaljujući ambicioznom planu privatizacije koji bi se proveo od 2014. do 2017. (u iznosu od 0,7 postotnih bodova BDP-a svake godine). Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske prognoze u programu stabilnosti, a koji nije potvrdilo neovisno tijelo, donekle je optimističan, posebno za kasnije godine programa stabilnosti.
               U 2014. predviđa se odstupanje od puta prilagodbe prema srednjoročnom cilju; dođe li i sljedeće godine do odstupanja, ono bi se moglo protumačiti kao značajno, među ostalim na temelju referentnog mjerila za rashode. Nadalje, postizanje proračunskih ciljeva nije u potpunosti podržano dovoljno razrađenim mjerama, osobito od 2015. U proljetnoj prognozi službi Komisije 2014. upućuje se na nepoštovanje referentnog mjerila za smanjenje duga u 2014. jer je predviđena strukturna prilagodba (samo 0,1 postotni bod BDP-a) ispod potrebne strukturne prilagodbe od 0,7 postotnih bodova BDP-a. Na temelju ocjene programa stabilnosti i prognoze Komisije u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da su potrebni dodatni napori, među ostalim u 2014., kako bi se postigla usklađenost sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu.

               (10)

               Nedavne mjere za blaže oporezivanje proizvodnih čimbenika imale su relativno ograničen utjecaj. Stoga ima prostora za daljnje usmjeravanje poreznog opterećenja na potrošnju, imovinu i okoliš, uz strogo poštovanje proračunskih ciljeva. U pogledu potrošnje, za poboljšanje strukture sustava oporezivanja ključno je potrebna i revizija sniženih stopa PDV-a i izravnih poreznih izdataka, uz posvećivanje dužne pozornosti potrebi smanjenja mogućeg distribucijskog učinka. U pogledu imovine, revizijom katastarskih vrijednosti u skladu s trenutačnim tržišnim vrijednostima omogućilo bi se pravednije periodično oporezivanje nekretnina. Nedavno doneseni zakon o davanju ovlasti u području porezne reforme prilika je za provedbu takvih potrebnih reformi. S obzirom na opseg izazova, djelovanje u području porezne strukture potrebno je dopuniti dodatnim mjerama, kako bi se poboljšale porezna uprava i porezna disciplina, te odlučnim mjerama za borbu protiv utaje poreza, sive ekonomije i neprijavljenog rada koji opterećuju i javne financije i porezne obveznike koji ispunjuju svoje obveze. Zakonom o davanju ovlasti u području porezne reforme u tom se smislu predviđa nekoliko mjera namijenjenih jačanju porezne uprave – sveobuhvatna procjena i sustav praćenja poreznog jaza, mjere za pojednostavnjivanje, mjere za poboljšanje odnosa s poreznim obveznicima, mjere za poboljšanje naplate poreznog duga na lokalnoj razini i jačanje poreznih kontrola. Odluka o uvođenju unaprijed popunjenih poreznih prijava od 2015. dodatni je pozitivni korak u jačanju porezne discipline.

               (11)

               Temeljita i brza provedba donesenih mjera i dalje je ključni izazov za Italiju u pogledu rješavanja postojećih nedostataka u provedbi, kao i u sprječavanju akumulacije dodatnih kašnjenja. Jednu od ključnih poluga za poboljšanje učinka provedbe u Italiji te općenito lakše političko djelovanje čine veća koordinacija i učinkovitija raspodjela nadležnosti među razinama vlasti. To bi moglo imati povoljan učinak na upravljanje sredstvima EU-a tamo gdje su dosad provedene samo djelomične i nepotpune mjere, osobito u južnim regijama. U upravljanju sredstvima EU-a i dalje postoje nedostatni administrativni kapaciteti i nedostatak transparentnosti, procjene i kontrole kvalitete. Kvaliteti javnih usluga pridonijeli bi i veća učinkovitost i usmjerenost na usluge te odgovarajuće promjene u upravljanju ljudskim resursima. Korupcija i dalje znatno opterećuje proizvodni sustav Italije i povjerenje u političko i institucionalno okruženje. Postoji potreba za revizijom zastare. Za učinkovitu borbu protiv korupcije potrebno je i odgovarajuće poticanje državnog protukorupcijskog tijela nadležnog za evaluaciju i transparentnost javnih uprava. I dalje postoji neučinkovitost građanskog pravosuđa te je potrebno pozorno pratiti utjecaj donesenih mjera.

               (12)

               Na temelju ciljane revizije kvalitete imovine provedene prošle godine pod pokroviteljstvom Banke Italije, i dalje je važno poboljšati upravljanje imovinom umanjene vrijednosti i poticati njezinu raspoloživost kako bi se oživjela sposobnost banaka za proširivanje kredita na realno gospodarstvo. U pogledu pristupa financiranju, dosad su se glavne mjere usredotočile na olakšavanje pristupa kreditima za poduzeća, ali i dalje je ograničen razvoj instrumenata financiranja koji nisu bankovni zajmovi, osobito za mala i srednja poduzeća. Pozdravljene su inicijative poduzete u području korporativnog upravljanja bankama, osobito nova načela koja je nedavno izdala Banka Italije. U isto će vrijeme njihov utjecaj ovisiti o tome da ih banke ispravno provedu te o njihovom izvršenju. Osobito je i dalje potrebno pozorno praćenje nekih od najvećih zadružnih banaka („banche popolari”).

               (13)

               Stanje na tržištu rada dodatno se pogoršalo 2013. te je u Italiji nezaposlenost porasla na 12,2 %, a nezaposlenost među mladima dosegla 40 %. Osiguranje ispravne provedbe i pozorno praćenje učinka reformi donesenih na tržištu rada i u području određivanja plaća od ključne je važnosti kako bi se zajamčilo ostvarivanje očekivanih prednosti u smislu povećane izlazne fleksibilnosti, bolje regulirane ulazne fleksibilnosti, sveobuhvatnijeg sustava naknada za nezaposlenost i bolje usklađenosti plaća i produktivnosti. Postoje kašnjenja u planovima za poboljšanje učinkovitosti službi za posredovanje pri zapošljavanju, što se namjerava postići jačanjem javnih službi za zapošljavanje, te ih je potrebno ubrzati. Mjere namijenjene poticanju stvaranja radnih mjesta u kratkoročnom razdoblju potrebno je dopuniti mjerama kojima se rješava segmentacija. Na globalnoj razini talijansko tržište rada i dalje karakterizira segmentiranost i niska razina sudjelovanja, čime su osobito pogođene žene i mlade osobe. Stoga je potrebno proširiti dosad poduzete ograničene mjere, među ostalim u skladu s ciljevima jamstva za mlade. Italija je suočena s padom raspoloživog dohotka kućanstava u kombinaciji s rastućim siromaštvom i socijalnom isključenošću, što posebno utječe na obitelji s djecom. Socijalne naknade u Italiji i dalje su uglavnom usmjerene na starije osobe, a manje na aktivaciju, čime se ograničavaju mogućnosti rješavanja rizika socijalne isključenosti i siromaštva. Cilj je nedavno uvedenog pokusnog programa socijalne pomoći uspostaviti mrežu socijalne sigurnosti. Predviđa se da će za uvođenje u cijeloj zemlji biti potrebno poboljšati učinkovitost socijalnih rashoda i usluga diljem državnog područja.

               (14)

               Na svim obrazovnim razinama, odnosno na razini osnovnih i srednjih škola te u visokom obrazovanju, potrebno je uložiti napore za unaprjeđivanje uspješnosti u obrazovanju i razvoja ljudskog kapitala. Obilježje je nastavničke struke uniformirana karijera, a ona trenutačno nudi ograničene mogućnosti u području profesionalnog razvoja. Poticanje raznovrsnosti u karijeri nastavnika i bolje povezivanje razvoja njihove karijere s rezultatima i učinkom, u kombinaciji s ujednačivanjem školskog ocjenjivanja, moglo bi dovesti do boljih školskih rezultata. Kako bi se osigurao nesmetan prijelaz iz školovanja na tržište rada, u višem srednjem te u visokom obrazovanju od ključne je važnosti ojačati i proširiti praktično osposobljavanje na temelju većih mogućnosti za učenje kroz rad te strukovno obrazovanje i osposobljavanje. Nakon zakonodavne uredbe iz 2013. koja se bavi navedenim pitanjem, uspostava nacionalnog registra kvalifikacija nužna je kako bi se osiguralo priznavanje vještina diljem zemlje. Nadogradnja početnog djelovanja u tom smjeru uz uvođenje dodjele javnih sredstava za sveučilišta i istraživačke ustanove na temelju uspješnosti u istraživanju i nastavi pridonijela bi unaprjeđivanju kvalitete sveučilišta te potencijalno povećala kapacitete za istraživanje i inovacije tamo gdje još uvijek nisu na potrebnoj razini.

               (15)

               Poduzeti su određeni koraci za ostvarivanje povoljnijeg okruženja za poduzeća i građane, ali njihov utjecaj otežavaju kašnjenje konačnog odobrenja i nedostaci u provedbi. U području profesionalnih službi, osiguranja, distribucije goriva, maloprodaje i poštanskih usluga postoji niz uskih grla u tržišnom natjecanju (rezervirana područja djelatnosti, programi za koncesije / programi autorizacije itd.). Potrebno je rješavati i niz nedostataka koji utječu na sustav javne nabave. Jedan od prioriteta jest i poboljšati tržišno natjecanje u području javnih usluga na lokalnoj razini. Osobito je potrebno provesti sadašnje zakonodavstvo kojim se propisuje da je postojeće ugovore koji nisu u skladu sa zakonodavstvom EU-a o unutarnjim kriterijima potrebno ispraviti do 31. prosinca 2014.

               (16)

               Uska grla u infrastrukturi otežavaju ispravno funkcioniranje energetskog tržišta. U području prometa nedostatak intermodalne infrastrukture, sinergijâ i poveznicâ sa zaleđem za talijanske luke zahtijeva posebnu pažnju i mjere. U Italiji postoje neurbana područja koja nisu pokrivena širokopojasnom mrežom.

               (17)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Italije. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Italiji, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 8. u nastavku.

               (18)

               Vijeće je u okviru tog ocjenjivanja preispitalo program stabilnosti, a njegovo mišljenje (7) posebno odražava preporuka br. 1. u nastavku.

               (19)

               U svjetlu detaljnog preispitivanja koje provodi Komisija i ove ocjene, Vijeće je preispitalo nacionalni program reformi i program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke 1. – 8. u nastavku.

               (20)

               U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Na toj je osnovi Vijeće izdalo preporuke upućene pojedinim državama članicama čija je valuta euro (8). Kao država čija je valuta euro, i Italija bi trebala osigurati da se te preporuke provedu u cijelosti i na vrijeme,

         PREPORUČUJE Italiji da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.

               Ojačati proračunske mjere za 2014. s obzirom na rastuću razliku u odnosu na zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu, tj. pravilo o smanjenju duga, na temelju proljetne prognoze Komisijinih službi 2014. te osigurati napredak prema srednjoročnom cilju (MTO). Znatno ojačati proračunsku strategiju u 2015. kako bi se osigurala usklađenost sa zahtjevom za smanjenje duga te se tako postigao MTO. Nakon toga osigurati dostatno smanjenje duga opće države, provesti ambiciozan plan privatizacije, provesti fiskalnu prilagodbu kojom se potiče rast, utemeljenu na najavljenim znatnim uštedama koje proizlaze iz održivog poboljšanja učinkovitosti i kvalitete javnih rashoda na svim razinama vlasti, uz istovremeno očuvanje izdataka kojima se potiče rast, npr. u području istraživanja i razvoja, inovacija, obrazovanja i bitnih infrastrukturnih projekata. Zajamčiti neovisnost i potpunu operacionalizaciju fiskalnog vijeća što je prije moguće, a najkasnije do rujna 2014., na vrijeme prije ocjene nacrta proračunskog plana za 2015.

               2.

               Prebaciti porezno opterećenje s proizvodnih čimbenika na potrošnju, imovinu i okoliš, u skladu s proračunskim ciljevima. U tom cilju potrebno je procijeniti učinkovitost nedavnog smanjenja poreznog opterećenja rada te osigurati njegovo financiranje u 2015., provesti reviziju opsega izravnih poreznih rashoda i proširiti poreznu osnovicu, osobito u potrošnji. Osigurati učinkovitije oporezivanje u vezi s okolišem, uključujući u području trošarina te ukloniti subvencije štetne za okoliš. Provesti zakon o davanju ovlasti u području porezne reforme do ožujka 2015., među ostalim donošenjem odluka za reformu katastarskog sustava kako bi se osigurala učinkovitost reforme poreza na nekretnine. Dodatno poboljšati poreznu disciplinu jačanjem predvidivosti poreznog sustava, pojednostavnjivanjem postupaka, poboljšanjem naplate poreznog duga i modernizacijom porezne uprave. Boriti se protiv utaje poreza i poduzeti dodatne korake protiv sive ekonomije i neprijavljenog rada.

               3.

               Kao dio napora širih razmjera namijenjenih poboljšanju učinkovitosti javne uprave, razjasniti nadležnosti na svim razinama izvršne vlasti. Osigurati bolje upravljanje sredstvima EU-a poduzimanjem odlučnih mjera za poboljšanje administrativnih kapaciteta, transparentnosti, procjene i kontrole kvalitete na nacionalnoj i regionalnoj razini, osobito u južnim regijama. Dodatno ojačati učinkovitost mjera za suzbijanje korupcije, među ostalim revizijom zastare do kraja 2014. te jačanjem ovlasti nacionalnog tijela za borbu protiv korupcije. Pravodobno pratiti učinak reformi donesenih kako bi se povećala učinkovitost građanskog pravosuđa s ciljem osiguravanja njihove učinkovitosti i donošenja komplementarnih mjera ako je to potrebno.

               4.

               Učvrstiti otpornost bankarskog sektora i osigurati njegove kapacitete za upravljanje i raspolaganje imovinom umanjene vrijednosti u cilju oživljavanja zajmova realnom gospodarstvu. Poticati pristup nebankarskom financiranju za poduzeća, osobito za mala i srednja poduzeća. Nastaviti promicati i pratiti učinkovito korporativno upravljanje u čitavom bankarskom sektoru, posvećujući posebnu pozornost velikim zadružnim bankama („banche popolari”) i ulozi zaklada, u cilju poboljšanja učinkovitosti financijskog posredovanja.

               5.

               Do kraja 2014. procijeniti učinak reformi na tržištu rada i u području određivanja plaća na stvaranje radnih mjesta, postupak otpuštanja, dvojnost tržišta rada i konkurentnost troškova te procijeniti potrebu za dodatnim djelovanjem. Raditi na postizanju sveobuhvatnije socijalne zaštite za nezaposlene, uz ograničavanje upotrebe sustava doplataka na plaću u cilju lakše preraspodjele rada. Ojačati poveznicu između aktivnih i pasivnih politika tržišta rada, počevši s detaljnim planom djelovanja do prosinca 2014., te učvrstiti koordinaciju i pružanje usluga službi za zapošljavanje diljem zemlje. Donijeti učinkovite mjere za promicanje zapošljavanja žena donošenjem mjera za smanjenje nepoticajnih fiskalnih mjera za rad drugog primatelja plaće do ožujka 2015. i pružanjem odgovarajuće skrbi. Diljem zemlje pružiti odgovarajuće usluge neprijavljenim mladim ljudima i osigurati veću posvećenost privatnog sektora pružanju mogućnosti kvalitetnog naukovanja i stažiranja do kraja 2014. u skladu s ciljevima Jamstva za mlade. Boriti se protiv izloženosti siromaštvu i socijalnoj isključenosti, unaprijediti novi pokusni program socijalne pomoći u skladu s proračunskim ciljevima kojim se jamči odgovarajuća ciljanost, stroga uvjetovanost i teritorijalna jedinstvenost te jačaju poveznice s aktivacijskim mjerama. Poboljšati učinkovitost programa za obiteljske naknade i kvalitetnih usluga u kojima se prednost daje kućanstvima s djecom u kojima se ostvaruju niska primanja.

               6.

               Provesti nacionalni sustav za ocjenu škola kako bi se popravili školski rezultati i smanjile stope ranog prekida školovanja. Povećati učenje uz rad u višem srednjem strukovnom obrazovanju i osposobljavanju i ojačati strukovno usmjereno visoko obrazovanje. Uspostaviti nacionalni registar kvalifikacija kako bi se osiguralo rašireno priznavanje vještina. Osigurati bolje nagrađivanje kvalitete visokog obrazovanja i istraživanja zahvaljujući javnom financiranju.

               7.

               Odobriti zakonodavstvo u postupku ili druge jednakovrijedne mjere namijenjene pojednostavnjenju regulatornog okvira za poduzeća i građane i riješiti nedostatke u provedbi postojećeg zakonodavstva. Poticati otvaranje tržišta i ukloniti preostale prepreke i ograničenja u području tržišnog natjecanja u sektoru profesionalnih i lokalnih javnih službi, osiguranja, distribucije goriva, maloprodaje i poštanskih usluga. Poboljšati učinkovitost javne nabave, osobito racionalizacijom postupaka, među ostalim boljom upotrebom e-nabave, racionalizacijom središnjih tijela za nabavu i osiguravanjem ispravne primjene pravila prije i nakon sklapanja ugovora. U području javnih usluga na lokalnoj razini, do 31. prosinca 2014. strogo provesti zakonodavstvo za ispravljanje ugovora koji nisu u skladu sa zahtjevima za sklapanje ugovora unutar organizacije.

               8.

               Do rujna 2014. osigurati brzu i potpunu operacionalizaciju tijela nadležnog za promet. Odobriti popis strateške infrastrukture u energetskom sektoru te poboljšati upravljanje lukama i veze sa zaleđem.

      Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. C. PADOAN

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (4)  SL C 217, 30.7.2013., str. 42.

      (5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju(SL L 140, 27.5.2013., str.11.).

      (6)  COM(2013) 800 završna verzija.

      (7)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.

      (8)  Vidjeti stranicu 141. ovog Službenog lista.


title: Preporuka Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reforme Švedske za 2013. i davanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Švedske za razdoblje 2012.-2016.

text:
               30.7.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 217/86

      PREPORUKA VIJEĆA

   od 9. srpnja 2013.
   o nacionalnom programu reforme Švedske za 2013. i davanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Švedske za razdoblje 2012.-2016.
   2013/C 217/21
   Ovaj tekst još nije preveden na hrvatski jezik i stoga se prvo objavljuje na engleskom jeziku. Objava na hrvatskom jeziku uslijedit će čim prijevod bude dostupan.
   THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,
   Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Articles 121(2) and 148(4) thereof,
   Having regard to Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies (1), and in particular Article 9(2) thereof,
   Having regard to Regulation (EU) No 1176/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 November 2011 on the prevention and correction of macroeconomic imbalances (2), and in particular Article 6(1) thereof,
   Having regard to the recommendation of the European Commission,
   Having regard to the conclusions of the European Council,
   Having regard to the opinion of the Employment Committee,
   Having regard to the opinion of the Economic and Financial Committee,
   Having regard to the opinion of the Social Protection Committee,
   Having regard to the opinion of the Economic Policy Committee,
   Whereas:

               (1)

               On 26 March 2010, the European Council agreed to the Commission’s proposal to launch a new strategy for jobs and growth, Europe 2020, based on enhanced coordination of economic policies, which focuses on the key areas where action is needed to boost Europe’s potential for sustainable growth and competitiveness.

               (2)

               On 13 July 2010, the Council adopted a Recommendation on the broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Union (2010 to 2014) and, on 21 October 2010, it adopted a decision on guidelines for the employment policies of the Member States (3), which together form the ‘integrated guidelines’. Member States were invited to take the integrated guidelines into account in their national economic and employment policies.

               (3)

               On 29 June 2012, the Member States’ Heads of State or Government decided on a Compact for Growth and Jobs, providing a coherent framework for action at national, EU and euro area levels using all possible levers, instruments and policies. They decided on action to be taken at the level of the Member States, in particular expressing full commitment to achieving the objectives of the Europe 2020 strategy and to implementing the country-specific recommendations.

               (4)

               On 10 July 2012, the Council adopted a Recommendation (4) on Sweden’s National Reform Programme for 2012 and delivered its opinion on Sweden’s Convergence Programme for 2012-2015.

               (5)

               On 28 November 2012, the Commission adopted the Annual Growth Survey, marking the start of the 2013 European Semester for economic policy coordination. Also on 28 November 2012, the Commission, on the basis of Regulation (EU) No 1176/2011, adopted the Alert Mechanism Report, in which it identified Sweden as one of the Member States for which an in-depth review would be carried out.

               (6)

               The European Parliament has been duly involved in the European Semester, in accordance with Regulation (EC) No 1466/97, and, on 7 February 2013, adopted a resolution on employment and social aspects in the Annual Growth Survey 2013 and a resolution on the contribution to the Annual Growth Survey 2013.

               (7)

               On 14 March 2013, the European Council endorsed the priorities for ensuring financial stability, fiscal consolidation and action to foster growth. It underscored the need to pursue differentiated, growth-friendly fiscal consolidation, to restore normal lending conditions to the economy, to promote growth and competitiveness, to tackle unemployment and the social consequences of the crisis, and to modernise public administration.

               (8)

               On 10 April 2013, the Commission published the results of its in-depth review for Sweden, under Article 5 of Regulation (EU) No 1176/2011. The Commission’s analysis leads it to conclude that Sweden is experiencing macroeconomic imbalances, which deserve monitoring and policy action. In particular, macroeconomic developments regarding private sector debt and deleveraging, coupled with remaining inefficiencies in the housing market deserve continued attention. Although the large current account surplus does not raise risks similar to large deficits the Commission will continue monitoring the developments of the current account in Sweden.

               (9)

               On 19 April 2013, Sweden submitted its Convergence Programme for the period 2012-2017 and its 2013 National Reform Programme. In order to take account of their interlinkages, the two Programmes have been assessed at the same time.

               (10)

               Based on the assessment of the Convergence Programme pursuant to Regulation (EC) No 1466/97, the Council is of the opinion that the macroeconomic scenario underpinning the budgetary projections in the Programme is plausible for 2013. The Government projects GDP growth of 1,2 % and 2,2 % in 2013 and 2014, respectively, whereas the Commission forecasts 1,5 % and 2,5 %. The objective of the budgetary strategy outlined in the Convergence Programme is to ensure long-term sustainability of public finances by respecting the rules of the Swedish fiscal framework, including the target of having a surplus in general government net lending of 1 % of GDP on average over the business cycle. General government balance slipped from a small surplus of 0,2 % of GDP in 2011 to a deficit of 0,5 % in 2012. The Convergence Programme confirms the previous medium-term budgetary objective (MTO) of -1,0 % of GDP. The MTO is in line with the requirements of the Stability and Growth Pact. The Convergence Programme foresees a structural general government balance, as recalculated by the Commission, to improve from a minor deficit around 0,4 % of GDP in 2012-13 to a surplus in 2014 and onwards. Therefore, the MTO is likely to be met over the programme period. According to the information in the Convergence Programme, the growth rate of government expenditure, net of discretionary revenue measures, would exceed the reference medium-term rate of potential GDP growth in 2012 and 2013, but would be below that rate in 2014. Even taking into account the possibility of further expansionary discretionary measures in 2014, the risks to the budgetary targets are limited. According to the Convergence Programme, the debt ratio, which is below the 60 %-of-GDP reference value, is projected to increase temporarily to 42 % of GDP in 2013, but fall back below 40 % of GDP in 2015. The Commission forecasts the debt ratio to decline to 39 % in 2014.

               (11)

               The high indebtedness of the private sector (at 235 % of GDP in 2012) continues to be a matter of concern. Household debt, hovering around 80 % of GDP or roughly 170 % of disposable income, has only recently stabilised and is not likely to decline in the near future given continued credit growth and a slow pace of mortgage amortisation. The current tax deductibility of interest payments and low recurrent property taxes contribute to a debt bias in Swedish housing taxation, contributing to high debt levels. Moreover, the relatively big gap between the effective marginal tax rate on debt and on equity for new investment suggests a continued bias towards debt-financing for corporations. Sweden has recently restricted the deductibility of intra-group interest expenses but has no comprehensive system to correct the debt-equity tax bias. Corporate debt remains substantial at 149 % of GDP.

               (12)

               Although the Swedish housing market has been stable in the recent past, it remains a potential source of instability. On the supply side, the Swedish housing market is characterised by some inefficiencies which may contribute to driving house prices upwards and creating undesirable lock-in effects. Swedish construction investments are only half of those of other Nordic countries, both in relation to GDP as well as population. At present, it often takes several years to launch a new project, due to lengthy processes at the municipal level. Streamlining these processes would increase the flexibility of housing supply, foster competition in the construction sector and decrease construction costs. Further reforms to the rent-setting system are needed to allow market forces to establish an optimal supply of rental housing at an adequate price. Addressing the inefficiencies of the housing market is likely to also help reduce household debt levels, as these issues are interlinked.

               (13)

               In Sweden, unemployment rates for young people, people with a migrant background, and the low-skilled in general remain far above those of the rest of the working-age population and above the EU average. Sweden has taken a large number of new relevant measures to address this issue. Measures targeting the integration of people with a migrant background into the labour market have already produced initial results in lowering the unemployment rate, but continued efforts are needed to reduce the gap between them and the rest of the population. So far, young people have not noticeably benefited from the measures. However, a number of promising measures have been put in place or are in the pipeline; these include supporting work introduction agreements within the context of the Swedish model of wage setting by fully independent social partners. Efforts to strengthen apprenticeships and other types of work-based vocational education are also fully relevant but these will have to be more ambitious if they are to have the desired impact. Continued progress would be warranted in reviewing employment-protection legislation and exploiting the benefits of the job guarantee for young people. More narrowly-defined measures targeting those in most need should be preferred to general subsidies. Under the Swedish Job Guarantee, young people who are seeking work through the Public Employment Service and who have already been unemployed for 90 days are offered targeted services to help them to improve their chances of finding employment and education opportunities. However, the guarantee currently seems less effectively targeted towards young people who are not in education or training, nor registered with the Public Employment Service. In line with the 2012 Recommendation, Sweden has commissioned a review of the effects of the reduced VAT rate for restaurants and catering services on prices, wages and employment of young people, which should deliver preliminary results in January 2014 and final conclusions in 2016. This review will be important, given the concerns raised about the cost-effectiveness of this measure.

               (14)

               In the context of the European Semester, the Commission has carried out a comprehensive analysis of Sweden’s economic policy. It has assessed the Convergence Programme and National Reform Programme, and presented an in-depth review. It has taken into account not only their relevance for sustainable fiscal and socioeconomic policy in Sweden but also their compliance with EU rules and guidance, given the need to reinforce the overall economic governance of the European Union by providing EU-level input into future national decisions. Its recommendations under the European Semester are reflected in recommendations (1) to (4) below.

               (15)

               In the light of this assessment, the Council has examined the Convergence Programme, and its opinion (5) is reflected in particular in recommendation (1) below.

               (16)

               In the light of the Commission’s in-depth review and this assessment, the Council has examined the National Reform Programme and the Convergence Programme. Its recommendations under Article 6 of Regulation (EU) No 1176/2011 are reflected in recommendations (2) and (3) below,

         HEREBY RECOMMENDS that Sweden take action within the period 2013-2014 to:

               1.

               Implement the measures necessary to pursue a growth-friendly fiscal policy and preserve a sound fiscal position ensuring compliance with the MTO over the programme horizon.

               2.

               Continue addressing risks related to private debt by reducing the debt bias in housing taxation by phasing out tax deductibility of interest payments on mortgages or/and increasing property taxes. Take further measures to foster prudent lending by measures promoting amortisation of mortgages. Further reduce the debt-bias in corporate taxation.

               3.

               Improve the efficiency of the housing market by continued reforms of the rent setting system and strengthening the freedom of contract between individual tenants and landlords. Promote increased competition in the construction sector and review the planning, zoning and approval processes with the aim of increasing transparency, shortening lead times and reducing entry barriers for construction companies.

               4.

               Reinforce efforts to improve the labour-market integration of low-skilled young people and people with a migrant background by stronger and better targeted measures to improve their employability and the labour demand for these groups. Step up efforts to facilitate the transition from school to work, including via a wider use of work-based learning, apprenticeships and other forms of contracts combining employment and education. Complete the Youth Guarantee to better cover young people not in education or training. Complete and draw conclusions from the review of the effectiveness of the current reduced VAT rate for restaurants and catering services in support of job creation.

      Done at Brussels, 9 July 2013.

            For the Council

            The President

         R. ŠADŽIUS

      (1)  OJ L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  OJ L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (3)  Maintained for 2013 by Council Decision 2013/208/EU of 22 April 2013 on guidelines for the employment policies of the Member States (OJ L 118, 30.4.2013, p. 21).

      (4)  OJ C 219, 24.7.2012, p. 85.

      (5)  Under Article 9(2) of Regulation (EC) No 1466/97.


title: Preporuka Komisije (EU) 2017/84 оd 16. siječnja 2017. o praćenju ugljikovodika iz mineralnih ulja u hrani te u materijalima i predmetima koji dolaze u dodir s hranom (Tekst značajan za EGP. )

text:
               17.1.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 12/95

         PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2017/84
   оd 16. siječnja 2017.
   o praćenju ugljikovodika iz mineralnih ulja u hrani te u materijalima i predmetima koji dolaze u dodir s hranom
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               Ugljikovodici iz mineralnih ulja (MOH) kemijski su spojevi koji se dobivaju uglavnom iz sirove nafte, ali proizvode se i sintetski iz ugljena, prirodnog plina i biomase. Ugljikovodici iz mineralnih ulja mogu biti prisutni u hrani kao posljedica kontaminacije iz okoliša, putem maziva za strojeve koji se upotrebljavaju u žetvi ili u proizvodnji hrane, putem pomoćnih tvari u procesu proizvodnje ili putem prehrambenih aditiva i materijala koji dolaze u dodir s hranom. S proizvodima prehrambene kvalitete od ugljikovodika iz mineralnih ulja postupa se tako da se sadržaj aromatskih ugljikovodika iz mineralnih ulja (MOAH) svede na najmanju moguću mjeru.

               (2)

               Znanstveni odbor za kontaminante u prehrambenom lancu (Odbor CONTAM) Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) zaključio je 2012. (1) da se potencijalni učinci ugljikovodika iz mineralnih ulja na ljudsko zdravlje znatno razlikuju ovisno o skupini tvari kojoj pripadaju. Aromatski ugljikovodici iz mineralnih ulja mogu djelovati kao genotoksične kancerogene tvari, a zasićeni ugljikovodici iz mineralnih ulja (MOSH) mogu se nakupljati u ljudskom tkivu i štetno utjecati na jetra. Budući da se neki aromatski ugljikovodici iz mineralnih ulja smatraju mutagenima i kancerogenima, važno je organizirati praćenje ugljikovodika iz mineralnih ulja kako bi se bolje razumjela relativna prisutnost zasićenih ugljikovodika iz mineralnih ulja i aromatskih ugljikovodika iz mineralnih ulja u prehrambenim proizvodima koji znatno pridonose prehrambenoj izloženosti.

               (3)

               Sumnja se da migracija iz materijala koji dolaze u dodir s hranom, primjerice papirnatih i kartonskih ambalaža, znatno pridonosi ukupnoj izloženosti, te bi stoga praćenje trebalo uključivati pretpakiranu hranu, materijal za pakiranje i prisutnost funkcionalnih barijera te opremu koja se upotrebljava za skladištenje i preradu. Migracija ugljikovodika iz mineralnih ulja iz ambalaže u hranu može biti veća zbog određenih parametara, primjerice vremena ili uvjeta skladištenja. Budući da je lakše otkriti ugljikovodike iz mineralnih ulja ako se pojavljuju u velikim količinama, u strategiji uzorkovanja trebalo bi uzeti u obzir takve parametre kad je njihova migracija najveća.

               (4)

               Radi osiguravanja pouzdanosti dobivenih analitičkih podataka države članice trebale bi osigurati dostupnost prikladne analitičke opreme te steći dostatno iskustvo u analizi ugljikovodika iz mineralnih ulja u hrani i u materijalima koji dolaze u dodir s hranom prije dobivanja rezultata analize.

               (5)

               Radi osiguravanja jedinstvene primjene ove preporuke Referentni laboratorij Europske unije za materijale koji dolaze u dodir s hranom (EU-RL) trebao bi nadležnim tijelima država članica i drugim zainteresiranim stranama staviti na raspolaganje dodatne smjernice, uključujući smjernice o informacijama koje se mogu prikupiti prilikom istraživanja te o metodama uzorkovanja i analize.

         DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

               1.

               Države članice trebale bi, uz aktivno sudjelovanje subjekata u poslovanju s hranom te proizvođača, prerađivača i distributera materijala koji dolaze u dodir s hranom i drugih zainteresiranih strana, tijekom 2017. i 2018. pratiti prisutnost ugljikovodika iz mineralnih ulja u hrani. Praćenje bi trebalo obuhvatiti životinjsku mast, kruh i peciva, fine pekarske proizvode, žitne pahuljice, slastice (uključujući čokoladu) i kakao, riblje meso, riblje proizvode (konzervirana riba), žitarice za prehranu ljudi, sladoled i deserte, uljano sjemenje, tjesteninu, proizvode od žitarica, mahunarke, kobasice, orašaste plodove, biljna ulja te materijale koji dolaze u dodir s hranom koji se upotrebljavaju za te proizvode.

               2.

               Kako bi se osigurala jedinstvena primjena ove preporuke i došlo do pouzdanih i usporedivih rezultata praćenja, trebalo bi slijediti posebne smjernice koje će izraditi Referentni laboratorij EU-a u kontekstu ove Preporuke („smjernice”). Budući da takve smjernice još ne postoje, države članice trebale bi surađivati s Referentnim laboratorijem EU-a kako bi ih zajednički izradile u skladu s njihovim potrebama u području razvoja analitičkih sposobnosti.

               3.

               Države članice trebale bi uzorkovanje hrane provoditi u skladu s odredbama iz Uredbe Komisije (EZ) br. 333/2007 (2). U uzorkovanje bi trebalo uključiti razmjeran broj pretpakiranih prehrambenih proizvoda. Uzorkovanje materijala koji dolaze u dodir s hranom trebalo bi provoditi u skladu s najboljim praksama prikladnima za pojedine materijale ili predmete, kako će biti navedeno u smjernicama. Trebalo bi istražiti i moguće druge izvore ugljikovodika iz mineralnih ulja povezane s upotrebom materijala koji dolaze u dodir s hranom u lancu opskrbe, primjerice tijekom skladištenja ili prerade, ako su prisutne jasne naznake da oni pridonose prisutnosti ugljikovodika iz mineralnih ulja. Pri uzorkovanju pretpakirane hrane trebalo bi se usredotočiti na proizvode kojima se približava kraj minimalnog roka trajanja i čije se skladištenje i prerada provode pri relativno toplim uvjetima.

               4.

               Potrebno je analizirati uzorke proizvoda kako se stavljaju na tržište. Kad je riječ o pretpakiranoj hrani, potrebno je utvrditi razinu ugljikovodika iz mineralnih ulja i u hrani i u materijalu koji dolazi u dodir s hranom, ako se sumnja da je potonji izvor otkrivenih ugljikovodika iz mineralnih ulja. Potrebno je posvetiti posebnu pozornost razlikama između zasićenih ugljikovodika iz mineralnih ulja i aromatskih ugljikovodika iz mineralnih ulja te tumačenju rezultata analize radi osiguravanja pouzdanosti i usporedivosti dobivenih podataka. Države članice koje namjeravaju analizirati prisutnost zasićenih i aromatskih ugljikovodika iz mineralnih ulja u hrani i materijalima koji dolaze u dodir s hranom mogu zatražiti tehničku pomoć Referentnog laboratorija EU-a za materijale koji dolaze u dodir s hranom.

               5.

               Utvrdi li se prisutnost ugljikovodika iz mineralnih ulja u hrani, države članice trebale bi provesti daljnja istraživanja u objektima u poslovanju s hranom radi otkrivanja mogućeg izvora ili više njih. Istraživanje bi, kad god je to moguće, trebalo obuhvaćati sustave kojima se koristi subjekt u poslovanju s hranom i kojima bi se moglo utjecati na kontaminaciju ili je nadzirati (npr. metode proizvodnje i prerade, analiza opasnosti i kritičnih kontrolnih točaka (HACCP) ili slični sustavi ili mjere koji se provode radi sprečavanja takve prisutnosti).

               6.

               Utvrdi li se prisutnost ugljikovodika iz mineralnih ulja u materijalima koji dolaze u dodir s hranom ili koji potječu od tih materijala, države članice trebale bi prikupiti podatke o materijalu koji dolazi u dodir s hranom (npr. vrsta i sastav materijala za pakiranje, prisutnost funkcionalne barijere, rok trajanja pakirane hrane) i provesti dodatna istraživanja u objektima proizvođača, prerađivača i distributera materijala koji dolaze u dodir s hranom kako bi se utvrdili sustavi kojima se koriste predmetna poduzeća (npr. metode proizvodnje i prerade materijala koji dolazi u dodir s hranom te dokumentacija koja je potrebna na temelju Uredbe komisije (EZ) br. 2023/2006 (3) o dobroj proizvođačkoj praksi), kako će biti navedeno u smjernicama.

               7.

               Države članice, subjekti u poslovanju s hranom, proizvođači, prerađivači i distributeri materijala koji dolaze u dodir s hranom i ostale zainteresirane strane trebale bi EFSA-i dostaviti podatke o praćenju izražene na temelju ukupne mase s informacijama i u formatu elektroničkog izvješćivanja kako je utvrdila EFSA radi kompilacije u jedinstvenu bazu podataka. Podatke o praćenju trebalo bi po mogućnosti dostaviti do 1. listopada 2017. te potom do 1. listopada 2018. Posljednje bi rezultate trebalo dostaviti do 28. veljače 2019. Eventualno raspoložive podatke o prisutnosti iz 2016. koji još nisu dostavljeni trebalo bi u skladu s istim uvjetima dostaviti što je prije moguće.

      Sastavljeno u Bruxellesu 16. siječnja 2017.

            Za Komisiju

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            Član Komisije

      (1)  Znanstveni odbor EFSA-e za kontaminante u prehrambenom lancu (CONTAM); Znanstveno mišljenje o ugljikovodicima iz mineralnih ulja u hrani. EFSA Journal 2012.;10(6):2704, 185 str. doi:10.2903/j.efsa.2012.2704.

      (2)  Uredba Komisije (EZ) br. 333/2007 od 28. ožujka 2007. o metodama uzorkovanja i analitičkim metodama za službenu kontrolu razina olova, kadmija, žive, anorganskog kositra, 3-MCPD-a i benzo(a)pirena u hrani (SL L 88, 29.3.2007., str. 29.).

      (3)  Uredba Komisije (EZ) br. 2023/2006 od 22. prosinca 2006. o dobroj proizvođačkoj praksi za materijale i predmete koji dolaze u dodir s hranom (SL L 384, 29.12.2006., str. 75.).


				|

		52014PC0077

			Preporuka za ODLUKU VIJEĆA kojom se Komisiji, u ime Europske zajednice za atomsku energiju, odobrava sklapanje Protokola uz Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Srbije, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj Uniji /* COM/2014/077 final */

			   	OBRAZLOŽENJE
Vijeće je 24. rujna 2012.
ovlastilo Komisiju da započne pregovore u ime Europske unije i njezinih
država članica i Republike Hrvatske sa Srbijom radi sklapanja Protokola uz
Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i
njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Srbije, s druge
strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj
uniji.
Dva kruga pregovora održana su 28.
siječnja i 13. ožujka 2013., a nakon toga uslijedila su daljnja tehnička
pojašnjenja i korespondencija. Komisija i vlada Srbije parafirali su Protokol
10. prosinca 2013. Tekst nacrta Protokola nalazi se u Prilogu.
Komisija predlaže da
Vijeće odluči o potpisivanju i privremenoj primjeni Protokola u ime
Europske unije i sklopi Protokol u ime Europske unije i njezinih država
članica. Europska zajednica za atomsku energiju (EZAE) također je
stranka Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Komisija predlaže da
Vijeće odobri sklapanje Protokola u ime Europske zajednice za atomsku
energiju, u skladu s člankom 101. stavkom 2. Ugovora o osnivanju EZAE-a.
U skladu s člankom 101.
Ugovora o EZAE-u, Komisija je donijela odluku o potpisivanju Sporazuma i
Komisija je donijela odluku o sklapanju Sporazuma uz odobrenje Vijeća.
Stoga je potrebno donijeti zasebne odluke o potpisivanju i sklapanju Protokola
od strane EU-a i od strane EZAE-a.
Komisija predlaže da
Vijeće sklapanje Protokola u ime Europske zajednice za atomsku energiju:
–
odobri, u skladu s člankom 101. stavkom 2.
Ugovora o osnivanju EZAE-a.
Preporuka za
ODLUKU VIJEĆA
kojom se Komisiji, u ime Europske zajednice
za atomsku energiju, odobrava sklapanje Protokola uz Sporazum o stabilizaciji i
pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s
jedne strane, i Republike Srbije, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir
pristupanje Republike Hrvatske Europskoj Uniji
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju
Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 101.
stavak 2.,
uzimajući u obzir preporuku Komisije,
budući da:
(1)
Vijeće je 24. rujna 2012. ovlastilo Komisiju
da započne pregovore s Republikom Srbijom radi sklapanja Protokola uz
Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i
njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Srbije, s druge
strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji
(dalje u tekstu: „Protokol”).
(2)
Pregovori su uspješno okončani parafiranjem
Protokola 10. prosinca 2013.
(3)
Sklapanje Protokola, od strane Komisije, treba se
odobriti u pogledu pitanja iz nadležnosti Europske zajednice za atomsku
energiju.
(4)
Potpisivanje i sklapanje Protokola podliježe
posebnom postupku u pogledu pitanja iz nadležnosti Unije i država članica.
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Jedini članak
Ovime se Europskoj komisiji odobrava da, u ime
Europske zajednice za atomsku energiju, sklopi Protokol uz Sporazum o
stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država
članica, s jedne strane, i Republike Srbije, s druge strane, kako bi se
uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj Uniji.
Tekst Protokola priložen je Odluci o njegovu
potpisivanju.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik


title: Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o provedbi općih smjernica za ekonomske politike država članica čija je valuta euro

text:
               29.7.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 247/141

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 8. srpnja 2014.
   o provedbi općih smjernica za ekonomske politike država članica čija je valuta euro
   2014/C 247/27
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 136. u vezi s člankom 121. stavkom 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               U gospodarskom okruženju europodručja osjeća se postupan gospodarski oporavak, koji je doduše još uvijek krhak. U 2013. i početkom 2014. inflacija u europodručju zabilježila je snažan pad i u razdoblju obuhvaćenom prognozom očekuje se tek njezin spori rast, što je odraz usporene aktivnosti i tekuće prilagodbe relativnih cijena u najranjivijim gospodarstvima te prijašnjeg jačanja tečaja eura. Iako se oporavak sve šire osjeća, razlike među državama članicama čija je valuta euro („državama članicama europodručja”) i dalje su velike.

               (2)

               Europodručje nije tek zbroj njegovih članica. Gospodarska i financijska kriza jasno je ukazala na duboku povezanost europodručja te je naglasila potrebu snažnije koordinacije fiskalnih, financijskih i strukturnih politika među državama članicama europodručja kako bi se osiguralo dosljedno političko stajalište za europodručje u cjelini. Države članice europodručja obvezale su se 2. ožujka 2012. potpisivanjem Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji na provedbu niza opsežnih reformi politika i koordinaciju politika. Stupanjem na snagu takozvanog „paketa od dvije Uredbe” (3) 2013. dodatno je ojačana koordinacija proračunske i ekonomske politike u europodručju. Države članice europodručja imaju posebnu odgovornost za učinkovitu provedbu novog okvira upravljanja. Stoga je potrebno povećati uzajamni pritisak radi potpore provedbi nacionalnih reformi i razborite fiskalne politike, pojačati ocjenjivanje nacionalnih reformi sa stajališta europodručja, internalizirati moguća prelijevanja i poticati politike od posebne važnosti za dobro funkcioniranje EMU-a. Stoga je također potrebna prikladna komunikacija o strategiji europodručja.

               (3)

               S obzirom na veliku međuovisnost država članica europodručja, postoji mogućnost velikih prelijevanja u provedbi strukturnih reformi, koju je potrebno uzeti u obzir kako bi se osiguralo optimalno oblikovanje i provedba politika za države članice europodručja pojedinačno i europodručje u cjelini. Primjerice, usklađenijim djelovanjem u provedbi reformi olakšala bi se potrebna konvergencija među državama članicama. Pravodobna rasprava o planovima reformi država članica europodručja u skladu s postojećim praksama i učinkovita provedba postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže u tom su pogledu od ključne važnosti.

               (4)

               Jedan od ključnih političkih izazova s kojima se suočava europodručje jest smanjenje državnog duga provedbom diferenciranih fiskalnih politika koje potiču rast uz istodobno jačanje potencijala rasta europodručja i rješavanje socijalnih posljedica krize. Zahvaljujući konsolidacijskim naporima proteklih godina, fiskalno stanje europodručja popravilo se, ali neke države članice europodručja trebaju i dalje nastaviti s fiskalnom prilagodbom kako bi smanjile visoku razinu duga. Sve države članice europodručja trebale bi popraviti kvalitetu javnih financija u cilju jačanja produktivnosti i zapošljavanja.

               (5)

               Ulaganja u europodručju u početnoj su fazi krize zabilježila snažni pad i još se uvijek nisu vratila na razinu dugoročnog prosjeka. Trend slabe ulagačke aktivnosti potaknut je kombiniranim učinkom razduživanja privatnog sektora, rascjepkanosti financijskog tržišta i nužnim mjerama fiskalne konsolidacije koje su dovele do smanjenja javnih ulaganja. Veća ulaganja u infrastrukturu i znanje nužna su za održivost oporavka i jačanje potencijala rasta. Veliki dio ulaganja mora doći iz privatnog sektora, ali javna tijela mogu preuzeti važnu ulogu u osiguravanju povoljnih uvjeta.

               (6)

               Unatoč smanjenju pritiska na državni dug, dotok kredita u realno gospodarstvo u europodručju još uvijek je skroman, a rascjepkanost financijskog tržišta i dalje visoka. Pristup financiranju, posebice za MSP-ove, i dalje je izazov u mnogim državama članicama, što bi moglo ugroziti gospodarski oporavak. Stoga su potrebne inicijative u cilju obnove kreditnih tokova, jačanja tržišta kapitala i poticanja dugoročnog financiranja gospodarstva. Mjere poput dovršenja čišćenja bilanci banaka, daljnjeg učvršćivanja zaštitnih slojeva kapitala, tamo gdje je to potrebno, revizije kvalitete imovine i testova otpornosti na stresove omogućuju da se utvrde preostale slabe točke i učvrsti povjerenje u sektor u cjelini. Značajan je napredak ostvaren u području bankarske unije, osobito uspostavom jedinstvenog nadzornog mehanizma i dogovorom o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu.

               (7)

               Financijska kriza otkrila je nedostatke u ustroju ekonomske i monetarne unije. Komisija je 28. studenoga 2012. objavila nacrt za snažnu i istinsku ekonomsku i monetarnu uniju u cilju pokretanja europske rasprave. Predsjednik Europskog vijeća, u uskoj suradnji s predsjednikom Europske komisije, predsjednikom Euroskupine i predsjednikom Europske središnje banke, podnio je 5. prosinca 2012. izvješće u kojem se osvrće na niz ideja iz Komisijina nacrta, navodeći vremenski okvir i faze u procesu uspostave ekonomske i monetarne unije. Europski parlament iznio je svoja stajališta u rezoluciji od 20. studenoga 2012. Otada su ostvareni značajni pomaci. Europsko vijeće izrazilo je dodatna stajališta u prosincu 2013. U daljnjem razvoju EMU-a potrebno je primijeniti postupni pristup koji objedinjuje disciplinu i solidarnost. Takozvanim paketom od šest mjera (4) i paketom od dvije mjere predviđa se prvo preispitivanje provedbe do kraja 2014.

         OVIME PREPORUČUJE državama članicama europodručja da, ne dovodeći u pitanje nadležnosti Vijeća u pogledu koordinacije ekonomskih politika država članica, u razdoblju 2014. – 2015. pojedinačno i zajednički, a posebno u okviru koordinacije ekonomske politike u okviru Euroskupine, poduzmu sljedeće mjere:

               1.

               da u uskoj suradnji s Komisijom promiču i prate provedbu strukturnih reformi u područjima koja su najvažnija za nesmetano funkcioniranje europodručja, u cilju promicanja rasta i konvergencije i ispravljanja unutarnjih i vanjskih neravnoteža; da ocijene i potiču napredak u ispunjavanju obveza u vezi s reformama u državama članicama europodručja u kojima postoje prekomjerne neravnoteže i u provedbi reformi u državama članicama europodručja u kojima postoje neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje, kako bi se ograničila negativna prelijevanja na ostatak europodručja; da promiču primjerene politike u državama s velikim suficitom tekućeg računa kako bi se doprinijelo pozitivnim prelijevanjima; da redovito provode tematske rasprave o strukturnim reformama na tržištima rada i proizvoda s velikim potencijalom prelijevanja, usredotočujući se na smanjenje velikog poreznog klina na tržištu rada i reformu tržišta usluga;

               2.

               da u uskoj suradnji s Komisijom koordiniraju fiskalne politike država članica europodručja, posebice pri ocjenjivanju nacrta proračunskih planova, kako bi se za cijelo europodručje osigurala dosljedna fiskalna politika koja potiče rast; da poboljšaju kvalitetu i održivost javnih financija davanjem prednosti materijalnim i nematerijalnim ulaganjima na nacionalnoj razini i na razini EU-a; da osiguraju jake nacionalne fiskalne okvire, uključujući nacionalna fiskalna vijeća;

               3.

               da osiguraju otpornost bankarskog sustava, posebice poduzimanjem potrebnih mjera nakon revizije kvalitete imovine te provedbom propisa o bankarskoj uniji i budućim razvojem daljnjih aktivnosti predviđenih u prijelaznom razdoblju jedinstvenog sanacijskog mehanizma; da potiču ulaganja u privatnom sektoru i povećaju dotok kredita u gospodarstvo mjerama za poboljšanje pristupa MSP-ova kreditiranju, jačanjem tržišta kapitala i oživljavanjem tržišta sekuritizacije, na temelju prijedloga i rasporeda iz komunikacije Komisije o dugoročnom financiranju europskog gospodarstva;

               4.

               da nastave raditi na jačanju ekonomske i monetarne unije i da doprinesu poboljšanju okvira ekonomskog nadzora u okviru njegovih preispitivanja predviđenih za kraj 2014.

      Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. C. PADOAN

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Uredba (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora država članica europodručja koje su suočene s ozbiljnim poteškoćama u odnosu na svoju financijsku stabilnost ili im prijete takve poteškoće (SL L 140, 27.5.2013., str. 1.); Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.).

      (4)  Uredba Vijeća (EU) br. 1177/2011 od 8. studenoga 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1467/97 o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 306, 23.11.2011., str. 33.); Direktiva Vijeća 2011/85/EU od 8. studenoga 2011. o zahtjevima za proračunske okvire država članica (SL L 306, 23.11.2011., str. 41.); Uredba (EU) br. 1173/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o učinkovitoj provedbi proračunskog nadzora u europodručju (SL L 306, 23.11.2011., str. 1.); Uredba (EU) br. 1174/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o provedbenim mjerama za ispravljanje prekomjernih makroekonomskih neravnoteža u europodručju (SL L 306, 23.11.2011., str. 8.); Uredba (EU) br. 1175/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1466/97 o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (SL L 306, 23.11.2011., str. 12.); Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).


title: Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Litve za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu konvergencije Litve za 2014.

text:
               29.7.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 247/67

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 8. srpnja 2014.
   o Nacionalnom programu reformi Litve za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu konvergencije Litve za 2014.
   2014/C 247/13
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti.

               (2)

               Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka za pojedinu zemlju.

               (4)

               Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku (3) o nacionalnom programu reformi Litve za 2013. i dostavilo mišljenje o litavskom ažuriranom programu konvergencije za razdoblje 2012. – 2016.

               (5)

               Komisija je 13. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomske politike za 2014. Također, 13. studenoga 2013. Komisija je na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4), donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Litvu ne smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (6)

               Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

               (7)

               Litva je 1. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014., a 22. travnja 2014. i program konvergencije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (8)

               Cilj je proračunske strategije iz programa konvergencije za 2014. ostvariti srednjoročni cilj do 2015. i postići strukturni suficit od 0,9 % BDP-a na kraju programa konvergencije u 2017. U programu konvergencije potvrđuje se srednjoročni cilj od ‐ 1 % BDP-a, što odražava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Na temelju (ponovno) izračunanog strukturnog salda godišnji napredak prema ostvarivanju srednjoročnog cilja iznosi barem 0,5 % BDP-a u 2014. i 2015. Istodobno postoji rizik od odstupanja od referentnog mjerila za rashode u 2015. Općenito gledajući, kretanja prilagodbe prema ostvarivanju srednjoročnog cilja uglavnom su u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. U okviru programa konvergencije pokazuje se znatno smanjenje duga tijekom programskog perioda (na približno 35 % do 2017.). Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja u okviru programa konvergencije uglavnom je uvjerljiv. Istodobno je još potrebno odrediti mjere konsolidacije za razdoblje 2015. – 2017. U skladu s proljetnom prognozom iz 2014. službi Komisije očekuje se da će u 2014. strukturna prilagodba iznositi 0,2 %, a u 2015. 0,6 % BDP-a te će tako u 2014. biti 0,3 % BDP-a ispod traženog smanjenja od 0,5 % BDP-a. Osim toga u 2014. postoji rizik od znatnog odstupanja od referentnog mjerila za rashode i dodatnog iako ograničenog odstupanja u 2015. Na temelju ocjene programa konvergencije i prognoze Komisije te u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da počevši od 2014. postoji rizik od znatnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarivanju srednjoročnog cilja.

               (9)

               Relativna važnost poreza za koje se smatra da manje škode rastu, primjerice porezi povezani s imovinom i okolišem, ostaje niska. Prihodi od poreza u velikoj se mjeri temelje na neizravnom oporezivanju i oporezivanju rada dok je udio koji se temelji na porezima povezanima s okolišem i dalje nizak. Veći prihodi od poreza koji potiču rast mogli bi se iskoristiti za olakšanje poreznog opterećenja osoba s niskim dohotkom, a posebno osoba s niskim kvalifikacijama. Početkom 2013. provedeno je djelomično preispitivanje poreznog sustava i vlada je odlučila prilagoditi oporezivanje kapitala, povisiti prag oporezivog dohotka, što obuhvaća povećanu progresivnost oporezivanja osobnog dohotka u korist osoba s niskim dohotkom, i povećati trošarine na duhan i alkohol. Međutim te će mjere općenito imati prilično negativan učinak na prihode. Stoga su izuzetno važni daljnji koraci za poboljšanje održivosti javnih financija i jačanje prihoda. U području oporezivanja povezanog s okolišem nisu poduzete važnije mjere u skladu s preporukom za pojedinu zemlju za 2013. Ostvaren je ograničen napredak u jačanju financijskog okvira jer su gornje granice rashoda i dalje nedovoljno obvezujuće, a zakonodavne promjene još nisu odobrene. Litva se nastavlja suočavati s izazovima u pogledu poštovanja poreznih obveza, a osobito u području borbe protiv prijevara povezanih s PDV-om, a koja se provodi među ostalim i jačanjem mjera za upravljanje rizikom. Provedba akcijskog plana za poštovanje poreznih obveza za razdoblje 2013. – 2014. je u tijeku i prema prvim procjenama plan je polučio određene pozitivne učinke. U 2013. proveden je skup mjera za jačanje poštovanja poreznih obveza u području PDV-a i trošarina. Za razdoblje 2014. – 2015. predstavljena je nova ciljana strategija.

               (10)

               Nepovoljne demografske promjene bacaju sumnju na dugoročnu fiskalnu održivost Litve. Predviđa se znatan porast rashoda za mirovine koji će za 50 godina biti gotovo dvostruko veći od prosjeka EU-a. Postupno povećanje zakonske dobi umirovljenja započeto u 2012. nije dovoljno kako bi se održao korak sa smanjenjem radne snage i povećanjem životnog vijeka. Uz to nagli porast siromaštva i ozbiljne materijalne oskudice među starijim osobama upućuje na probleme povezane s primjerenošću mirovina. Litva je poduzela važne, ali izdvojene korake u pravom smjeru, a za provedbu sveobuhvatne reforme potrebne su veće promjene. Reforma drugog stupa mirovinskog osiguranja dovršena je, ali strukovni sustavi i dobrovoljni mirovinski sustavi nisu u širokoj uporabi. Osim povećanja zakonske dobi umirovljenja potrebne su mjere kojima se jamči zapošljivost starijih radnika i radna okruženja pogodna za stariju dob.

               (11)

               Opća se nezaposlenost smanjila, ali je strukturna nezaposlenost i dalje visoka, što upućuje na neusklađenost vještina i potreba tržišta rada, osobito za osobe s niskim kvalifikacijama. Nezaposlenost mladih i udio mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se ili se dalje ne osposobljavaju smanjuju se, ali i dalje su visoki. Ograničeni opseg aktivnih politika tržišta rada i dalje predstavlja izazov, a potrebno je poboljšati i njihovu učinkovitost i pravodobnost. Predviđa se da će manjak stručne radne snage u budućnosti postati još izraženiji. Kako bi se povećala zapošljivost mladih, potrebno je u suradnji s privatnim sektorom (uključujući i MSP-ove) poboljšati usklađenost strukovnog i višeg obrazovanja s potrebama tržišta rada te poboljšati kvalitetu programa naukovanja i učenja utemeljenog na radu. Povećano sudjelovanje u cjeloživotnom učenju i dalje je nedostatno. Uz suradnju socijalnih partnera potrebno je provesti sveobuhvatno preispitivanje Zakona o radu kako bi se pronašao način za smanjenje administrativnog opterećenja poslodavaca. Prvenstveno će biti potrebno prepoznati i ukloniti nepotrebna ograničenja koja se odnose na fleksibilne ugovorne sporazume, odredbe o otpuštanju i mehanizme fleksibilnog radnog vremena.

               (12)

               Usprkos nedavnom poboljšanju siromaštvo radno sposobnih osoba i dalje je iznad prosjeka EU-a. Povećanja najmanje mjesečne plaće i neoporezivog praga za porez pridonijela su rješavanju problema siromaštva, ali je posljednjih godina došlo do naglog porasta siromaštva i ozbiljne materijalne oskudice među starijim osobama. U 2012. i 2013. pokusna reforma novčane socijalne pomoći uzrokovala je smanjenje broja korisnika socijalne pomoći i rashoda za novčane socijalne naknade, a u 2014. je ona proširena na sve općine. Potrebno je osigurati praćenje i ocjenu učinaka reforme na najsiromašnije. Opseg poticajnih mjera za dugotrajno nezaposlene korisnike socijalne pomoći nedostatan je. Štoviše te su mjere i dalje usmjerene na programe javnih radova, čime se osigurava potpora dohotku, ali ne povećava zapošljivost korisnika. Potrebno je ocijeniti učinak reforme na osobe s niskim dohotkom. Litva je donijela akcijski plan za jačanje socijalne uključenosti za razdoblje 2014. – 2020., ali je potrebno utvrditi glavne ciljne skupine, proračun i konkretne mjere te odrediti kako će se ciljevi postići i kako će surađivati različita ministarstva, lokalne vlasti i sudionici civilnog društva koji provode akcijski plan.

               (13)

               Vlada od 2010. provodi ambicioznu reformu državnih poduzeća. U prosincu 2013. odobreni su konačni pravni akti za izmjenu smjernica za transparentnost kojima se od svih državnih poduzeća od 2014. zahtijeva da u svojim godišnjim izvješćima dostave odvojene podatke za komercijalne i nekomercijalne funkcije. Prvo izvješće s tom podjelom predviđeno je za kolovoz 2014. i zahvaljujući njemu bit će moguća detaljnija ocjena uspjeha ove promjene. Međutim broj neovisnih članova odbora u državnim poduzećima ostaje malen, djelomično i zbog pravnih ograničenja za državna i općinska poduzeća. Predlažu se pravne promjene kojima bi se omogućilo imenovanje neovisnih članova u odbore svih državnih poduzeća. Nakon potpune provedbe odvajanja komercijalnih i nekomercijalnih funkcija i profesionalizacije odbora, bit će potrebno ocijeniti njihovu učinkovitost.

               (14)

               Povezanost električne i plinske mreže sa susjednim državama članicama i dalje je nedovoljno razvijena, što dovodi do ograničenja tržišnog natjecanja i visokih cijena. Tržišno natjecanje na domaćim tržištima ojačano je liberalizacijom tržišta plina i električne energije, ali kupci još ne ostvaruju svoje pravo na promjenu opskrbljivača. Iako ih je vlada proglasila prioritetom, elektroenergetske veze još nisu dovršene. Dogovorena je gradnja važnog plinovoda, a početak rada terminala za ukapljeni prirodni plin u Klaipedi očekuje se u prosincu 2014. Postignut je određeni napredak u pogledu veza litavske energetske mreže s energetskim tržištem EU-a. Potrebno je poboljšati i energetsku učinkovitost. Litva je ostvarila određeni napredak u području energetske učinkovitosti zgrada, uključujući ulaganjima u okviru holdinškog fonda JESSICA. U 2013. donesene su zakonodavne mjere kako bi se ubrzala apsorpcija sredstava iz holdinškog fonda. Početkom 2014. projekti su dovršeni i broj početnih prijava znatno se povećao. Promjene zakonodavstva obuhvaćaju smanjenje subvencija za grijanje ako stanari odbijaju obnovu zgrade, čime se uklanjaju mjere koje odvraćaju od obnove.

               (15)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu litavske ekonomske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa konvergencije. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Litvi, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 6. u nastavku.

               (16)

               S obzirom na ovu procjenu, Vijeće je preispitalo program konvergencije, a njegovo je mišljenje (5) navedeno osobito u preporuci 1. u nastavku.

         OVIME PREPORUČUJE Litvi da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.

               Osnažiti proračunske mjere za 2014. s obzirom na rast rashoda koji premašuje referentno mjerilo i rastuću razliku od 0,3 % BDP-a u pogledu strukturnog napora na temelju proljetne prognoze iz 2014. službi Komisije, što upućuje na rizik od znatnog odstupanja od zahtjeva preventivnog ogranka Pakta o stabilnosti i rastu. Ojačati proračunsku strategiju u 2015. kako bi se osigurala potrebna prilagodba od 0,5 % BDP-a prema ostvarivanju srednjoročnog cilja, a zatim zajamčiti poštovanje tog cilja. Dopuniti proračunsku strategiju dodatno ojačanim fiskalnim okvirom, osobito tako što će se osigurati obvezujuće gornje granice rashoda prilikom određivanja srednjoročnog proračunskog okvira. Dodatno preispitati porezni sustav i razmotriti povećanje poreza koji najmanje škode rastu, kao što su povremeni porezi na imovinu i oporezivanje povezano s okolišem, te istodobno dalje poboljšavati poštovanje poreznih obveza.

               2.

               Donijeti i provesti zakon o sveobuhvatnoj reformi mirovinskog sustava. Uskladiti zakonsku dob umirovljenja sa životnim vijekom, ograničiti pristup ranom umirovljenju, utvrditi jasna pravila za indeksaciju mirovina te promicati upotrebu dodatnih programa štednje. Poduprijeti reformu mirovinskog sustava mjerama koje promiču zapošljivost starijih radnika.

               3.

               Bolje usmjeriti poticajne mjere kako bi se povećalo sudjelovanje osoba s niskim kvalifikacijama i dugotrajno nezaposlenih na tržištu rada. Poboljšati opseg i prikladnost naknada za nezaposlenost i povezati ih s aktivacijom. Riješiti trajnu neusklađenost vještina i potreba tržišta rada poboljšanjem usklađenosti obrazovanja s potrebama tržišta rada, između ostaloga na temelju sustavâ predviđanja budućih potreba za vještinama, i promicati cjeloživotno učenje. Odrediti kao prioritet ponudu kvalitetnog naukovanja i drugih oblika učenja utemeljenog na radu te jačanje partnerstva s privatnim sektorom kako bi se poboljšala zapošljivost mladih. Preispitati primjerenost radnoga zakonodavstva nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima, osobito u pogledu okvira za ugovore o radu i uvjete povezane s radnim vremenom.

               4.

               Osigurati prikladnu pokrivenost najsiromašnijih i nastaviti jačati povezanost novčane socijalne pomoći i mjera za poticanje aktivacije.

               5.

               Dovršiti provedbu reforme državnih poduzeća kako je planirano, a posebice privođenjem kraju odvajanja komercijalnih i nekomercijalnih aktivnosti, daljnjom profesionalizacijom izvršnih odbora i pažljivim praćenjem usklađenosti sa zahtjevima reforme.

               6.

               Osnažiti mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti zgrada brzom provedbom holdinškog fonda. Nastaviti razvijati prekograničnu povezanost sa susjednim državama članicama u području električne energije i plina kako bi se diverzificirali izvori energije i promicalo tržišno natjecanje boljom integracijom baltičkih energetskih tržišta.

      Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. C. PADOAN

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (3)  SL C 217, 30.7.2013., str. 51.

      (4)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.)

      (5)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.