title: PREPORUKA KOMISIJE o ubrzavanju postupaka izdavanja dozvola za projekte u području energije iz obnovljivih izvora i pojednostavnjenju sklapanja ugovora o kupnji energije

text:
               PREPORUKA KOMISIJE

               оd 18.5.2022.

               o ubrzavanju postupaka izdavanja dozvola za projekte u području energije iz obnovljivih izvora i pojednostavnjenju sklapanja ugovora o kupnji energije

               EUROPSKA KOMISIJA,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,

               budući da:

               (1)Energija iz obnovljivih izvora ključni je element prelaska na čistu energiju koji je potreban za postizanje ciljeva europskog zelenog plana, osiguravanje pristupačnosti energije i smanjenje ovisnosti Unije o fosilnim gorivima i uvozu energije.

               (2)Energija iz obnovljivih izvora ima višestruke koristi za građane Unije: pridonosi borbi protiv klimatskih promjena, pomaže u zaštiti našeg okoliša, stvara rast i radna mjesta te pridonosi vodećem položaju Unije u području tehnologije i industrije i jača otpornost gospodarstva Unije.

               (3)Energetski sektor odgovoran je za više od 75 % ukupnih emisija stakleničkih plinova u Uniji. Stoga je ubrzavanje proizvodnje energije razvijanjem i uspostavljanjem postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora ključno kako bi Unija ostvarila svoj cilj za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora i kako bi se pridonijelo postizanju Unijinog cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova za najmanje 55 % do 2030. u skladu s Uredbom (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća
                  1
               .

               (4)Brzo povećanje udjela energije iz obnovljivih izvora ključno je za rješavanje problema visokih cijena energije. Smanjeni fiksni troškovi i gotovo nikakvi varijabilni troškovi energije iz obnovljivih izvora znače da su troškovi električne energije iz obnovljivih izvora stabilniji i niži od troškova fosilnih goriva. Zbog ubrzanog uvođenja obnovljivih izvora energije Unija će se manje oslanjati na fosilna goriva, poglavito ona iz uvoza.

               (5)Kako je utvrđeno u Komunikaciji „REPowerEU: zajedničko europsko djelovanje za povoljniju, sigurniju i održiviju energiju („Komunikacija REPowerEU”)
                  2
               , brzo povećanje upotrebe energije iz obnovljivih izvora od presudne je važnosti za smanjenje ovisnosti Unije o fosilnim gorivima i postupno ukidanje potrošnje ruskog plina. Plan REPowerEU sadržava mjere kojima se to nastoji postići, kao i europski semestar, u kontekstu kojeg se predlažu preporuke za pojedine države članice o izdavanju dozvola prilagođene njihovim okolnostima.

               (6)Komunikacijom REPowerEU uspostavljena je i inicijativa za ubrzani razvoj tržišta vodika kojom se udvostručuju ciljevi za 2030. u pogledu vodika iz obnovljivih izvora kako bi se smanjila ovisnost Unije o uvozu fosilnih goriva. Za proizvodnju 10 milijuna tona vodika iz obnovljivih izvora Uniji će do 2030. biti potrebni dodatni kapaciteti za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora od 80 GW.

               (7)Projekti u području energije iz obnovljivih izvora u načelu moraju dobiti odobrenje kako bi se mogla obavljati planirana djelatnost. Postupci izdavanja dozvola pridonose sigurnosti i zaštiti projekata. Međutim, složenost, raznolikost i prekomjerno trajanje tih postupaka velika su prepreka brzoj uspostavi potrebne proizvodnje obnovljive energije i postizanju povoljnijeg, sigurnijeg i održivijeg energetskog sustava Unije.

               (8)Kašnjenjem u postupcima odobravanja projekata ugrožava se pravodobno postizanje energetskih i klimatskih ciljeva i povećavaju troškovi projekata potrebni za to postizanje. Kašnjenja mogu dovesti i do gradnje manje učinkovitih postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora zbog dinamičnosti inovacija.

               (9)Te su prepreke već utvrđene u Direktivi 2001/77/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
                  3
               , kojom se od država članica zahtijevalo da ocijene postupke izdavanja dozvola kako bi se smanjile regulatorne i neregulatorne prepreke proizvodnji električne energije iz obnovljivih izvora. Direktivom 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
                  4
                uvedeni su zahtjevi za pojednostavnjenje administrativnih postupaka za nositelje projekata u području energije iz obnovljivih izvora. Direktivom (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća
                  5
                jačaju se ti zahtjevi. Njihovo potpuno i brzo prenošenje u nacionalno pravo svih država članica znatno pridonosi skraćivanju administrativnih postupaka i od najveće je važnosti i hitnosti.

               (10)Komisija podupire države članice u okviru Instrumenta za tehničku potporu
                  6
                pružanjem prilagođenog tehničkog stručnog znanja za izradu i provedbu reformi, uključujući one kojima se pojednostavnjuje okvir za postupke odobravanja i izdavanja dozvola za projekte u području energije iz obnovljivih izvora i promiče primjena korporativnih ugovora o kupnji energije za energiju iz obnovljivih izvora. Tehnička potpora, na primjer, uključuje jačanje administrativnih kapaciteta, usklađivanje zakonodavnih okvira i razmjenu relevantnih primjera najbolje prakse.

               (11)Rokovi za postupak izdavanja dozvola utvrđeni u Direktivi (EU) 2018/2001 primjenjuju se ne dovodeći u pitanje obveze na temelju primjenjivog prava Unije o okolišu, sudske žalbe, pravne lijekove i druge postupke pred sudom te alternativne mehanizme za rješavanje sporova, izvansudske žalbe i pravne lijekove te se mogu produljiti vremenom trajanja takvih postupaka.

               (12)Neprihvaćenost projekata u području energije iz obnovljivih izvora u javnosti još je jedna značajna prepreka njihovoj provedbi u mnogim državama članicama. Kako bi se riješio taj problem, trebalo bi uzeti u obzir potrebe i perspektive građana i društvenih dionika u svim fazama razvoja projekata u području obnovljive energije – od razvoja politika do prostornog planiranja i razvoja projekata – te poticati dobru praksu kojom bi se osigurala pravedna raspodjela različitih učinaka postrojenjâ među lokalnim stanovništvom.

               (13)Većina prepreka povezanih s izdavanjem dozvola za projekte u području energije iz obnovljivih izvora i povezanu mrežnu infrastrukturu te dobri primjeri iz prakse za njihovo prevladavanje utvrđeni su na razini država članica.

               (14)Pitanje administrativnih prepreka postalo je relevantnije zbog poboljšanja u pogledu drugih prepreka, kao što su troškovi tehnologije, koji su se drastično smanjili tijekom posljednjih deset godina, ili financiranje koje je olakšano zahvaljujući smanjenju troškova i sve većem broju korporativnih ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora.

               (15)Ovom se Preporukom nastoji riješiti to pitanje i poziva na pronalaženje rješenja unutar postojećeg pravnog okvira. Njome se ne dovodi u pitanje pravo Unije, posebno u području energetike i okoliša, ni obveze koje iz njega proizlaze. Njome se isto tako ne dovode u pitanje pravila Unije o tržišnom natjecanju, posebno članci 101., 102. i 106. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, ni Komisijina praksa odlučivanja u provedbi pravila Unije o tržišnom natjecanju.

               (16)Uz ovu Preporuku donesen je zakonodavni prijedlog za izmjenu i jačanje odredaba Direktive (EU) 2018/2001 koje se odnose na administrativne postupke. Budući da je nužno ubrzati provedbu projekata u području energije iz obnovljivih izvora, države članice trebale bi što prije početi utvrđivati prikladna kopnena i morska područja i pripremiti planove za osobito prikladna područja („glavna područja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora”) u skladu s člankom 15.b Prijedloga o izmjeni Direktive (EU) 2018/2001 u pogledu izdavanja dozvola.

               (17)Prostorno planiranje morskog područja ključan je alat za utvrđivanje budućih područja za uporabu energije iz obnovljivih izvora kao i za olakšavanje višestruke upotrebe pomorskog prostora, uključujući očuvanje i zaštitu morskog okoliša. U skladu s Direktivom o prostornom planiranju morskog područja
                  7
                države članice moraju do 31. ožujka 2021. donijeti nacionalne prostorne planove morskog područja. Komisija poziva države članice koje još nisu u potpunosti provele Direktivu o prostornom planiranju morskog područja da izrade i donesu svoje nacionalne planove
                  8
               .

               (18)Prepreke koje proizlaze iz postupaka izdavanja dozvola mogle bi utjecati i na buduće uvođenje inovativnih tehnologija dekarbonizacije potrebnih za postizanje klimatske neutralnosti. Uspostavom regulatornih sigurnih okruženja, odnosno testiranjem inovativnih tehnologija, proizvoda, usluga ili pristupa koji nisu potpuno usklađeni s postojećim pravnim i regulatornim okvirom u stvarnom okruženju, mogle bi se poduprijeti inovacije i olakšati naknadna prilagodba regulatornog okruženja u kojem bi one bile moguće.

               (19)Razvoj projekata u području energije iz obnovljivih izvora koji se djelomično ili u potpunosti financiraju na temelju korporativnih ugovora o kupnji pomoći će ubrzati upotrebu energije iz obnovljivih izvora. Korporativnim ugovorima o kupnji osiguravaju se i izravne koristi krajnjim potrošačima, među ostalim pružanjem konkurentne i predvidljive cijene energije i doprinosom društveno odgovornom poslovanju poduzeća u Uniji.

               (20)Unatoč stalnom povećanju broja korporativnih ugovora o kupnji u posljednjih pet godina, postotak projekata u području energije iz obnovljivih izvora koje izravno financiraju korporativni kupci iznosi samo 15–20 % godišnjeg tržišta. Primjena korporativnih ugovora o kupnji isto je tako uglavnom ograničena na određene države članice, na električnu struju kao izvor energije i na velika multinacionalna poduzeća usmjerena na potrošače.

               (21)Uz ovu Preporuku Komisija putem baze za geoprostorne podatke o energiji i industriji
                  9
                (Energy and Industry Geography Lab, EIGL) stavlja na raspolaganje i digitalno konsolidirane skupove podataka o širokom rasponu relevantnih energetskih i okolišnih čimbenika kako bi pomogla državama članicama u utvrđivanju „glavnih područja” za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora za brzo uvođenje novih projekata u području energije iz obnovljivih izvora. Komisija namjerava i nadalje razviti taj alat za mapiranje uključivanjem dodatnih skupova podataka i poveznica s digitalnim alatima država članica za prostorno planiranje.

               DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

               DEFINICIJA

               (1)Za potrebe ove Preporuke i pratećih smjernica smatra se da projekti u području energije iz obnovljivih izvora obuhvaćaju postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora kako su definirana u Direktivi o energiji iz obnovljivih izvora (uključujući energiju u obliku vodika iz obnovljivih izvora), kao i sredstva potrebna za njihovo priključivanje na mrežu i skladištenje proizvedene energije.

               BRŽI I KRAĆI POSTUPCI

               (2)Države članice trebale bi osigurati da planiranje, izgradnja i rad postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, njihovo priključivanje na elektroenergetsku, plinsku i toplinsku mrežu te na povezanu mrežu i sredstva za skladištenje ispunjavaju uvjete za najpovoljniji mogući postupak planiranja i izdavanja dozvole te da se smatraju da su od prevladavajućeg javnog interesa i interesa javne sigurnosti, imajući u vidu zakonodavni prijedlog o izmjeni i jačanju odredaba Direktive (EU) 2018/2001 u vezi s administrativnim postupcima i ne dovodeći u pitanje pravo Unije.

               (3)Države članice trebale bi utvrditi jasno definirane, ubrzane i najkraće moguće rokove za sve korake potrebne za izdavanje dozvola za izgradnju i rad postrojenja povezanih s energijom iz obnovljivih izvora, navodeći slučajeve u kojima se takvi rokovi mogu produljiti i pod kojim okolnostima. Države članice trebale bi utvrditi obvezujuće maksimalne rokove za sve relevantne faze postupka procjene utjecaja na okoliš. Trajanje postupaka izdavanja dozvola za ugradnju opreme za solarnu energiju u građevine trebalo bi ograničiti na najviše tri mjeseca.

               (4)Države članice trebale bi utvrditi rokove i posebna postupovna pravila kako bi se osigurala učinkovitost pravnih postupaka povezanih s pristupom pravosuđu za projekte u području energije iz obnovljivih izvora.

               (5)Države članice trebale bi uspostaviti jedinstven postupak podnošenja zahtjeva za cijeli administrativni postupak podnošenja zahtjeva i izdavanja dozvola. Zahtjevima koji se podnose istodobno trebalo bi dati prednost pred zahtjevima podnesenima uzastopno ako su potrebna različita odobrenja, među ostalim za povezane projekte mreža.

               (6)Države članice trebale bi podnositeljima zahtjeva omogućiti ažuriranje specifikacija u pogledu tehnologije svojih projekata u razdoblju između podnošenja zahtjeva za dozvolu i izgradnje postrojenja kako bi se olakšala primjena inovativnih tehnologija.

               (7)Pri provedbi ovih preporuka države članice trebale bi se koristiti praksama opisanima u poglavlju I. odjeljku 2. smjernica iz Priloga ovoj Preporuci.

               OLAKŠAVANJE SUDJELOVANJA GRAĐANA I ZAJEDNICE

               (8)Države članice trebale bi poticati sudjelovanje građana, među ostalim iz kućanstava s nižim i srednjim primanjima, i energetskih zajednica u projektima u području energije iz obnovljivih izvora te poduzeti mjere kojima će se potaknuti da lokalne zajednice imaju koristi od energetske tranzicije, čime bi se povećala potpora i sudjelovanje javnosti.

               (9)Države članice trebale bi uvesti pojednostavnjene postupke izdavanja dozvola za zajednice obnovljive energije, među ostalim za priključivanje postrojenja u vlasništvu zajednica na mrežu, i što više smanjiti složenost postupaka i broj zahtjeva koje treba ispuniti pri izdavanju dozvola za proizvodnju, među ostalim za potrošače vlastite obnovljive energije.

               (10)Pri provedbi ovih preporuka države članice trebale bi se koristiti praksama opisanima u poglavlju I. odjeljku 5. točki (c) i odjeljku 6. točki (a) smjernica iz Priloga ovoj Preporuci.

               POBOLJŠANJE UNUTARNJE KOORDINACIJE

               (11)Države članice trebale bi osigurati racionalizaciju i učinkovitu koordinaciju među nadležnim tijelima na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini u pogledu njihovih uloga i odgovornosti, kao i primjenjivog zakonodavstva, propisa i postupaka za odobravanje projekata u području energije iz obnovljivih izvora.

               (12)Države članice trebale bi uspostaviti jedinstvenu kontaktnu točku za izdavanje dozvola za projekte u području energije iz obnovljivih izvora, kako je propisano Direktivom (EU) 2018/2001, tako da se uključe samo nužna tijela i maksimalno poveća učinkovitost, uzimajući u obzir javna sredstva i pogodnosti koncentriranja tehnološkog, okolišnog i pravnog stručnog znanja.

               (13)Države članice trebale bi uvesti pravila prema kojima izostanak odgovora nadležnog tijela ili nadležnih tijela u utvrđenim rokovima rezultira prihvaćanjem određenog zahtjeva u relevantnoj fazi postupka izdavanja dozvola za projekte u području energije iz obnovljivih izvora (tzv. „pozitivna šutnja administracije”), osim ako se njihov odgovor zahtijeva zakonodavstvom Unije ili nacionalnim zakonodavstvom.

               (14)Pri provedbi ovih preporuka države članice trebale bi se koristiti praksama opisanima u poglavlju I. odjeljku 3. smjernica iz Priloga ovoj Preporuci.

               JASNI I DIGITALIZIRANI POSTUPCI

               (15)Države članice trebale bi podnositeljima zahtjeva na početku postupka izdavanja dozvola za projekte u području energije iz obnovljivih izvora staviti na raspolaganje jasne, potpune i transparentne informacije o svim zahtjevima i fazama postupka, uključujući informacije o žalbenim postupcima.

               (16)Države članice trebale bi uvesti potpuno digitalne postupke izdavanja dozvola i e-komunikaciju kako bi se zamijenila uporaba papira. Relevantne informacije trebale bi biti dostupne nositeljima projekata na jednom mjestu kao dio internetskog priručnika o postupcima, uključujući predloške za zahtjeve, studije zaštite okoliša i podatke o okolišu, kao i informacije o mogućnostima sudjelovanja javnosti i administrativnim pristojbama.

               (17)Pri provedbi ovih preporuka države članice trebale bi se koristiti praksama opisanima u poglavlju I. odjeljku 3. smjernica iz Priloga ovoj Preporuci.

               DOSTATNI LJUDSKI RESURSI I VJEŠTINE

               (18)Države članice trebale bi osigurati dovoljan broj odgovarajućeg osoblja s relevantnim vještinama i kvalifikacijama za tijela koja izdaju dozvole i tijela nadležna za procjenjivanje utjecaja na okoliš.

               (19)Države članice trebale bi iskoristiti mogućnosti financiranja na razini Unije i na nacionalnoj razini dostupne za usavršavanje i prekvalifikaciju, posebno na regionalnoj i lokalnoj razini, te razmotriti osnivanje saveza za sektorsku suradnju u području vještina kako bi se riješio problem nedostatka vještina osoblja koje radi na postupcima izdavanja dozvola i procjenama utjecaja na okoliš.

               (20)Pri provedbi ovih preporuka države članice trebale bi se koristiti praksama opisanima u poglavlju I. odjeljku 4. smjernica iz Priloga ovoj Preporuci.

               BOLJE UTVRĐIVANJE I PLANIRANJE LOKACIJA ZA PROJEKTE

               (21)Države članice trebale bi brzo utvrditi prikladna kopnena i morska područja za projekte u području energije iz obnovljivih izvora razmjerno nacionalnim energetskim i klimatskim planovima i njihovu doprinosu postizanju revidiranog cilja u pogledu energije iz obnovljivih izvora do 2030. U okviru tog postupka mapiranja trebalo bi odrediti ograničena i jasno definirana područja kao posebno pogodna za razvoj energije iz obnovljivih izvora (glavna područja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora), pritom što više izbjegavajući ekološki vrijedna područja i dajući prednost, među ostalim, degradiranom zemljištu koje se ne može upotrijebiti za poljoprivredu. U tu se svrhu države članice potiču da upotrebljavaju ažurirane skupove podataka dostupne u bazi za geoprostorne podatke o energiji i industriji
                  10
                (EIGL).

               (22)Države članice trebale bi „zone isključenja”, na kojima se ne mogu razvijati projekti u području energije iz obnovljivih izvora, ograničiti na nužni minimum. Trebale bi pružiti jasne i transparentne informacije s utemeljenim obrazloženjem o ograničenjima povezanima s udaljenošću od stambenih zona i zona vojnog ili civilnog zrakoplovstva. Ograničenja bi se trebala temeljiti na dokazima i biti osmišljena tako da se ispuni njihova predviđena svrha uz istodobno maksimalno povećanje dostupnosti prostora za razvoj projekata, uzimajući u obzir druga ograničenja prostornog planiranja.

               (23)Države članice trebale bi pojednostavniti zahtjeve u pogledu procjena utjecaja na okoliš za projekte u području energije iz obnovljivih izvora u mjeri u kojoj je to pravno moguće, primjenjujući dostupne tehničke smjernice o usklađivanju upotrebe energije iz obnovljivih izvora i zakonodavstva Unije o okolišu te integrirajući procjenu utjecaja na okoliš s drugim primjenjivim procjenama u pogledu okoliša u zajednički postupak. Države članice trebale bi sustavno primjenjivati utvrđivanje opsega
                  11
                ili ga učiniti obveznim kako bi se poboljšala kvaliteta postupka procjene utjecaja na okoliš.

               (24)Države članice trebale bi osigurati da ubijanje ili uznemiravanje pojedinačnih primjeraka divljih ptica i zaštićenih vrsta u skladu s Direktivom Vijeća 92/43/EEZ
                  12
                nije prepreka razvoju projekata u području energije iz obnovljivih izvora tako što će se od takvih projekata zahtijevati da prema potrebi uključe mjere ublažavanja kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri učinkovito spriječilo ubijanje ili uznemiravanje, pratiti učinkovitost takvih projekata i, s obzirom na informacije dobivene praćenjem, poduzeti daljnje mjere potrebne kako bi se onemogućio negativan utjecaj na populaciju dotičnih vrsta. Ako se to učini, slučajno ubijanje ili uznemiravanje pojedinačnih primjeraka ne bi se trebalo smatrati namjernim i stoga ne bi trebalo biti obuhvaćeno člankom 12. stavkom 1. Direktive 92/43/EEZ ni člankom 5. Direktive 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
                  13
               .

               (25)Države članice trebale bi poticati rano uključivanje javnosti u definiranje prostornih planova, promicati višestruku upotrebu lokacija i osigurati transparentnost o tome gdje i kako se mogu izgraditi ili ugraditi postrojenja za energiju iz obnovljivih izvora, uključujući mala postrojenja na lokalnoj razini. Države članice trebale bi provoditi koordinirano planiranje mreža i kapaciteta za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora na svim razinama, uključujući u kontekstu regionalne suradnje.

               (26)Pri provedbi ovih preporuka države članice trebale bi se koristiti praksama opisanima u poglavlju I. odjeljku 5. smjernica iz Priloga ovoj Preporuci.

               JEDNOSTAVNIJE PRIKLJUČIVANJE NA MREŽU

               (27)Države članice trebale bi provoditi dugoročno planiranje mreža i ulaganja u skladu s planiranim proširenjem kapaciteta za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, uzimajući u obzir buduću potražnju i cilj klimatske neutralnosti.

               (28)Države članice trebale bi uspostaviti pojednostavnjene postupke za obnovu kapaciteta postojećih postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, uključujući pojednostavljene postupke procjene utjecaja na okoliš, te uvesti jednostavan postupak obavješćivanja o njihovom priključivanju na mrežu ako se ne očekuje njihov znatan negativni utjecaj na okoliš ili društvo.

               (29)Države članice trebale bi osigurati da operatori sustava: i. primjenjuju transparentan i digitalan postupak za zahtjeve za priključenje na mrežu; ii. dostave informacije o mrežnim kapacitetima; i iii. optimiziraju upotrebu kapaciteta mreže omogućivanjem da se u mreži koriste elektrane u kojima se kombinira više komplementarnih tehnologija.

               (30)Države članice trebale bi osigurati pravnu sigurnost za prenamjenu cjevovoda za prirodni plin u cjevovode za vodik tako što će jasno navesti koja će odobrenja biti potrebna i omogućiti daljnje važenje postojećih odobrenja.

               (31)Pri provedbi ovih preporuka države članice trebale bi se koristiti praksama opisanima u poglavlju I. odjeljku 6. smjernica iz Priloga ovoj Preporuci.

               INOVATIVNI PROJEKTI

               (32)Države članice potiču se da uspostave regulatorna sigurna okruženja za odobravanje ciljanih izuzeća od nacionalnog, regionalnog ili lokalnog zakonodavnog ili regulatornog okvira za inovativne tehnologije, proizvode, usluge ili pristupe kako bi se olakšalo izdavanje dozvola kao potpora upotrebi i integraciji tehnologija za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, skladištenja i drugih tehnologija dekarbonizacije, u skladu sa zakonodavstvom Unije.

               OLAKŠAVANJE PRIMJENE UGOVORA O KUPNJI ENERGIJE

               (33)Države članice trebale bi brzo ukloniti sve neopravdane administrativne ili tržišne prepreke korporativnim ugovorima o kupnji energije iz obnovljivih izvora, ponajprije kako bi mala i srednja poduzeća ubrzano primjenjivala korporativne ugovore o kupnji energije iz obnovljivih izvora.

               (34)Države članice trebale bi osmisliti, planirati i provesti programe potpore – i jamstva o podrijetlu – tako da budu usklađeni s korporativnim ugovorima o kupnji energije iz obnovljivih izvora, da ih dopunjuju i omoguće njihovu primjenu.

               (35)Pri provedbi ovih preporuka države članice trebale bi se koristiti praksama opisanima u poglavlju II. smjernica iz Priloga ovoj Preporuci.

               PRAĆENJE, IZVJEŠĆIVANJE I PREISPITIVANJE

               (36)Države članice trebale bi uspostaviti kontaktnu točku kojoj je zadaća redovito pratiti glavne slabe točke postupaka izdavanja dozvola i rješavati probleme s kojima se susreću nositelji projekata u području energije iz obnovljivih izvora.

               (37)Države članice trebale bi izvješćivati Komisiju svake dvije godine počevši od ožujka 2023., u sklopu integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih izvješća o napretku koja se dostavljaju u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća
                  14
               , o svim dostupnim detaljnim informacijama o stanju provedbe ove Preporuke.

               (38)Komisija će preispitati provedbu ove Preporuke dvije godine nakon donošenja i procijeniti jesu li potrebne dodatne mjere, uzimajući u obzir informacije koje dostave Države članice.

               Sastavljeno u Bruxellesu 18.5.2022.

                     Za Komisiju

                     Kadri SIMSON
                     Član Komisije

                     (1)

                        Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (SL L 243, 9.7.2021., str. 1.).

                     (2)

                        Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „REPowerEU: zajedničko europsko djelovanje za povoljniju, sigurniju i održiviju energiju”, COM(2022) 108 final.

                     (3)

                        Direktiva 2001/77/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. rujna 2001. o promicanju električne energije proizvedene iz obnovljivih izvora energije na unutarnjem tržištu električne energije (SL L 283, 27.10.2001., str. 33.).

                     (4)

                        Direktiva 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ (SL L 140, 5.6.2009., str. 16.).

                     (5)

                        Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

                     (6)

                        Uredba (EU) 2021/240 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. veljače 2021. o uspostavi Instrumenta za tehničku potporu.

                     (7)

                        Direktiva 2014/89/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o uspostavi okvira za prostorno planiranje morskog područja (SL L 257, 28.8.2014., str. 135.–145.).

                     (8)

                        Usp. Izvješće Komisije o napretku u provedbi Direktive o prostornom planiranju morskog područja, COM(2022) 185 od 3. svibnja 2022.

                     (9)

                  https://energy-industry-geolab.jrc.ec.europa.eu/

                     (10)

                        https://ec.europa.eu/energy-industry-geography-lab

                     (11)

                        Utvrđivanje opsega znači davanje mišljenja o opsegu i razini podrobnosti informacija o okolišu koje se dostavljaju u obliku izvješća o procjeni utjecaja na okoliš.

                     (12)

                        Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.).

                     (13)

                        Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (SL L 20, 26.1.2010., str. 7.).

                     (14)

                        Uredba (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 328, 21.12.2018., str. 1.).


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.5.2017.
            COM(2017) 516 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2017.i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2017.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2017.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2017.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta
                  4
               , čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  5
               , u kojemu je utvrdila da Mađarska nije država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Mađarsku za 2017.
                  6
                objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Mađarske u odnosu na provedbu preporuka za Mađarsku koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Mađarske u ostvarenju svojih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Mađarska je 2. svibnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017. i svoj Program konvergencije za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno zakonodavstvom kojim se uređuju europski strukturni i investicijski fondovi
                  7
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka po državama članicama, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje relevantne programe u okviru strukturnih i investicijskih fondova. Komisija je dostavila dodatne smjernice o primjeni tih odredbi
                  8
               .

               (5)Na Mađarsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2017. planira smanjenje ukupnog deficita sa 1,8 % u 2016. na 2,4 % u 2017. i 2018. te nakon toga postupno poboljšanje na 1,2 % BDP-a do 2021. Planirano je da se do 2020. ostvari srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 1,7 % BDP-a do 2016. i revidiran na 1,5 % BDP-a od 2017. Međutim, na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda
                  9
                srednjoročni proračunski cilj neće se ostvariti tijekom trajanja programa. Prema Programu konvergencije očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u postupno smanjiti na gotovo 61 % do kraja 2021. Makroekonomski je scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan, čime se dovodi u opasnost provedba ciljeva u pogledu deficita.

               (6)U Programu konvergencije za 2017. upućuje se na znatan učinak iznimnog priljeva izbjeglica i mjera sigurnosti na proračun u 2016. i 2017. i pružaju se odgovarajući dokazi o opsegu i prirodi tih dodatnih proračunskih troškova. Prema Komisiji prihvatljivi dodatni rashodi 2015. za izniman priljev izbjeglica iznosili su 0,04 % BDP-a, a u pogledu priljeva izbjeglica u 2016. nema prihvatljivih dodatnih rashoda. Prihvatljivi dodatni rashodi za sigurnosne mjere iznosili su u 2016. 0,04 % BDP-a. U 2017. ne očekuje se dodatni porast rashoda zbog iznimnog priljeva izbjeglica, dok se dodatni utjecaj sigurnosnih mjera na proračun trenutačno procjenjuje na 0,14 % BDP-a. Odredbama iz članka 5. stavka 1. i članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 uzimaju se u obzir ti dodatni rashodi jer su priljev izbjeglica te ozbiljnost terorističke prijetnje neuobičajeni događaji, njihov je utjecaj na javne financije Mađarske znatan, a održivost ne bi bila ugrožena ako se dopusti privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Stoga, kako bi se u obzir uzeli dodatni troškovi povezani s mjerama sigurnosti, smanjen je zahtjev u pogledu prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja za 2016. U pogledu 2017. konačna će se ocjena, uključujući prihvatljive iznose, izraditi u proljeće 2018. na temelju zabilježenih podataka koje su dostavila mađarska nadležna tijela.

               (7)Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Mađarskoj da ostvari godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja 2017. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. postoji rizik znatnog odstupanja od tog zahtjeva u 2017.

               (8)S obzirom na njezinu fiskalnu situaciju i osobito razinu njezina duga, očekuje se da se Mađarska 2018. dodatno prilagodi prema ostvarenju svojeg srednjoročnog proračunskog cilja, a to je strukturni deficit od 1,5 % BDP-a. Prema zajednički dogovorenoj matrici prilagodbe u okviru Pakta o stabilnosti i rastu ta prilagodba trebala bi dovesti do stope nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  10
                koja 2018. ne premašuje 2,8 %. To bi odgovaralo strukturnoj prilagodbi od 1,0 % BDP-a. Ne bude li promjene u politikama, postojat će rizik od znatnog odstupanja od tog zahtjeva u 2018. Istovremeno se predviđa da će Mađarska poštovati pravilo o dugu u 2017. i 2018. Općenito, Vijeće smatra da će od 2017. nadalje biti potrebne dodatne mjere kako bi se ispunile odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1466/97, ocjenom proračunskih planova i rezultata trebao bi se uzeti u obzir proračunski saldo države članice s obzirom na cikličke uvjete. Kako se podsjeća u Komunikaciji Komisije uz ove preporuke za Mađarsku, u ocjeni proračunskih rezultata za 2018. morat će se uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike koji pridonosi jačanju oporavka koji je u tijeku i održivosti javnih financija Mađarske. U tom kontekstu i s obzirom na cikličku situaciju u Mađarskoj, Komisija namjerava upotrijebiti odgovarajuću razinu diskrecije.

               (9)Konkurentnost i potencijalni rast Mađarske otežani su zbog slabih privatnih ulaganja i niske produktivnosti. Čimbenici koji negativno utječu na poslovno okruženje i korporativna ulaganja posebno su povezani s nedostacima u institucionalnoj uspješnosti i upravljanju. Česte promjene regulatornog i poreznog okruženja među najvećim su preprekama poslovanju u Mađarskoj, a sudjelovanje dionika i donošenje politika temeljeno na dokazima nisu dostatni. Regulatorne prepreke uslugama ograničavaju dinamiku tržišta i koče ulaganja. Restriktivnim propisima, među ostalim i u maloprodaji, ograničava se tržišno natjecanje u uslužnom sektoru i opterećuje se poslovno okruženje.

               (10)Ukupni udio poreza u BDP-u Mađarske i dalje je znatno iznad razine usporedivih zemalja regije, a izazovi u poreznom sustavu i dalje su prisutni. Vlada je u 2017. smanjila doprinose za socijalno osiguranje za 5 postotnih bodova, a za 2018. planirano je dodatno smanjenje od 2 postotna boda. Tom se mjerom znatno smanjio porezni klin za osobe s niskim dohotkom, ali je on i dalje visok. To se posebno odnosi na osobe s niskim dohotkom bez djece jer je za njih i dalje među najvišima u EU-u. Porezni sustav i dalje je složen. Usprkos silaznom trendu od 2013. sektorskim se porezima, od kojih neki izraženo narušavaju tržišno natjecanje, i dalje opterećuje porezni sustav i oslabljuje povjerenje ulagača. Složenost i nesigurnost poreznog sustava, što je povezano s visokim troškovima porezne discipline i administrativnim opterećenjem, i dalje ugrožavaju povjerenje ulagača u Mađarskoj.

               (11)Zbog slabe institucionalne uspješnosti opterećuje se poslovno okruženje i smanjuje potencijal gospodarskog rasta. Konkretno, usprkos nedavnim poboljšanjima i izmjenama Zakona o javnoj nabavi napredak u povećanju transparentnosti i konkurentnosti javne nabave i dalje je ograničen i o tome zasad ne postoje konkretni dokazi. Aktualna strategija e-nabave dobra je osnova za povećanje transparentnosti, ali njezina provedba i utjecaj na učinkovitost i transparentnost moraju se pratiti. Rizik od korupcije i dalje je visok i negativno utječe na poslovno okruženje, a u mjerama koje su poduzete u tom pogledu postoje znatni nedostaci. Mađarska kasni i u provedbi svoje strategije e-nabave. Time se usporava pravovremeno uvođenje e-nabave u Mađarskoj i ugrožavaju ciljevi jačanja transparentnosti i povećanja konkurentnosti.

               (12)Stanje u mađarskom uslužnom sektoru, uključujući maloprodaju, i dalje je posebno teško. Mađarska je vlada tijekom prošle godine nastavila intervenirati na tržištima koja su već bila otvorena za tržišno natjecanje te je donijela nove i strože zahtjeve za usluge putničkog prometa koje obavljaju neovisni otpremni centri. Mađarska vlada nije poduzela veće mjere za ublažavanje regulatornog okruženja u uslužnom sektoru, posebno u području maloprodaje, javnih usluga povezanih s upravljanjem otpadom, izdavanja i distribucije udžbenika i sustava mobilnog plaćanja. U maloprodajnom sektoru nedostaju jasne smjernice za odobravanje otvaranja novih trgovina većih od 400 m2. Time se u tom sektoru povećava nedostatak transparentnosti i predvidivosti. Zbog stalnih regulatornih prepreka u području usluga, među ostalim i u maloprodaji, ograničava se dinamika tržišta i ugrožavaju ulaganja te se stvara nesigurnost za ulagače, pogotovo za one iz inozemstva.

               (13)Za srednjoročno poticanje konkurentnosti i potencijalni rast u Mađarskoj ključne će biti strukturne reforme radi promicanja ulaganja u ljudski kapital, posebno u obrazovanje i zdravstvenu skrb, te nastavak poboljšanja funkcioniranja tržišta rada. Važno će biti i jačanje socijalne pravednosti kako bi se ostvario uključiviji rast.

               (14)Rezultati pružanja osnovnih vještina i dalje su slabi u usporedbi s međunarodnim standardima. Prema istraživanju PISA iz 2015. rezultati obrazovnih sustava znatno se pogoršavaju, a utjecaj socioekonomskog položaja učenika na rezultate obrazovanja među najvećima je u EU-u. Na rezultate obrazovanja uvelike utječe i vrsta škole. Smanjenje broja nastavnih sati prirodnih predmeta u strukovnim gimnazijama od 2016. vjerojatno će povećati zaostatak Mađarske u prirodnim znanostima. Stopa prijevremenog prekida školovanja stagnira u posljednjih 5 godina, a i dalje je posebno izražena među Romima. Raspodjela učenika u nepovoljnom položaju nije ravnomjerna među školama, a romska djeca sve više pohađaju škole i razrede s romskom većinom. Uvedene su mjere poticanja izobrazbe nastavnika, ranog obrazovanja i školskog uspjeha te suzbijanja prijevremenog prekida školovanja među Romima. Međutim, nedostaju sveobuhvatne i sustavne mjere rješavanja problema segregacije. Sve veća potražnja za visokokvalificiranom radnom snagom nije popraćena dovoljno velikim brojem kandidata za visoko obrazovanje i odgovarajućim stopama završetka obrazovanja. Izmjenama Zakona o visokom obrazovanju donesenima 2017. moglo bi se dodatno pogoršati stanje.

               (15)Posljednjih se godina tržište rada pozitivno razvija, a stopa nezaposlenosti vraća se na razinu prije krize. Zaposlenost je dosegla povijesno visoku razinu zahvaljujući otvaranju radnih mjesta u privatnom sektoru i programu javnih radova, koji je i dalje najjača aktivna politika tržišta rada s više od 200 000 sudionika. Posljednjih je godina donesen niz mjera za olakšavanje prelaska iz programa na primarno tržište rada. Međutim, program još nije dovoljno usmjeren, a njegova učinkovitost u reintegraciji sudionika na otvoreno tržište rada i dalje je ograničena. Istovremeno je u određenim sektorima zabilježen sve veći nedostatak radne snage. Provode se druge politike aktivnog tržišta rada, dijelom uz potporu iz fondova EU-a, no potrebno je uložiti daljnje napore kako bi se olakšao učinkovit prelazak na primarno tržište rada. Sustav profiliranja za nezaposlene operativan je, ali još ne i potpuno učinkovit. Rodni jaz u zaposlenosti posljednjih se godina povećao, a utjecaj majčinstva na zaposlenost žena među najvećima je u EU-u. Na sudjelovanje na tržištu rada utječu relativno slabi ishodi zdravstvene zaštite i nejednak pristup zdravstvenoj skrbi. Sudjelovanje socijalnih partnera u donošenju politika ograničeno je.

               (16)Neki pokazatelji siromaštva vratili su se na razine prije krize, ali su i dalje iznad prosjeka EU-a. Siromaštvo među djecom i Romima vrlo je visoko, ali je u padu. Velik broj zaposlenih Roma radi u okviru programa javnih radova. Njihova učinkovita integracija na otvoreno tržište rada zasad je ograničena.

               (17)Prikladnost i opseg socijalne pomoći te naknade za nezaposlenost ograničeni su. Trajanje naknada za nezaposlenost od 3 mjeseca i dalje je najkraće u EU-u, što je ispod prosječnog vremena koje je potrebno za pronalaženje zaposlenja. U okviru reforme socijalne pomoći 2015. pojednostavnjen je sustav naknada, ali se čini da njome nije zajamčen jedinstven i primjeren životni standard za osobe kojima je potrebna pomoć. Kada je riječ o naknadama kojima upravljaju općine, u pogledu kriterija prihvatljivosti i razine prava postoji velika diskrecija, čime se za korisnike stvara nesigurnost. Naknada za minimalni dohodak  i dalje je zamrznuta na niskoj razini, ali nadležna tijela planiraju idućih godina postupno povisiti razinu ciljanih novčanih naknada. Već su u 2017. tri takve naknade blago povećane. Dodatnim ciljanim mjerama pomoglo bi se ublažavanju materijalne neimaštine skupina u nepovoljnom položaju, posebno djece i Roma.

               (18)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Mađarske, koju je objavila u Izvješću za Mađarsku za 2017. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Mađarskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Mađarskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja u EU-u na način da se na razini EU-a pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (19)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje
                  11
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

               PREPORUČUJE da Mađarska 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Nastaviti s provedbom fiskalne politike u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, što znači da bi 2018. trebala ostvariti znatan fiskalni napor. Pri poduzimanju mjera politike potrebno je uzeti u obzir ostvarenje fiskalnog prostora kojim se pridonosi jačanju oporavka koji je u tijeku i osiguravanju održivosti javnih financija Mađarske.

               2.Dovršiti smanjenje poreznog klina za osobe s niskim dohotkom i pojednostavniti strukturu poreza, posebno smanjenjem sektorskih poreza kojima se najviše narušava tržišno natjecanje. Pojačati transparentnost i tržišno natjecanje u postupku javne nabave provođenjem sveobuhvatnog i učinkovitog sustava e-nabave te pojačati okvir za borbu protiv korupcije. Pojačati regulatornu predvidivost, transparentnost i tržišno natjecanje, posebno u uslužnom sektoru, i to u maloprodaji.

               3.Bolje usmjeriti program javnih radova na osobe koje su najudaljenije od tržišta rada i omogućiti učinkovitu potporu tražiteljima zaposlenja kako bi se olakšao prelazak na tržište rada, među ostalim jačanjem aktivnih politika tržišta rada. Poduzeti mjere poboljšanja rezultata obrazovanja i povećati sudjelovanje skupina u nepovoljnom položaju, posebice Roma, u uključivom redovnom obrazovanju. Poboljšati prikladnost i opseg socijalne pomoći te trajanje naknada za nezaposlenost.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 516 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 i P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 82 final/2.

                     (7)
                  Članak 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006, SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Strukturni saldo, prema novom izračunu Komisije, na temelju informacija u Programu konvergencije, prema usuglašenoj metodologiji.

                     (10)
                  Neto državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda ne uključujući rashode za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok su jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani netirane.

                     (11)
                  Na temelju članka 9. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.5.2015.
            COM(2015) 272 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2015.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2015.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2015.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2015.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) Europskog parlamenta i Vijeća br. 1176/2011 od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
                a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

               (2)Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica. One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su uzeti ih u obzir u okviru svojih nacionalnih ekonomskih politika i politika zapošljavanja.

               (3)Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Rumunjske za 2014.

               (4)Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta
                  5
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2015. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  6
               , u kojem Rumunjsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, ubrzanje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Rumunjsku za 2015
                  7
               . Njime je ocijenjen napredak Rumunjske u vezi s preporukama po državama članicama donesenima 8. srpnja 2014. Izvješćem su obuhvaćeni i rezultati detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Rumunjskoj postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju djelovanje u području politika i praćenje. Tijekom tri uzastopna programa EU-a i MMF-a znatno su smanjene vanjske i unutarnje neravnoteže. Potrebno je međutim posvetiti pozornost rizicima relativno velikog negativnog neto stanja međunarodnih ulaganja i slabog srednjoročnog izvoznog kapaciteta Rumunjske.  Vanjske i unutarnje slabosti u bankarskom sektoru i dalje su prisutne.

               (7)Rumunjska je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. i Program konvergencije za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (8)Vijeće je 22. listopada 2013. donijelo Odluku 2013/531/EU
                  8
                u kojoj se obvezalo da će Rumunjskoj osigurati srednjoročnu financijsku pomoć u iznosu od najviše 2 milijarde EUR u razdoblju do rujna 2015. Ta je pomoć uvjetovana provedbom sveobuhvatne ekonomske politike. Iako Rumunjska u trenutačnim tržišnim uvjetima ne namjerava zahtijevati isplatu obroka, može se očekivati da će preventivna pomoć pridonijeti konsolidaciji makroekonomske, proračunske i financijske stabilnosti te će zahvaljujući provedbi strukturnih reformi povećati otpornost i potencijal rasta gospodarstva. Nakon što Rumunjska napusti program, bit će u potpunosti reintegrirana u okvir europskog semestra.

               (9)Rumunjska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Rumunjska je u svojem Programu konvergencije zbog planiranih strukturnih reformi zatražila privremeno odstupanje u visini od 0,5 % BDP-a od potrebnog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja. Budući da u Programu nisu navedene dovoljno detaljne informacije o planiranim strukturnim reformama, Vijeće nije u mogućnosti procijeniti njihovu vjerodostojnost. Rumunjska je zatražila i primjenu klauzule mirovinske reforme. O prihvatljivosti reforme odlučuje Eurostat. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđenim strukturnim deficitom od 3,4 % BDP-a u 2016. ne bi se osigurala odgovarajuća granica sigurnosti s obzirom na referentnu vrijednost iz Ugovora u iznosu od 3 % BDP-a. Stoga Vijeće smatra da Rumunjska ne ispunjuje uvjete za odobrenje zatraženog privremenog odstupanja u 2016.

               (10)U svojem Programu konvergencije za 2015. vlada namjerava zadržati ukupni deficit na 1,5 % BDP-a u 2015. i smanjiti ga na 0,8 % BDP-a u 2018. Vlada namjerava ostvariti srednjoročni cilj strukturnog deficita od 1,0 % BDP-a od 2016. nadalje. Prema Programu konvergencije očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti vrhunac od 40,1 % u 2015., a zatim postupno pasti na 37,1 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje ta proračunska predviđanja vrlo je povoljan. Važne mjere kojima se povećava deficit koje je vlada donijela 25. ožujka, a senat odobrio 27. travnja
                  9
                i koje su uzete u obzir u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2015. nisu uključene u Program konvergencije iako se to zahtijeva kodeksom ponašanja. Mjere potrebne za postizanje planiranog ciljanog deficita od 2016. nadalje nisu dovoljno precizno utvrđene. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. očekuje se da će u 2015. strukturni saldo odstupiti od srednjoročnog cilja za 0,3 % BDP-a. Time se neznatno premašuje odstupanje od 0,25 % BDP-a koje je odobreno u okviru programa za uravnoteženje platne bilance uz uvjet da je sufinanciranje projekata koji se financiraju sredstvima EU-a u skladu s onim što je predviđeno u proračunu. To će odstupanje postati znatno u 2016. kada će dosegnuti 2,4 % BDP-a, a potrebna je prilagodba u iznosu od 0,3 % BDP-a. Stoga će u 2015. i 2016. biti potrebne dodatne mjere. Na temelju ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015., Vijeće smatra da postoji rizik da Rumunjska neće biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

               (11)Fiskalni okvir Rumunjske uglavnom je dobar, ali se ne provodi učinkovito. Srednjoročna i dugoročna demografska kretanja i niska razina razvoja tržišta rada mogu ugroziti dugoročnu održivost mirovinskog sustava. Reforma mirovinskog sustava pokrenuta u 2010. već je dovela do nekih poboljšanja, ali donji dom parlamenta još nije donio zakon za izjednačavanje zakonske dobi za umirovljenje muškaraca i žena od 2035. nadalje, koji je vlada predložila u prosincu 2013.

               (12)Nedavnim rezovima doprinosa poslodavaca za socijalno osiguranje smanjen je porezni klin na rad, ali nedostajao je jasan cilj. Porezni klin za zaposlenike s niskim dohocima i dalje je visok (40 %) u odnosu na ostale europske zemlje. Porezne prijevare i izbjegavanje plaćanja poreza i dalje su veliki izazovi koji smanjuju prihode od poreza. Poduzeti su prvi koraci u predviđenoj reorganizaciji porezne uprave u Rumunjskoj. Pilot-projekt čiji je cilj pridržavanje propisa u području neprijavljenog rada, nedovoljnog prijavljivanja primanja i izbjegavanja plaćanja poreza proveden je u dvije regije u 2014, a u 2015. njegova će se provedba dodatno proširiti. Razina ekološkog poreza povećana je u 2014. te se tako približila prosjeku EU-a.

               (13)Iako su u 2014. uočena određena poboljšanja, stopa zaposlenosti i aktivnosti i dalje je osobito niska među ženama, mladima, starijim radnicima i Romima. Aktivne politike na tržištu rada revidirane su, ali je ukupno sudjelovanje u aktivnim mjerama na tržištu rada i njihovo financiranje i dalje nisko, osobito za strukovno osposobljavanje, programe priznavanja prijašnjeg obrazovanja, poticaje za mobilnost i mjere usmjerene na dugotrajno nezaposlene. Rumunjska je poduzela korake za rješavanje nezaposlenosti mladih, osobito s pomoću Jamstva za mlade, ali postoje kašnjenja u provedbi. Nije zabilježen napredak u utvrđivanju transparentnih smjernica za određivanje minimalne plaće. Kako bi se omogućile individualizirane usluge i njihova dosljednija isporuka svim ciljnim skupinama, bilo bi potrebno povećati kapacitete javne službe za zapošljavanje, osobito u pogledu osoblja, i uspostaviti cjelovit okvir za provedbu mjera sufinanciranih u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova.

               (14)Rumunjska se suočava s nekoliko izazova u području obrazovanja: stopa ranog prekida školovanja i dalje je znatno iznad prosjeka EU-a; dostupnost i pristupačnost usluga predškolskog obrazovanja i skrbi za djecu ograničena je, osobito u ruralnim područjima i za romsku zajednicu; sudjelovanje u cjeloživotnom učenju i dalje je znatno ispod prosjeka EU-a; kvaliteta i usklađenost visokog obrazovanja s potrebama tržišta rada neodgovarajuća je, a stopa stjecanja tercijarnog obrazovanja i dalje zauzima drugo najlošije mjesto u EU-u. Rumunjska je te probleme počela rješavati uz različit stupanj napretka u različitim područjima, a krajnji učinak do danas je slabo vidljiv. U donošenju nacionalne strategije za smanjenje stope ranog prekida školovanja došlo je do velikih kašnjenja. Nacionalni program za predškolsko obrazovanje i skrb za djecu izrađen je za razdoblje 2014. – 2019. i stupit će na snagu u novoj školskoj godini 2015. – 2016. S nacionalnom strategijom cjeloživotnog učenja se kasni. Izrađena je strategija za tercijarno obrazovanje, a cilj joj je povećati značaj visokog obrazovanja tako što će se ono bolje uskladiti s potrebama tržišta rada, kao i poboljšati dostupnost višeg obrazovanja za osobe u nepovoljnom položaju. Poduzete su mjere za poboljšanje stručnog obrazovanja i osposobljavanja i programa naukovanja.

               (15)Obilježja rumunjskog zdravstvenog sustava loši su rezultati liječenja, loša financijska i zemljopisna dostupnost, slabo financiranje i neučinkovita upotreba resursa. Postoji prilična ovisnost o uslugama bolničke skrbi, a sustav trpi zbog široke neučinkovite mreže bolnica, slabe i rascjepkane mreže za upućivanje pacijenata i niskog udjela rashoda za primarnu zdravstvenu zaštitu. Osim toga raširenim neformalnim plaćanjima u sustavu javnog zdravstva dodatno se smanjuje dostupnost sustava, njegova učinkovitost i kvaliteta. Provedene su različite mjere i reforme zdravstvenog sustava kojima je smanjen nedostatak financijskih sredstava te povećan standard i učinkovitost usluga. Nacionalna strategija za zdravlje 2014. – 2020. kojom se utvrđuje strateška osnova za reforme zdravstvenog sektora odobrena je u prosincu 2014. i sada ju je potrebno provesti. Ministarstvo zdravstva i Nacionalni zavod za zdravstveno osiguranje razmatraju različite mjere za poboljšanje sustava financiranja zdravstva.

               (16)Smanjenje siromaštva i socijalne isključenosti i dalje je velik izazov za Rumunjsku. Iako se smanjuje, stopa osoba kojima prijeti siromaštvo ili socijalna isključenost i dalje je visoka i iznosi 40 % u 2013., što je daleko iznad prosjeka EU-a. Učinkovitost socijalnih transfera (osim mirovina) u smanjenju siromaštva čini se ograničenom, a osobito je niska u slučaju djece. Socijalni transferi nisu na odgovarajući način povezani s poticajnim mjerama. Provedba reforme sustava socijalne pomoći iz 2011. i dalje kasni. Odgođeno je donošenje strategije za socijalnu uključenost i suzbijanje siromaštva i povezanih akcijskih planova. Ostvaren je ograničen napredak u uvođenju minimalnog zajmčenog dohotka, čime bi se kombinacijom tri postojeća socijalna transfera pojednostavila socijalna pomoć. Vlada je 2013. donijela zakon o socijalnoj ekonomiji izrađen u cilju jačanja poveznice između socijalnih transfera i poticajnih mjera, ali se o njemu i dalje raspravlja u parlamentu. Za integraciju romskog stanovništva poduzet je mali broj učinkovitih mjera. Doduše, u siječnju 2015. s određenim zakašnjenjem donesena je revidirana strategija za integraciju Roma, ali njezina provedba kasni.

               (17)[Administrativni kapaciteti Rumunjske slabi su, rascjepkani i karakterizira ih nejasno delegiranje odgovornosti zbog čega koče konkurentnost gospodarstva. Utvrđeni su uzročnici strukturnih slabosti, a u listopadu 2014. donesena je strategija za rješavanje problema u javnoj administraciji i pri određivanju prioriteta politika i njihovoj koordinaciji kao i akcijski plan za njezinu provedbu u razdoblju 2014. – 2020. U provedbi je međutim došlo do znatnog kašnjenja. Zbog nepravilnosti u postupcima javne nabave došlo je do znatnih kašnjenja u provedbi programa koje financira EU, što ima negativan učinak na poslovno okruženje i koči neophodna ulaganja u infrastrukturu.]

               (18)Postignut je određeni napredak u povećanju neovisnosti, kvalitete i učinkovitosti pravosudnog sustava, borbi protiv korupcije na svim razinama i osiguranju učinkovitog izvršenja sudskih odluka. Izvršenje sudskih odluka međutim u mnogim slučajevima i dalje je loše, a ograničen napredak postignut je u sprječavanju korupcije na nižim razinama i borbi protiv nje. Ta važna područja politika bit će obuhvaćena mehanizmom suradnje i provjere.

               (19)Poduzeća u državnom vlasništvu osjećaju posljedice ispodprosječne produktivnosti, pridonose nelikvidnosti u gospodarstvu, teret su za proračun opće države (u obliku nepredviđenih obveza) i čine 50 % poreznih dugova svih poduzeća. Korporativno upravljanje ključan je čimbenik u određivanju učinkovitosti poduzeća  u državnom vlasništvu. Trenutačnim uređenjem upravljanja ne sprječava se politički utjecaj na svakodnevno vođenje poduzeća niti se jamči odvojenost nadležnosti države u području vlasništva i donošenja politike. Posebna pravila za poduzeća u državnom vlasništvu nisu se sustavno uvodila do donošenja hitne odluke vlade 109/2011. Brojna područja i dalje nisu obuhvaćena, a pravila se u praksi još potpuno ne poštuju. Nije postignut napredak u području reformi korporativnog upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu u sektoru energije i prometa.

               (20)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu  ekonomske politike Rumunjske i objavila ju je u okviru izvješća za 2015. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te provedbu preporuka upućenih Rumunjskoj tijekom proteklih godina. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Rumunjskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku.

               (21)Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo Program konvergencije Rumunjske, a njegovo je mišljenje
                  10
                navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (22)U svjetlu detaljnog preispitivanja koje provodi Komisija i ove ocjene, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program konvergencije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke 1. – 4. u nastavku.

               OVIME PREPORUČUJE Rumunjskoj da 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.Poduzeti sve potrebne mjere za dovršenje programa financijske pomoći.

               2.Ograničiti odstupanje od fiskalnog srednjoročnog cilja u 2015. na najviše 0,25 % BDP-a kako je utvrđeno u okviru programa za uravnoteženje platne bilance 2013. – 2015. i vratiti se srednjoročnom cilju u 2016. Provesti sveobuhvatnu strategiju za izvršenje poreznih obveza, ojačati sustave nadzora provjere u cilju sprječavanja neprijavljenog rada i nastaviti s izjednačavanjem zakonske dobi za umirovljenje muškaraca i žena.

               3.Osnažiti provođenje mjera  na tržištu rada, osobito za neregistrirane mlade i dugotrajno nezaposlene. Osigurati da nacionalna služba za zapošljavanje raspolaže dovoljnim osobljem. U suradnji sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama utvrditi jasne smjernice za transparentno određivanje minimalne plaće. Uvesti minimalni zajamčeni dohodak. Povećati pružanje i kvalitetu predškolskog obrazovanja i skrbi za djecu, osobito u slučaju Roma. Donijeti nacionalnu strategiju za smanjenje stope ranog prekida školovanja. Provesti nacionalnu strategiju za zdravlje 2014. – 2020. kako bi se riješili problemi loše dostupnosti, slabog financiranja i neučinkovite upotrebe resursa.

               4.Donijeti zakon o reformi korporativnog upravljanja poduzećima  u državnom vlasništvu.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 272.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  SWD(2015) 42 završna verzija.

                     (8)
                  Odluka Vijeća 2013/531/EU оd 22. listopada 2013. o pružanju preventivne srednjoročne financijske pomoći Unije Rumunjskoj (SL L 286, 29.10.2013., str. 1).

                     (9)
                  Porezni rezovi sadržani u novom nacrtu poreznog zakonika

                     (10)
                  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.5.2016.
            COM(2016) 338 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Malte za 2016.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2016.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Malte za 2016.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2016.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta
                  4
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2016. Prioritete godišnjeg pregleda rasta odobrilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  5
               , u kojemu Maltu ne smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja
                  6
               . Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 18. i 19. veljače 2016., a Vijeće donijelo 8. ožujka 2016. Kao zemlja čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Malta bi trebala osigurati punu i pravovremenu provedbu tih preporuka.

               (2)Izvješće za Maltu za 2016.
                  7
                objavljeno je 26. veljače 2016. Njime je ocijenjen napredak Malte u odnosu na preporuke za Maltu koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak te zemlje u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Malta je 15. travnja 2016. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2016. i svoj program stabilnosti za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)Pri planiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako je potrebna potpora pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i povezanih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje
                  8
               .

               (5)Na Maltu se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu. Prema svojem programu stabilnosti za 2016. vlada namjerava ostvariti suficit ukupnog salda od 0,1 % BDP-a do 2019. Strukturni saldo postupno će se poboljšati kako bi se srednjoročni proračunski cilj Malte – uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu – ostvario do 2019. Prema programu stabilnosti očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 62,6 % u 2016. te na 55,5 % u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze uvjerljiv je za 2016., a oprezan za razdoblje 2017. – 2019. Međutim, nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za ostvarenje planiranih ciljeva u pogledu deficita od 2017. nadalje. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2016. postoji velik rizik od znatnog odstupanja od preporučene prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja u razdoblju 2015. – 2016., što je uglavnom posljedica odstupanja u 2015. koje treba ispraviti u 2016., a ne promijene li se politike, i u 2017. Odstupanje u 2015. dijelom se objašnjava naglim rastom ulaganja, što se djelomično objašnjava izuzetno visokom stopom apsorpcije sredstava iz fondova EU-a neposredno prije završetka programskog razdoblja 2007. – 2013. Kako bi se u dvogodišnjem razdoblju 2015 – 2016. to odstupanje smanjilo, program stabilnosti za 2016. uključuje dodatne mjere za 2016. koje nisu mogle biti uključene već u proljetnu prognozu. Tim je mjerama cilj smanjivanje primarnih rashoda (za 0,16 % BDP-a), osobito u područjima plaća zaposlenika, intermedijarne potrošnje i kapitalnih prijenosa. Usto, revidirane su procjene nekih mjera na strani prihoda za razdoblje 2016. – 2019. kako bi se uzeli u obzir ažurirani podaci i stvarni učinak mjera u 2015. Ukupno gledajući, neto učinak tih mjera na smanjenje deficita iznosi 0,2 % BDP-a. U usporedbi s Komisijinom prognozom, uključivanjem tih mjera poboljšao bi se strukturni napor, dok bi strukturni saldo upućivao na određeno prosječno odstupanje tijekom dvogodišnjeg razdoblja 2015 – 2016., a za 2017. i dalje bi postojao rizik od znatnog odstupanja. Predviđa se da će Malta ispuniti zahtjeve referentnog mjerila za smanjenje duga u 2016 i u 2017. Vijeće na temelju ocjene programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2016. smatra da postoji rizik da Malta neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će za osiguravanje njihova ispunjivanja u 2016. i 2017. biti potrebne dodatne mjere.

               (6)Dugoročna održivost javnih financija Malte i dalje je izazov. Tomu je uglavnom uzrok proračunski učinak troškova povezanih sa starenjem stanovništva, kao što su zdravstvena zaštita, dugotrajna skrb i mirovine. Mirovinski sustav suočava se s dvostrukim izazovom, potrebo je postići održivost i istodobno osigurati primjerena mirovinska primanja. Rashodi za mirovine u 2013. iznosili su 9,6 % BDP-a, što je niže od prosjeka EU-a, no predviđa se njihovo povećanje na 12,8 % do 2060. što znači da će biti među najvišima u EU-u. U ožujku 2016. vlada je donijela nekoliko mjera za rješavanje pitanja održivosti i prikladnosti mirovinskog sustava, ali proračunski učinak još nije ocijenjen. Da bi se poboljšala prikladnost tog sustava, nacionalna minimalna mirovina koja se temelji na doprinosima u 2016. i dalje bilježi rast, kako bi do 2027. dosegnula 60 % prosječnog dohotka te kako bi se proširila obuhvaćenost. Uspješnost te reforme ovisit će o očuvanju zapošljivosti starijih dobnih skupina. Uz mirovine, predviđa se rast javnih rashoda za zdravstvo i dugotrajnu skrb, na 2,1 % BDP-a i 1,2 % BDP-a, što je brže od prosjeka EU-a. Vlada je donijela nacionalnu strategiju za zdravstveni sustav i provodi reviziju rashoda u zdravstvu, kako bi se poboljšala učinkovitost rashoda. No uštede od tih napora još nisu vidljive. Za održivost bi dugoročno bilo dobro iskoristiti potencijalne uštede za rješavanje pitanja predviđenog rasta rashoda.

               (7)Ostvarena su znatna ulaganja, ali rezultati obrazovanja i osposobljavanja i dalje su ispod željene razine. To utječe na kvalitetu ponude radne snage i stopu sudjelovanja na tržištu rada. Razina visokog obrazovanja malteške radne snage još je među najnižima u EU-u. Iako Malta provodi sveobuhvatnu strategiju cjeloživotnog obrazovanja, sudjelovanje u programima cjeloživotnog obrazovanja i dalje je ograničeno, osobito među niskokvalificiranim osobama. U ovome su području potrebni ciljano informiranje i bolji pristup osposobljavanju te partnerstvo poslodavaca s ustanovama za obrazovanje i osposobljavanje. U 2015. službeno je odobreno osnivanje instituta za kontinuirani profesionalni razvoj nastavnika (Institut za obrazovanje). Glavni su ciljevi toga Instituta: i. osposobljavanje nastavnika za svakodnevni nastavnički rad; ii. djelovanje kao centar u kojem se nastavnici sastaju i razmjenjuju iskustva te iii. unapređivanje sustava vođenja obrazovnih ustanova. Institut počinje s radom i očekuje se da će postati glavni pokretač u ostvarivanju potreba nastavnika u pogledu profesionalnog razvoja. Napredak u tom području morat će se pratiti.

               (8)Osim jednokratnih opsežnih projekata u razdoblju 2014 – 2015., ulaganja su na Malti slaba zbog strukturnih promjena u gospodarstvu i zastoja. To je uglavnom povezano s rastom važnosti uslužnih sektora za koje je kapital potreban u manjoj mjeri pa se smanjuju potrebe za budućim ulaganjima u gospodarstvu. No i dalje su aktualni problemi koji utječu na investicijske aktivnosti u zemlji, primjerice nedovoljan kapacitet za inovacije, nedovoljne vještine, neučinkovitost javne uprave i pravosuđa, regulatorno opterećenje i znatna prometna zagušenost.

               (9)Prometna i logistička infrastruktura bitna su prepreka stranim ulaganja. Vanjski troškovi prijevoza znatan su teret gospodarstvu Malte. Oni su uglavnom posljedica neodgovarajućeg korištenja prometnom mrežom te države i nedostatka stvarne alternative upotrebi osobnih automobila. Usto, velik broj privatnih vozila, zagađenje i prometna zagušenost prepreka su i održivosti prometnog sektora u državi. Još nije provedena sveobuhvatna prometna strategija, unatoč činjenici da su upravo razvoj nacionalne prometne strategije i glavnog prometnog plana preduvjet povlačenju sredstava iz strukturnih i investicijskih fondova EU-a (2014. – 2020.) iz kojih će se sufinancirati ulaganja u promet.

               (10)Vlada je poduzela nekoliko mjera kojima želi malim i srednjim poduzećima (MSP) olakšati pristup financiranju. Te su mjere usmjerene na osiguravanje vlasničkog i poduzetničkog kapitala jer je posljednjih godina to glavni problem. Usto, buduće mjere uključuju osnivanje središnjega kreditnog registra i razvojne banke te pokretanje posebne platforme na malteškoj burzi putem koje MSP-ovi mogu prikupljati sredstva na tržištu kapitala. Iako poteškoće u području pristupa nebankarskim instrumentima i dalje postoje, mala i srednja poduzeća na Malti ostvaruju veću korist od boljeg financijskog okruženja u odnosu na usporediva poduzeća.

               (11)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Malte i objavila je u izvješću za Maltu za 2015. Ocijenila je i program stabilnosti, nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Malti prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku na Malti, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a, a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja EU-om. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. i 2. u nastavku.

               (12)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje
                  9
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Malta u 2016. i 2017. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Zbog velikog rizika od znatnog odstupanja ostvariti godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2016. i 2017. poduzimanjem potrebnih strukturnih mjera. Pojačati mjere za osiguravanje dugoročne održivosti javnih financija.

               2.Poduzeti mjere jačanja ponude radne snage, osobito povećanim sudjelovanjem niskokvalificiranih osoba u cjeloživotnom obrazovanju.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 338 final

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 i P8_TA(2016)0060

                     (4)
                  COM(2015) 690 final

                     (5)
                  COM(2015) 691 final

                     (6)
                  COM(2015) 692 final

                     (7)
                  SWD(2016) 86 final

                     (8)
                  COM(2014) 494 final

                     (9)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.