title: Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi Njemačke za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Njemačke za 2014.

text:
               29.7.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 247/20

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 8. srpnja 2014.
   o nacionalnom programu reformi Njemačke za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Njemačke za 2014.
   2014/C 247/05
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti.

               (2)

               Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Čelnici država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka za pojedinu zemlju.

               (4)

               Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Njemačke za 2013. i dostavilo mišljenje o njemačkom ažuriranom programu stabilnosti za razdoblje 2012. – 2017. Komisija je 15. studenoga 2013 u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) iznijela mišljenje o nacrtu proračunskog plana Njemačke za 2014.

               (5)

               Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2014. Također, 13. studenoga 2013. Komisija je na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Njemačku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (6)

               Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjerâ za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

               (7)

               Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Njemačku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Na temelju svoje analize Komisija je utvrdila makroekonomske neravnoteže u Njemačkoj, koje zahtijevaju praćenje i političke mjere. Konkretno, na tekućem računu stalno se bilježi veoma velik višak, što odražava snažnu konkurentnost, pri čemu se veliki iznosi uštede ulažu u inozemstvo. To je i znak da je domaći rast ostao ograničen te da gospodarski resursi možda nisu učinkovito raspoređeni. Iako rizici povezani s viškovima tekućeg računa nisu slični onima povezanima s velikim deficitima, razina i dugotrajnost viškova tekućeg računa Njemačke zahtijevaju pozornost. Potreba djelovanja u svrhu smanjenja rizika od negativnog utjecaja na funkcioniranje domaćega gospodarstva i europodručja posebno je važno s obzirom na veličinu njemačkog gospodarstva.

               (8)

               Njemačka je 14. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014., a 8. travnja 2014. i program stabilnosti za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (9)

               Cilj je proračunske strategije iz programa stabilnosti za 2014. osigurati stalno postizanje srednjoročnog cilja. U programu stabilnosti potvrđuje se srednjoročni cilj od ‐0,5 % BDP-a, što odražava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Prema programu stabilnosti (ponovno izračunani) strukturni saldo bit će i dalje pozitivan u 2014. i poslije, a planira se da će bruto dug pasti na 76 % BDP-a u 2014. i nakon toga nastaviti padati u dovoljnoj mjeri. Stoga je proračunska strategija iz programa stabilnosti u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna u programu stabilnosti, a koji nije službeno potvrdilo neovisno tijelo, vjerodostojan je jer je većinom u skladu s proljetnom prognozom službi Komisije 2014. Na temelju ocjene programa stabilnosti i prognoze Komisije te u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 mišljenje je Vijeća da su javne financije u Njemačkoj općenito i dalje zdrave jer se predviđa da će se srednjoročni cilj zadržati, a pravilo o dugu poštovati.

               (10)

               Njemačka je ostvarila tek ograničen napredak u povećanju ekonomičnosti javne potrošnje u području zdravstva i dugotrajne skrbi iako su najavljene nove inicijative. Iako je njihov cilj poboljšati učinkovitost zdravstva, ti planovi možda neće biti dovoljni kako bi se obuzdala očekivana povišenja budućih troškova. Cilj nedavno donesene mirovinske reforme olakšati je uvjete za prijevremenu mirovinu („mirovina sa 63 godine”) i poboljšati razinu mirovina za određene skupine, uključujući dodatak na mirovinu za osobe koje su odgajale djecu rođenu prije 1992. („Mütterrente”, majčinska mirovina). Reformom se stvara dodatni pritisak na održivost javnog mirovinskog sustava, a trebala bi se financirati višom stopom mirovinskog doprinosa, što bi imalo negativan utjecaj na raspoloživ dohodak za aktivnu radnu snagu. Reformom bi se moglo negativno utjecati i na odabir dobrovoljnog drugog i trećeg mirovinskog stupa. Njemačka je ostvarila ograničen napredak u povećanju potrošnje na obrazovanje i određen napredak u pogledu veće potrošnje na istraživanje. Potrebno je uložiti daljnje napore na svim razinama vlade kako bi se do 2015. ostvario cilj da sveukupni javni i privatni rashodi za obrazovanje i istraživanje iznose 10 % BDP-a, a nakon toga bi se trebali postići još ambiciozniji ciljevi kako bi se dosegla najinovativnija gospodarstva. Posljednjih su godina u Njemačkoj porasla ulaganja u infrastrukturu i postoje planovi da ona još više rastu, no čini se da je potrebno uložiti dodatne napore.

               (11)

               Njemačka je općenito ostvarila ograničen napredak u poboljšanju učinkovitosti poreznog sustava i njegova pogodovanja rastu te u smanjenju velikog poreznog opterećenja na rad. Veće mjere prelaska na izvore prihoda koji više pogoduju rastu nisu predviđene. Primjena smanjene stope PDV-a (trenutačno 7 %) mogla bi se suziti, a opća osnovica PDV-a proširiti. Relativno mali prihodi od periodičnog oporezivanja imovine naznačuju da postoji prostor za povećanja te da bi raspodjela poreznog opterećenja mogla biti pravednija kada bi se preispitala porezna osnovica za općinski porez na nekretnine (Grundsteuer). Uvjeti za ulaganja u Njemačkoj mogli bi se poboljšati reformom lokalnog poreza na gospodarsku djelatnost (Gewerbesteuer) smanjenjem administrativnog opterećenja povezanog s naplatom poreza te smanjenjem postojećih poreznih olakšica za trgovačka društva koja se financiraju zaduživanjem.

               (12)

               Fiskalni okvir dopunjen je nacionalnim pravilom o uravnoteženom proračunu i uspostavom neovisnog savjetodavnog odbora. Čini se da su posebna pravila provedbe ustavnog pravila o uravnoteženom proračunu („kočnica duga”) i dalje potrebna u nekoliko saveznih pokrajina (Länder) kako bi se osigurala učinkovita primjena kočnice duga u godišnjem proračunskom ciklusu. Jačanje fiskalne odgovornosti trebalo bi se postići s pomoću planirane revizije fiskalnih odnosa između federacije, saveznih pokrajina i općina.

               (13)

               Posljednjih su godina plaće porasle nakon duljeg razdoblja umjerenosti plaća, ali je u 2013. realni rast plaća bio umjereniji nego u 2012. Njemačka 2015. planira uvesti opću minimalnu plaću u iznosu od 8,50 EUR po satu, koja će se u potpunosti početi primjenjivati od 2017. Utjecaj uvođenja planirane opće minimalne plaće, čiji je cilj osigurati odgovarajući minimalni dohodak za radnike, zahtijeva podrobno praćenje, posebno na zaposlenost. Ograničeni napori uloženi su u smanjenje visokog poreznog klina, posebno za radnike s niskim primanjima. Donesena mirovinska reforma i trenutačni planovi reforme u području dugotrajne skrbi, koji uključuju veće stope doprinosa za socijalno osiguranje, opet bi mogli povisiti porezni klin. Njemačka je ostvarila određeni napredak u poboljšanju obrazovnih rezultata osoba u nepovoljnom položaju, ali veza između obrazovnih rezultata i društveno-gospodarskih prilika i dalje je jaka te je prisutna tijekom cijelog radnog vijeka osobe. Usprkos određenom napretku u pogledu poticajnih i integracijskih mjera dugotrajna nezaposlenost i dalje je problem, pa su potrebne dodatne mjere. Tek je ograničen napredak postignut u poduzimanju mjera radi lakšeg prelaska s malih poslova u oblik zaposlenja koje podliježe punim obvezatnim doprinosima za socijalno osiguranje. U području smanjenja nepoticajnih fiskalnih mjera za primatelje drugog dohotka u kućanstvu nije postignut napredak. Njemačka je postigla određeni napredak u povećanju dostupnosti mjesta za predškolsko obrazovanje i dječju skrb u punom vremenu, kao i u povećanju broja cjelodnevnih škola. Istovremeno u ustanovama za čuvanje djece i cjelodnevnim školama i dalje postoje regionalne razlike i problemi s kvalitetom.

               (14)

               Cilj je prijedloga vlade da se revidira Zakon o obnovljivoj energiji usporiti povećanje ukupnih troškova energije, ravnomjernije rasporediti troškove po korisnicima, nadzirati širenje obnovljivih izvora i promicati tržišnu integraciju. Treba pozorno pratiti provedbu reforme u smislu njezina utjecaja na ekonomičnost sustava podrške. U pogledu širenja mreže i suradnje sa susjednim zemljama potrebno je uložiti daljnje napore.

               (15)

               Političko djelovanje radi daljnjeg poticanja konkurentnosti u uslužnim sektorima ograničeno je iako se u određenim zanimanjima i regijama pokrenute pojedinačne reforme, primjerice u pogledu odobrenja i poslovne komunikacije u građevinskom sektoru. Rast produktivnosti strukturno je niži u uslužnim sektorima nego u industriji, no on je osobito nizak u određenim uslužnim sektorima, posebice u profesionalnim uslugama. I dalje postoje prepreke ulasku na tržište i pružanju profesionalnih usluga, kao što su ograničenja pravnog oblika i vlasničkog udjela te uvjeti stručnih kvalifikacija. Raznolikost pravnih okvira za profesionalne usluge u saveznim pokrajinama pokazuju na činjenicu da postoji mogućnost prepoznavanja najmanje opterećujućih regulatornih pristupa i njihova širenja na cijelu zemlju. Vrijednost ugovora koje njemačka nadležna tijela objavljuju na temelju propisa EU-a o javnoj nabavi i dalje je među najnižima u Uniji. Sveobuhvatni prijelaz na transparentno e-tržište javne nabave mogao bi ojačati konkurentnost. U sektoru maloprodaje propisima povezanima s planiranjem u određenim saveznim pokrajinama i dalje se ograničavaju novi ulasci na tržište. Napredak u poboljšanju konkurentnosti željezničkog tržišta ograničen je.

               (16)

               Njemačka je ostvarila ograničen napredak u mjerama koje se poduzimaju radi konsolidacije bankarskog sektora, posebice poboljšanjem okvira upravljanja. Odlukama Komisije o državnim potporama znatno se potaknulo restrukturiranje pokrajinskih banaka (Landesbanken) posljednjih godina, a sektor je i dalje fragmentiran. Potrebno je uložiti daljnje napore radi rješavanja strukturnih i upravnih prepreka koje sprečavaju tržišno usmjerenu konsolidaciju, što bi pojačalo i sveukupnu učinkovitost financijskog sektora. Revizijom pravnog okvira drugog bankarskog stupa mogla bi se dati daljnja podrška konsolidaciji u javnom bankarskom sektoru.

               (17)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu njemačke ekonomske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Njemačkoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku.

               (18)

               S obzirom na ovu procjenu, Vijeće je preispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) navedeno osobito u preporuci 1. u nastavku.

               (19)

               S obzirom na detaljno preispitivanje koje provodi Komisija i ove ocjene, Vijeće je preispitalo nacionalni program reformi i program stabilnosti. Njegove preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku.

               (20)

               Komisija je u kontekstu europskog semestra provela i analizu ekonomske politike europodručja kao cjeline. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Kao država čija je valuta euro, Njemačka bi trebala osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka.

         OVIME PREPORUČUJE Njemačkoj da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kako bi:

               1.

               provela fiskalnu politiku usmjerenu na rast i zadržala dobar fiskalni položaj, jamčeći da će se držati srednjoročnog proračunskog cilja tijekom razdoblja obuhvaćenog programom stabilnosti te da će se udio duga opće države zadržati na trajno silaznoj putanji; posebice iskoristila manevarski prostor za veća i učinkovitija javna ulaganja u infrastrukturu, obrazovanje i istraživanje; poboljšala učinkovitost poreznog sustava, posebice širenjem porezne osnovice, posebno na potrošnju, preispitivanjem osnovice općinskog poreza na nekretnine, poboljšanjem porezne uprave i revizijom lokalnog poreza na gospodarsku djelatnost, među inim i radi poticanja privatnog ulaganja; uložila dodatne napore radi povećanja ekonomičnosti javne potrošnje u području zdravstva i dugotrajne skrbi; osigurala održivost javnog mirovinskog sustava i. financiranjem novih neosiguravajućih ili vanjskih naknada (Mütterrente) iz poreznih prihoda, među inim i kako bi se izbjeglo daljnje povećanje doprinosa za socijalno osiguranje, ii. povećanjem poticaja za kasnije umirovljenje te iii. povećanjem pokrivenosti u drugom i trećem mirovinskom stupu; dovršila dosljednu provedbu kočnice duga u svim saveznim pokrajinama, jamčeći pravovremenost i relevantnost postupaka praćenja i korektivnih mehanizama; poboljšala oblik fiskalnih odnosa između federacije, saveznih pokrajina i općina među inim i kako bi osigurala odgovarajuća javna ulaganja na svim razinama vlasti;

               2.

               poboljšala uvjete za daljnju podršku domaćoj potražnji, među inim smanjenjem visokih poreza i doprinosa za socijalno osiguranje, posebice za radnike s niskim primanjima; pri primjeni opće minimalne plaće pratila njezin utjecaj na zaposlenost; poboljšala zapošljavanje radnika daljnjim poboljšanjem obrazovnih rezultata osoba u nepovoljnom položaju i provođenjem ambicioznijih poticajnih i integracijskih mjera na tržištu rada, posebice za dugotrajno nezaposlene osobe; poduzela mjere smanjenja nepoticajnih fiskalnih mjera, osobito za primatelje drugog dohotka u kućanstvu, i olakšala prelazak s malih poslova u oblik zaposlenja koje podliježe punim obvezatnim doprinosima za socijalno osiguranje; riješila regionalnu nedostatnu dostupnost ustanova za cjelodnevno čuvanje djece i cjelodnevnih škola, poboljšavajući pritom sveukupnu kvalitetu obrazovanja;

               3.

               zadržala minimalne sveukupne troškove preoblikovanja energetskog sustava; posebice pratila utjecaj reforme Zakona o obnovljivoj energiji na ekonomičnost sustava podrške za obnovljive izvore energije; uložila veće napore u ubrzanje širenja nacionalne i prekogranične elektroenergetske i plinske mreže; poboljšala suradnju u području energetske politike sa susjednim zemljama;

               4.

               poduzela ambicioznije mjere daljnjeg poticanja konkurentnosti u uslužnom sektoru, uključujući određene profesionalne usluge, među inim i revizijom postojećeg pravnog okvira te objedinjujući najbolje prakse svih saveznih pokrajina; utvrdila razloge niske vrijednosti javnih ugovora za javnu nabavu na temelju zakonodavstva EU-a; uložile veće napore u uklanjanju neopravdanih propisa povezanih s planiranjem kojima se ograničavaju novi ulasci u maloprodajni sektor; poduzela mjere uklanjanja preostalih prepreka konkurentnosti u željezničkom sektoru; poduzela konsolidacijske napore u sektoru pokrajinskih banaka, među inim i poboljšanjem okvira upravljanja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. C. PADOAN

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (4)  SL C 217, 30.7.2013., str. 33.

      (5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str.11.)

      (6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

      (7)  Vidjeti stranicu 141 ovog Službenog lista.


title: Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2016. o Nacionalnom programu reformi Cipra za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Cipra za 2016.

text:
               18.8.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 299/27

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 12. srpnja 2016.
   o Nacionalnom programu reformi Cipra za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Cipra za 2016.
   (2016/C 299/07)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Cipar je do 31. ožujka 2016. bio obuhvaćen programom makroekonomske prilagodbe u skladu s člankom 1. stavkom 2. Provedbene odluke Vijeća 2013/463/EU (3). Na temelju članka 12. Uredbe (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4) Cipar je bio izuzet od praćenja i ocjenjivanja u okviru europskog semestra koordinacije ekonomske politike tijekom trajanja spomenutog programa. Budući da je izišao iz programa, Cipar je sada u potpunosti ponovno uključen u europski semestar.

               (2)

               Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2016. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem je navela de će stanje Cipra biti ocijenjeno u kontekstu postupka u slučaju makroekonomskih neravnoteža nakon zaključenja programa makroekonomske prilagodbe. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. Tu je Preporuku Europsko vijeće potvrdilo 18. i 19. veljače 2016., a Vijeće donijelo 8. ožujka 2016. (5) Kao zemlja čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost gospodarstava u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Cipar bi trebao osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke.

               (3)

               Izvješće za Cipar za 2016. objavljeno je 7. travnja 2016. U njemu je ocijenjeno gospodarsko i socijalno stanje te izazovi Cipra nakon njegova izlaska iz programa makroekonomske prilagodbe 31. ožujka 2016. te napredak Cipra u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 7. travnja 2016. predstavila rezultate detaljnog preispitivanja. U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Cipru postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Osobito je od ključne važnosti rješavanje visokih razina neravnoteža u obliku privatnog, javnog i vanjskog duga te visoke razine loših kredita.

               (4)

               Cipar je 28. travnja 2016. dostavio svoj Nacionalni program reformi za 2016., a 13. svibnja 2016. (nakon isteka roka) svoj Program stabilnosti za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (5)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera koje povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (6)

               Nakon obustave postupka u slučaju prekomjernog deficita na Cipar se primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo o dugu. Procjenjuje se da je strukturni saldo u 2015. bio u suficitu za iznos od 1,7 %BDP-a i tako premašio srednjoročni proračunski cilj za isti taj iznos. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2016. predviđa se da će srednjoročni proračunski cilj biti ispunjen i u 2016. Međutim, ako ne dođe do promjene politike, postoji rizik od odstupanja od srednjoročnog proračunskog cilja u 2017. Predviđa se da će se strukturni saldo Cipra pogoršati više nego što je dopušteno u okviru prijelaznog pravila o dugu. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2016. Vijeće smatra da postoji rizik da Cipar neće biti usklađen s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će za osiguravanje usklađenosti u 2017. biti potrebne dodatne mjere.

               (7)

               Cipar je proveo važne fiskalno-strukturne reforme u okviru svojeg programa makroekonomske prilagodbe. Još se moraju donijeti određeni akti sekundarnog zakonodavstva u pogledu postupaka za pripremu proračuna, zahtjevâ za proračunske prilagodbe tijekom godine i odgovornosti službenika za kontrolu obveza. Javni sektor i dalje obilježava neučinkovitost. Konkretno, izdaci za plaće u javnoj upravi među najvišima su u europodručju (kao postotak BDP-a), a pokazatelji učinkovitosti i dalje su prosječni te uzrokovani nedostatkom mobilnosti i poticaja uspješnosti. Javne su usluge (telekomunikacije, energija) skupe i još uvijek relativno zaštićene od tržišnog natjecanja. U okviru programa makroekonomske prilagodbe Cipar se obvezao donijeti obvezujući mehanizam za ograničavanje povećanja plaća zaposlenika u javnom sektoru kako bi se zajamčila dugoročna održivost javnih financija. Iako je nacrt zakona pripremljen i podnesen Zastupničkom domu, još nije donesen. U okviru programa makroekonomske prilagodbe predložene su, ali nisu još donesene, mjere za poboljšanje učinkovitosti javnog sektora kao što su horizontalna reforma javne uprave, plan reforme lokalne uprave te novi zakon o upravljanju subjektima u državnom vlasništvu.

               (8)

               Dug privatnog sektora u Cipru i dalje je prevelik. Iako su reformirani okviri prisilne naplate i insolventnosti važan korak prema uravnoteženju prava zajmoprimaca i vjerovnika, postoji prostor za poboljšanje njihove učinkovitosti i proširenje njihove upotrebe. Niz nedostataka u funkcioniranju tih okvira onemogućuju održivo smanjenje privatnog duga i brže smanjenje loših kredita. To također otežava mogućnost pružanja druge prilike poduzetnicima. Još uvijek postoji i niz nedostataka u funkcioniranju rješenja za restrukturiranje duga privatnog sektora. Osim toga, donošenje svih nužnih propisa i pravila o parničnom postupku ključno je za učinkovitu provedbu zakonodavstva o insolventnosti. Kako bi bila potpuno operativna, služba za insolventnost treba odgovarajuće osoblje, IT infrastrukturu i dovoljan broj odgovarajuće osposobljenih stručnjaka za insolventnost s dozvolom. Nadalje, pouzdani i brzi sustavi za izdavanje i prijenos vlasničkih listova ključni su kako bi se izbjegli zaostaci i kupcima pružile zaštitne mjere kojima bi se osiguralo pravilno utvrđivanje prava vlasništva i doprinijelo vraćanju povjerenja u tržište nekretnina.

               (9)

               Cipar se suočava s ozbiljnim izazovima i u pogledu funkcioniranja pravosudnog sustava. Neučinkoviti sudski postupci i ograničen kapacitet uzrok su znatnih kašnjenja u obradi sudskih predmeta, čime se onemogućuje funkcioniranje okvira prisilne naplate i insolventnosti te općenito slabi poslovno okružje. U nedostatku reforme Zakona o parničnom postupku obrada i provedba sudskih odluka te smanjenje zaostataka i dalje su spori.

               (10)

               U okviru programa makroekonomske prilagodbe ostvaren je znatan napredak u restrukturiranju ciparskog financijskog sustava te vraćanju povjerenja u taj sustav. Međutim, Cipar je i dalje suočen s izazovom ponovne uspostave uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva i smanjenja loših kredita, koji čine oko 55 % ukupnih kredita kućanstvima i nefinancijskim društvima. Visok korporativni dug čini poduzeća manje konkurentnima i otežava njihovu mogućnost ulaganja i rasta. Iako se postiže napredak, napori banaka da restrukturiraju dug održivih zajmoprimaca još nisu pokazali opipljive rezultate, a izdvajanje rezervacija za neprihodujuću izloženost i dalje je relativno umjereno. Slabosti u izvršavanju ugovora i discipliniranom otplaćivanju otežavaju sposobnost rješavanja strateških nedostataka i ograničavanja stvaranja loših kredita. Banke imaju i ograničen pristup informacijama o prihodima i imovini zajmoprimaca unatoč osnivanju kreditnog registra.

               (11)

               Cipar je ostvario velik napredak u izvlačenju gospodarstva iz krize, ali ulaganja su i dalje niska te su slabe mogućnosti rasta gospodarstva. U okviru programa Cipar je donio akcijski plan za rast usmjeren na poboljšanje tržišnog natjecanja, jačanje poticaja za inovacije i olakšavanje ulaganja stvaranjem transparentnijeg i učinkovitijeg okružja za poslovanje i pojednostavnjivanjem postupaka licenciranja i izdavanja dozvola. Cilj je provedbe plana privatizacije i jačanja nacionalnih regulatornih tijela privući strana ulaganja koja jačaju produktivnost. Novoosnovana poduzeća i mala i srednja poduzeća trenutačno imaju vrlo ograničene mogućnosti pristupa financiranju zbog strogih uvjeta bankovnog kreditiranja i nedostatka alternativnih izvora financiranja. Pristup financiranju mogao bi se olakšati boljom koordinacijom instrumenta EU-a kao što su europski strukturni i investicijski fondovi, Europski fond za strateška ulaganja i poticajni programi EU-a.

               (12)

               Tržište rada počelo se oporavljati u 2015., a iako se nezaposlenost smanjuje i dalje je visoka. Poseban razlog za zabrinutost su nezaposlenost mladih i dugoročna nezaposlenost. Poduzete su određene mjere u područjima aktivnih politika tržišta rada i javnih službi za zapošljavanje. Međutim, navedene službe još nemaju dovoljno kapaciteta za udovoljavanje potrebama, pružanje kvalitetne pomoći i savjetovanja u pogledu traženja posla te za uključivanje neregistriranih nezaposlenih osoba. Planovi za jačanje administrativnog kapaciteta javnih službi za zapošljavanje, uključujući specijalizaciju i povećanje broja savjetnika koji izravno odgovaraju na potrebe korisnika, odgođeni su. Učinkovitost aktivnih politika tržišta rada ograničena je nedostatkom učinkovitog praćenja kvalitete trenutačnih programa.

               (13)

               Sudjelovanje mladih u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju i dalje je slabo te je obilježeno nedostatkom angažmana poslodavaca u obrazovanju studenata. Ipak, trenutačno se provode mjere u skladu sa strategijom strukovnog obrazovanja i osposobljavanja.

               (14)

               U Cipru ne postoji univerzalno zdravstveno osiguranje te njegov sustav zdravstvene skrbi ne pruža primjeren i učinkovit pristup skrbi. Budući da se mali udio javnih sredstava izdvaja za zdravstvenu skrb, u toj zemlji ima znatno više nezadovoljenih potreba nego u ostalim državama članicama EU-a, a razlog tome su i troškovi te neposredna plaćanja. Ima prostora za poboljšanje učinkovitosti upotrebe resursa. Veća autonomija javnih bolnica i stvaranje nacionalnog zdravstvenog sustava među mjerama su za koje je utvrđeno da su važne za poboljšanje dostatnosti i troškovne učinkovitosti ciparskog zdravstvenog sustava, ali nisu još donesene.

               (15)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Cipra i objavila je u Izvješću za Cipar za 2016. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi Cipra. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Cipru, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog gospodarskog upravljanja EU-om pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 5. u nastavku.

               (16)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (17)

               Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 5. u nastavku,

         PREPORUČUJE Cipru da u 2016. i 2017. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.

               Nakon ispravljanja prekomjernog deficita poštovati srednjoročni proračunski cilj u 2016. i 2017. Do kraja 2016. donijeti obvezujući mehanizam za ograničavanje stope rasta plaća zaposlenika u javnom sektoru. Do kraja 2016. donijeti horizontalnu reformu javne uprave i zakon o upravljanju subjektima u državnom vlasništvu te provesti reformu lokalne uprave. Do kraja 2016. donijeti sekundarno zakonodavstvo za dovršetak novog proračunskog okvira.

               2.

               Do lipnja 2017. ukloniti prepreke punoj provedbi okvira za insolventnost i prisilnu naplatu te osigurati primjerene resurse za službu za insolventnost. Osigurati pouzdane i brze sustave za izdavanje vlasničkih listova i prijenos prava povezanih s nepokretnom imovinom. Povećati učinkovitost i kapacitet sudskog sustava. Reformirati Zakon o parničnom postupku.

               3.

               Do kraja 2016. poduzeti dodatne mjere za smanjenje loših kredita i točno vrednovanje kolaterala u svrhu izdvajanja rezervacija. Povećati spektar informacija koji je dostupan vjerovnicima i poboljšati informacije koje se trenutno dobivaju kako bi kreditni registar postao potpuno operativan.

               4.

               Ukloniti prepreke ulaganju, osobito primjenom akcijskog plana za rast, nastavkom plana privatizacije i jačanjem nacionalnih regulatornih tijela. Poduzeti mjere za jačanje pristupa malih i srednjih poduzeća financiranju.

               5.

               Pojačati kapacitet javnih službi za zapošljavanje i njihovih usluga dugoročno nezaposlenim osobama; obuhvatiti neregistrirane nezaposlene osobe. Donijeti zakonodavstvo za bolničku reformu i nastaviti s planiranom provedbom univerzalnog zdravstvenog osiguranja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 12. srpnja 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. KAŽIMÍR

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Provedbena odluka Vijeća 2013/463/EU od 13. rujna 2013. o odobravanju programa makroekonomske prilagodbe za Cipar i stavljanju izvan snage Odluke 2013/236/EU (SL L 250, 20.9.2013., str. 40.).

      (4)  Uredba (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora država članica europodručja koje su u poteškoćama ili kojima prijete ozbiljne poteškoće u odnosu na njihovu financijsku stabilnost (SL L 140, 27.5.2013., str. 1.).

      (5)  SL C 96, 11.3.2016., str. 1.

      (6)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (7)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2015.

text:
               18.8.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 272/46

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 14. srpnja 2015.
   o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2015.
   (2015/C 272/13)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na ključna područja u kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

               (2)

               Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2014. i dalo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Španjolske za 2014. U skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), Komisija je 28. studenoga 2014. dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Španjolske za 2015.

               (4)

               Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem se Španjolsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)

               Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)

               Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Španjolsku za 2015. Njime je ocijenjen napredak Španjolske u provedbi preporuka za pojedine zemlje donesenih 8. srpnja 2014. U izvješću su sadržani i rezultati detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Španjolskoj postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje u području politika i posebno praćenje. Unatoč određenom poboljšanju u uravnoteživanju tekućeg računa te unatoč značajnim naporima u pogledu razduživanja poduzetih posljednjih godina, u kontekstu vrlo visoke nezaposlenosti i dalje je potrebno podrobno pratiti rizike povezane s visokim razinama zaduženosti privatnog i javnog sektora te vrlo negativnim neto stanjem međunarodnih ulaganja. Posebno je važna potreba mjera za smanjenje rizika od negativnog utjecaja na španjolsko gospodarstvo, a s obzirom na njegovu veličinu, i negativnih učinaka prelijevanja na ekonomsku i monetarnu uniju.

               (7)

               Španjolska je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. i Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (8)

               Na Španjolsku se trenutačno primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svom Planu stabilnosti za 2015. u pogledu ukupnog deficita namjerava postići cilj iz postupka u slučaju prekomjernog deficita od 4,2 % BDP-a u 2015. i 2,8 % BDP-a u 2016. Vlada planira ostvariti srednjoročni cilj strukturno uravnoteženog stanja proračuna u 2019. U skladu s Programom stabilnosti, očekuje se da će udio duga središnje države u BDP-u svoj vrhunac (98,9 %) dosegnuti 2015., a zatim se postupno smanjivati do 93,2 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se te proračunske projekcije temelje uvjerljiv je za 2015., a nakon toga povoljan. Na temelju Komisijine proljetne prognoze za 2015. predviđen je proračunski deficit od 4,5 % BDP-a za 2015. odnosno 3,5 % BDP-a za 2016. Stoga postoji rizik da se možda neće ostvariti ciljani ukupni deficit za 2015. i 2016. Štoviše, očekuje se da će planirani fiskalni napor Španjolske u razdoblju 2013. – 2016. biti ispod preporučene razine, zbog čega će u 2015. i 2016. biti potrebne dodatne strukturne mjere. Na temelju ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2015., Vijeće smatra da postoji rizik da Španjolska neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Španjolska je ostvarila određeni napredak u pogledu uklanjanja zaostataka u plaćanju javnog sektora. Španjolska je 2014. ostvarila i određeni napredak u pogledu utvrđivanja prijedloga za racionalizaciju zdravstva, obrazovanja i socijalnih izdataka na regionalnoj razini, premda ti prijedlozi u konačnici nisu prihvaćeni. Međutim,28. svibnja 2015. donesen je zakon o uvođenju pravila za izdatke za farmaceutske proizvode i zdravstvo na regionalnoj razini.

               (9)

               Sporo napreduje provedba preventivnih, korektivnih i provedbenih mjera iz Temeljnog zakona o stabilnosti proračuna i financijskoj održivosti. Poboljšala se troškovna učinkovitost zdravstvenog sektora, ali je ključno i dalje kontrolirati rast izdataka za farmaceutske proizvode, a posebno nadzirati te izdatke u bolnicama. Deficit elektroenergetskog sustava uklonjen je u 2014. te je započelo rješavanje problema nesolventnih autocesta s naplatom cestarine, čime su smanjeni izdaci države. Španjolska međutim nije uvela sustav za neovisno ocjenjivanje budućih ključnih infrastrukturnih projekata. Naposljetku, iako je znatno povećana dostupnost podataka o izvršenju proračuna, mjesta za napredak ima na regionalnoj razini tako da se osigura pridržavanje načela iz zakona o stabilnosti u pogledu transparentnosti i višegodišnjeg vremenskog okvira, usklađivanja pravila javnog računovodstva i pravilnog korištenja izvanproračunskih računa.

               (10)

               Ostvaren je određeni napredak u području oporezivanja, uvođenjem sveobuhvatne porezne reforme kojom bi se porezni sustav pojednostavnio i učinio pogodnijim za ulaganja i otvaranje radnih mjesta. Porezna reforma donesena je 20. studenoga 2014., na snagu je stupila u siječnju 2015., a obuhvaća oporezivanje fizičkih i pravnih osoba. Ostvaren je određeni napredak i u pogledu suzbijanja utaje poreza, a u području poreza povezanih sa zaštitom okoliša ostvaren je ograničeni napredak. Dobro napreduje restrukturiranje španjolskog bankarskog sektora, a posebno banaka koje su dobile državne potpore. Istodobno je nedavnim mjerama, namijenjenima olakšavanju pristupa nebankovnom financiranju, gospodarskim subjektima barem u određenoj mjeri poboljšan pristup financiranju, posebno u svjetlu visoke ovisnosti španjolskih gospodarskih subjekata o kreditiranju koje pružaju banke. Potpuna provedba tih mjera ključan je čimbenik lakše preraspodjele sredstava i potpore tekućim prilagodbama. Ostvaren je određeni napredak u pogledu uklanjanja preostalih uskih grla u sustavu za rješavanje stečaja trgovačkih društva, a Kraljevski dekret-zakon o osobnom stečaju donesen je 27. veljače 2015. Međutim, potrebna su daljnja poboljšanja administrativnih i sudskih kapaciteta u rješavanju stečajnih postupaka.

               (11)

               Visoka stopa dugotrajne nezaposlenosti i segmentacija tržišta rada i dalje koče rast produktivnosti i štete uvjetima rada u Španjolskoj. U tom bi smislu, a s obzirom na vrlo visoku stopu nezaposlenosti, plaće u nekim sektorima i poduzećima kratkoročno možda trebale rasti sporije od produktivnosti radi stvaranja novih radnih mjesta i daljnjeg jačanja konkurentnosti. Socijalni partneri postigli su početni dogovor o sveobuhvatnom međusektorskom sporazumu za razdoblje od 2015. do 2017. U početnom dogovoru ističe se da je pregovorima na razini sektora i poduzeća važno načelo kretanja plaća u skladu s razlikama u produktivnosti među poduzećima. Usprkos regulatornim reformama, udio radne snage zaposlene na određeno vrijeme i dalje je visok, a posebno su zastupljeni mladi i niskokvalificirana radna snaga. Nadalje, čini se da se nove vrste ugovora za zaposlenike u malim i srednjim poduzećima i poticaji poslodavcima da počnu zapošljavati na neodređeno još nisu počeli u potpunosti primjenjivati. Španjolska nadležna tijela objavila su da će se ocjena poticaja poslodavcima za zapošljavanje novih radnika provesti u svibnju 2016.
               Rezultati javne službe za zapošljavanje i agencija kojima je povjereno pružanje tih usluga ključan su čimbenik u osiguravanju učinkovitosti i primjerenog usmjeravanja aktivnih mjera tržišta rada i politika uključivanja u tržište rada, što uključuje učinkovitu prekvalifikaciju koja ljudima omogućuje prelazak u sektore u kojima se otvara više radnih mjesta. Španjolska je ostvarila ograničen napredak u pogledu brže modernizacije javne službe za zapošljavanje i rješavanja regionalnih razlika.

               (12)

               Nezaposlenost mladih u Španjolskoj i dalje je vrlo visoka (iznad 50 %), a stopa ranog napuštanja školovanja jedna je od najviših u Uniji. Španjolska provodi nove obrazovne programe uvedene Zakonom br. 8/2013 o kvaliteti obrazovanja, namijenjenom poboljšanju kvalitete osnovnog i srednjoškolskog obrazovanja. Ostvaren je ograničen napredak u pogledu usklađenosti strukovnog obrazovanja i osposobljavanja s potrebama tržišta rada, ali kasne napori na poboljšanju suradnje između visokih učilišta i poslodavaca. Postoje planovi za nastavak programa dvojnog stručnog osposobljavanja u 2015., ali se njegova provedba znatno razlikuje od regije do regije. Osnovan je poseban odbor koji će ocijeniti usklađenost obrazovanja i osposobljavanja s potrebama tržišta rada.

               (13)

               Španjolska je u ograničenoj mjeri poboljšala učinkovitost svojeg sustava socijalne zaštite. Uvela je nove programe uključivanja u tržište rada namijenjene dugotrajno nezaposlenim osobama, kojima je objedinila dohodovnu potporu i pomoć pri traženju zaposlenja. Međutim, učinkovitost programa socijalne pomoći umanjena je slabijom koordinacijom službi zapošljavanja i socijalnih službi te neusklađenošću različitih programa minimalnog dohotka. Suočena s visokom stopom siromaštva, osobito među kućanstvima s niskim prihodima i djecom, Španjolska je ostvarila ograničeni napredak u pogledu boljeg usmjeravanja programa potpore obiteljima i usluga skrbi.

               (14)

               Strukturne reforme trebaju obuhvaćati uklanjanje prepreka rastu poduzeća, pomoć malim i srednjim poduzećima pri širenju svojih tržišta i promicanju inovacija, povećanje izvoznog kapaciteta, poticanje otvaranja radnih mjesta i potporu poduzećima u cilju učinkovitijeg tržišnog natjecanja, između ostalog i na unutarnjim tržištima, te poboljšanja ukupne produktivnosti. Španjolska je započela ispitivati uzroke visokih udjela malih i mikro poduzeća u svojem gospodarstvu. Proučavanjem uzroka zbog kojih su poduzeća ostala mala omogućit će vladi da ukloni prepreke rastu tih poduzeća. Iako je ostvaren određeni napredak u provedbi Zakona br. 20/2013 o jedinstvu tržišta, provedba i dalje kasni na razini regionalnih uprava. Sve regije još uvijek nisu provele Zakon o regulaciji okolišnih dozvola. Nije ostvaren nikakav napredak u pogledu donošenja reforme profesionalnih usluga i profesionalnih udruga. Strukturne slabosti njezina sustava istraživanja i inovacija i dalje ograničavaju potencijal Španjolske za rast. Stoga je ključno utvrditi nove izvore financiranja, osigurati učinkovitu i djelotvornu upotrebu sredstava, osnovati novu istraživačku agenciju i promicati mjere za poticanje inovacija u poslovnom okruženju.

               (15)

               Ostvaren je određeni napredak u pogledu željezničke mreže te su poduzete mjere za osiguravanje učinkovitog tržišnog natjecanja u putničkom i teretnom željezničkom prometu. Vijeće ministara 4. srpnja 2014. donijelo je Kraljevski dekret-zakon 8/2014, kojim je osnovan fond za bolji kopneni pristup morskim lukama.

               (16)

               Španjolska je ostvarila napredak u provedbi preporuka Vijeća za reformu javne uprave na svim razinama vlasti. Poduzete su bitne mjere u cilju bolje transparentnosti pri donošenju upravnih odluka, ali nije ostvaren napredak u jačanju nadzornih sustava, posebno u području javne nabave na regionalnoj i lokalnoj razini. Nisu poduzete nikakve mjere za jačanje nadzornih ovlasti u području javne nabave i urbanističkog planiranja. Ostvaren je ograničeni napredak u donošenju reformi pravosuđa u cilju veće učinkovitosti pravosudnog sustava: nacrti zakona o pravosuđu i građanskom postupku, koji uključuju i neke reforme, podneseni su Parlamentu 27. veljače 2015., a nacrti zakona o pravnoj pomoći i o dobrovoljnoj sudskoj nadležnosti u parlamentarnom su postupku. Ostvaren je određeni napredak u provedbi donesenih reformi, uključujući reformu Oficina Judicial kojom se uvodi digitalizacija pravosuđa i poboljšava interoperabilnost regionalnih elektroničkih sustava vođenja predmeta. Potrebno je nastaviti napore u tom području.

               (17)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu španjolske ekonomske politike i objavila je u Izvješću za Španjolsku za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere poduzete na temelju preporuka upućenih Španjolskoj prethodnih godina. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Španjolskoj, nego i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

               (18)

               Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (19)

               U svjetlu detaljnog preispitivanja koje provodi Komisija i ove ocjene, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

               (20)

               U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Budući da joj je državna valuta euro, Španjolska bi također trebala osigurati cjelovitu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

         PREPORUČUJE Španjolskoj da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.

               Osigurati trajno smanjenje prekomjernog deficita do 2016. provedbom nužnih strukturnih mjera tijekom 2015. i 2016. i upotrebom neočekivanih dobitaka u cilju bržeg smanjivanja deficita i duga. Ojačati transparentnost i odgovornost regionalnih javnih financija. Poboljšati troškovnu učinkovitost zdravstvenog sektora i racionalizirati izdatke za farmaceutske proizvode u bolnicama.

               2.

               Dovršiti reformu sektora štedionica, između ostalog i zakonodavnim mjerama, te restrukturiranje i privatizaciju štedionica u državnom vlasništvu.

               3.

               Promicati usklađivanje plaća i produktivnosti, uz savjetovanje sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnom praksom, uzimajući u obzir razlike u vještinama i lokalnim uvjetima na tržištu rada te odstupanja u gospodarskim rezultatima među regijama, sektorima i poduzećima. Poduzeti mjere za povećanje kvalitete i učinkovitosti pružanja pomoći i savjetovanja osobama koje traže zaposlenje, uključujući rješavanje problema nezaposlenosti mladih. Pojednostavniti programe potpore osobama s najnižim dohotkom i obiteljima te poticati regionalnu mobilnost.

               4.

               Ukloniti prepreke koje sprečavaju rast poduzeća, između ostalog i prepreke iz propisa koji se odnose na veličinu poduzeća, donijeti planirane reforme o profesionalnim uslugama te ubrzati provedbu zakona o jedinstvu tržišta.

      Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (4)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Španjolske za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 35.).

      (5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.).

      (6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

      (7)  SL C 272, 18.8.2015., str. 98.


title: Preporuka Komisije (EU) 2016/22 оd 7. siječnja 2016. o sprečavanju i smanjenju kontaminacije rakija od koštuničavog voća i rakija od komine koštuničavog voća etil karbamatom i o stavljanju izvan snage Preporuke 2010/133/EU (Tekst značajan za EGP)

text:
               9.1.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 6/8

         PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2016/22
   оd 7. siječnja 2016.
   o sprečavanju i smanjenju kontaminacije rakija od koštuničavog voća i rakija od komine koštuničavog voća etil karbamatom i o stavljanju izvan snage Preporuke 2010/133/EU
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               Znanstveni odbor za kontaminante u prehrambenom lancu Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) 20. rujna 2007. donio je znanstveno mišljenje o etil karbamatu i cijanovodičnoj kiselini u hrani i piću (1). Odbor je zaključio da je etil karbamat u alkoholnim pićima razlog za zdravstvenu zabrinutost, posebno kad je riječ o rakijama od koštuničavog voća te je preporučio poduzimanje mjera za ublažavanje posljedica kako bi se smanjila razina etil karbamata u tim pićima. Budući da je cijanovodična kiselina važan prekursor za nastajanje etil karbamata u rakijama od koštuničavog voća i u rakijama od komine koštuničavog voća, Odbor je zaključio da bi, kad je riječ o tim mjerama, poseban naglasak trebalo staviti na cijanovodičnu kiselinu i druge prekursore etil karbamata kako bi se spriječilo nastajanje etil karbamata za vrijeme roka trajanja tih proizvoda.

               (2)

               Najveći sadržaj cijanovodične kiseline u rakijama od koštuničavog voća i u rakijama od komine koštuničavog voća utvrđen je Uredbom (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (2). Tom se Uredbom utvrđuje da je najveći sadržaj cijanovodične kiseline u rakijama od koštuničavog voća i u rakijama od komine koštuničavog voća 7 grama po hektolitru preračunato na 100 % vol. alkohola (70 mg/l).

               (3)

               Uredbom (EZ) br. 1334/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (3) utvrđuje se najveća dopuštena razina cijanovodične kiseline u alkoholnim pićima od 35 mg/kg. Ta najveća dopuštena razina primjenjuje se ne dovodeći u pitanje Uredbu (EZ) br. 110/2008.

               (4)

               U Preporuci Komisije 2010/133/EU (4) predviđen je Kodeks prakse o sprečavanju i smanjenju kontaminacije rakija od koštuničavog voća i rakija od komine koštuničavog voća etil karbamatom te se preporučuje državama članicama poduzimanje potrebnih mjera kako bi se osiguralo da ga provode svi subjekti u poslovanju s hranom na koje se on odnosi. Nadalje bilo je potrebno osigurati poduzimanje svih odgovarajućih mjera kako bi se postigla najniža moguća razina etil karbamata u rakijama od koštuničavog voća i u rakijama od komine koštuničavog voća, s ciljem postizanja razine od 1 mg/l. Preporučeno je i praćenje razine etil karbamata u rakijama od koštuničavog voća i u rakijama od komine koštuničavog voća u 2010., 2011. i 2012. kako bi se ocijenili učinci Kodeksa prakse.

               (5)

               Ti su rezultati praćenja objavljeni u EFSA-inom tehničkom izvješću „Ocjena podataka dobivenih praćenjem o razini etil karbamata u razdoblju 2010. – 2012. (5)”, donesenom 28. ožujka 2014. U ovom je izvješću dan pregled razine etil karbamata u „rakijama od koštuničavog voća” i „rakijama od voća koje nije koštuničavo” u razdoblju 2010. – 2012. u kojem su uzimani uzorci. Općenito, u podacima za razdoblje 2010. – 2012. može se primijetiti da je razina etil karbamata u više od 80 % analitičkih rezultata za „rakije od koštuničavog voća” i u više od 95 % analitičkih rezultata za „rakije od voća koje nije koštuničavo” bila ispod ciljane vrijednosti od 1 mg/l. Srednja razina u istim skupinama hrane bila je također ispod ciljane (otprilike dvije trećine ciljane razine za „rakije od koštuničavog voća” i jednu trećinu ciljane razine za „rakije od voća koje nije koštuničavo”).

               (6)

               Primjereno je zadržati Kodeks prakse i ciljanu razinu za etil karbamat od 1 mg/l, no potrebno je ažurirati ga u skladu sa stečenim iskustvom i uskladiti ga u pogledu određenih aspekata s kodeksom prakse kodeksa Codex Alimentarius o kontaminaciji destilata od koštuničavog voća etil karbamatom, donesenom 2011. (CAC/RCP 70-2011),

         DONIJELA JE OVU PREPORUKU:
   Preporučuje se da države članice:

               1.

               poduzmu potrebne mjere kako bi se osiguralo da svi operateri koji se bave proizvodnjom, pakiranjem, prijevozom, držanjem i skladištenjem rakija od koštuničavog voća i rakija od komine koštuničavog voća provode „Kodeks o sprečavanju i smanjenju kontaminacije rakija od koštuničavog voća i rakija od komine koštuničavog voća etil karbamatom” kako je opisan u Prilogu ovoj Preporuci;

               2.

               osiguraju poduzimanje svih odgovarajućih mjera kako bi se postigla najniža moguća razina etil karbamata u rakijama od koštuničavog voća i u rakijama od komine koštuničavog voća, s ciljem postizanja razine od 1 mg/l.

         Preporuka 2010/133/EU stavlja se izvan snage.

      Sastavljeno u Bruxellesu 7. siječnja 2016.

            Za Komisiju

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            Član Komisije

      (1)  Mišljenje Znanstvenog odbora za kontaminante u prehrambenom lancu, na zahtjev Europske komisije, o etil karbamatu i cijanovodičnoj kiselini u hrani i piću, EFSA Journal (2007.), br. 551, 1 – 44. http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/Contam_ej551_ethyl_carbamate_en_rev.1,3.pdf.

      (2)  Uredba (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označavanju i zaštiti zemljopisnih oznaka jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89 (SL L 39, 13.2.2008., str. 16.).

      (3)  Uredba (EZ) br. 1334/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o aromama i nekim sastojcima hrane s osobinama aroma za upotrebu u i na hrani, te o izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1601/91, uredbi (EZ) br. 2232/96 i (EZ) br. 110/2008 te Direktive 2000/13/EZ (SL L 354, 31.12.2008., str. 34.).

      (4)  Preporuka Komisije 2010/133/EU od 2. ožujka 2010. o sprečavanju i smanjenju kontaminacije rakija od koštuničavog voća i rakija od komine koštuničavog voća etil karbamatom i o praćenju razine etil karbamata u tim pićima (SL L 52, 3.3.2010., str. 53.).

      (5)  Europska agencija za sigurnost hrane, 2014.; Ocjenjivanje nadzora podataka o razinama etil karbamata u razdoblju 2010. – 2012. EFSA, povezana publikacija 2014:EN-578. 22 str. dostupna na sljedećoj poveznici: http://www.efsa.europa.eu/en/supporting/doc/578e.pdf.

      PRILOG
      UVOD

                  1.

                  Etil karbamat sastojak je koji se prirodno pojavljuje u fermentiranoj hrani i alkoholnim pićima kao što su kruh, jogurt, umak od soje, vino i pivo, a posebno u rakijama od koštuničavog voća i u rakijama od komine koštuničavog voća, uglavnom od trešnje, šljive, mirabele i marelice.

                  2.

                  Etil karbamat može nastati od različitih tvari prisutnih u hrani i piću, uključujući i cijanovodik (ili cijanovodična kiselina), ureu, citrulinu, i druge n-karbamil spojeve. U većini slučajeva cijanat je vjerojatno glavni prekursor koji reagira s etanolom i tako nastaje etil karbamat.

                  3.

                  Etil karbamat u destilatima od koštuničavog voća (rakije od koštuničavog voća i rakije od komine koštuničavog voća) može nastati od cijanogeničnih glikozida koji su prirodni sastavni dijelovi koštica. Kada se voće gnječi, koštice se mogu slomiti i cijanogenični glikozidi iz koštica mogu doći u kontakt s enzimima u voćnom masulju. Cijanogenični glikozidi se zatim razgrađuju u cijanovodičnu kiselinu/cijanide. Netaknute koštice mogu također ispustiti cijanovodičnu kiselinu tijekom dužeg skladištenja fermentiranog masulja. Tijekom postupka destilacije cijanovodična kiselina može se obogatiti u svim frakcijama. Pod utjecajem svjetla cijanid oksidira u cijanat koji reagira s etanolom i nastaje etil karbamat. Kada reakcija započne, ne može se zaustaviti. Određeni vanjski uvjeti, kao što su izloženost svjetlu, visoke temperature i prisutnost iona bakra potiču nastajanje etil karbamata u destilatu.

                  4.

                  Znatno smanjenje koncentracije etil karbamata može se postići na dva različita načina: prvo, smanjenjem koncentracije glavnih prekursora; drugo, smanjenjem tendencije nastajanja cijanata od tih tvari. Glavni faktori utjecaja jesu koncentracija prekursora (npr. cijanovodična kiselina i cijanidi) i uvjeti skladištenja, kao što su izloženost svjetlu i temperatura.

                  5.

                  Iako još nema dokaza da postoji snažna međuovisnost razine cijanovodične kiseline i etil karbamata, očito je da pod određenim uvjetima visoke koncentracije cijanovodične kiseline uzrokuju visoku razinu etil karbamata. Mogući porast nastajanja etil karbamata povezivao se s razinom cijanovodične kiseline u krajnjem destilatu od 1 mg/l ili više (1)
                      (2). Na temelju praktičnog iskustva može se pretpostaviti da od 1 mg cijanovodične kiseline može nastati do 0,4 mg etil karbamata u omjeru koji nije ekvimolaran.

                  6.

                  Dio I. sadržava pojedinosti o postupku proizvodnje. Dio II. sadržava posebne preporuke na temelju dobre proizvođačke prakse (DPP).

            I.   OPIS POSTUPKA PROIZVODNJE

                  7.

                  Postupak proizvodnje voćnih rakija i rakija od komine voća podrazumijeva gnječenje i fermentaciju cijelog voća, nakon čega slijedi destilacija. Postupak se obično provodi slijedeći nekoliko koraka:

                              —

                              drobljenje cijelog zrelog voća,

                              —

                              fermentacija masulja u spremnicima od nehrđajućeg čelika ili u drugim odgovarajućim posudama za fermentaciju,

                              —

                              prenošenje fermentiranog masulja u stroj za destilaciju, što je često posuda od bakra,

                              —

                              zagrijavanje fermentiranog masulja s pomoću odgovarajuće metode zagrijavanja kako bi vrenjem polako ispario alkohol,

                              —

                              hlađenje alkoholne pare u odgovarajućim kolonskim uređajima (npr. od nehrđajućeg čelika) u kojima se ona kondenzira i sakuplja,

                              —

                              odvajanje tri različite frakcije alkohola: „glava”, „srce” i „rep”.

                  8.

                  Tijekom destilacije prvo ispari glava. Obično je se može prepoznati po mirisu koji podsjeća na razrjeđivač ili lak. Ta frakcija općenito nije prikladna za konzumaciju i trebalo bi je odbaciti.

                  9.

                  Tijekom postupka destilacije srednje frakcije („srce”), destilira se glavni alkohol u svim rakijama, etilni alkohol (etanol). Ovaj se dio postupka destilacije, u kojemu je najniži sadržaj hlapivih tvari koje nisu etanol i u kojemu se nalaze najčišći voćni mirisi, uvijek sakuplja.

                  10.

                  Rep destilacije obuhvaća octenu kiselinu i fusel-ulja, koji su obično prepoznatljivi po neugodnom octenom i biljnom mirisu. Rep se također odbacuje, no može ga se redestilirati jer i dalje sadržava određenu količinu etanola.

            II.   PREPORUČENE PRAKSE NA TEMELJU DOBRE PROIZVOĐAČKE PRAKSE (DPP)

         Sirovine i priprema voćnog masulja

                  11.

                  Kako bi se izbjeglo otpuštanje cijanovodične kiseline, prekursora etil karbamata, potrebno je odabrati odgovarajuće sirovine i način pripreme voćnog masulja.

                  12.

                  Koštuničavo bi voće trebalo biti visokokvalitetno, mehanički neoštećeno i mikrobiološki neprerađeno, jer oštećeno i prerađeno voće može sadržavati više slobodnog cijanida.

                  13.

                  Po mogućnosti iz voća treba odstraniti koštice.

                  14.

                  Ako koštice nisu odstranjene, voće bi trebalo nježno gnječiti kako bi se izbjeglo drobljenje koštica. Ako je moguće, koštice bi trebalo odstraniti iz masulja.

         Fermentacija

                  15.

                  U voćni masulj trebalo bi dodati sojeve kvasca namijenjene za proizvodnju alkohola, u skladu s uputama za korisnike.

                  16.

                  S fermentiranim voćnim masuljem trebalo bi postupati prema visokim higijenskim standardima, a izloženost svjetlu potrebno je svesti na najmanju razinu. Skladištenje prije destilacije fermentiranog voćnog masulja iz kojeg nisu odstranjene koštice trebalo bi trajati što je kraće moguće, jer i netaknute koštice mogu ispustiti cijanovodičnu kiselinu tijekom dužeg skladištenja fermentiranog voćnog masulja.

         Oprema za destilaciju

                  17.

                  Kako bi se spriječio prijenos cijanovodične kiseline u destilat potrebno je upotrebljavati odgovarajuću opremu za destilaciju i slijediti odgovarajući postupak destilacije.

                  18.

                  U opremu za destilaciju trebali bi biti uključeni uređaji za automatsko ispiranje i bakreni katalitički konverteri. Uređajima za automatsko ispiranje održavat će se čistoća uređaja za destilaciju, dok će se zahvaljujući bakrenim katalitičkim konverterima zaustaviti cijanovodična kiselina prije njezina prelaska u destilat.

                  19.

                  Uređaji za automatsko ispiranje nisu potrebni u slučaju diskontinuirane destilacije. Opremu za destilaciju trebalo bi sustavno i temeljito čistiti.

                  20.

                  U određenim slučajevima, kada se ne upotrebljavaju bakreni katalitički konverteri ili drugi uređaji za odvajanje cijanida, u fermentirani voćni masulj prije destilacije treba dodati spojeve bakra. Spojevi bakra zaustavljaju cijanovodičnu kiselinu. Sredstva koja sadržavaju spojeve bakra prodaju se u specijaliziranim trgovinama i trebalo bi ih oprezno upotrebljavati, slijedeći upute proizvođača. Ti pripravci sadržavaju bakrove (I) ione koji zaustavljaju cijanovodičnu kiselinu. Bakrovi (II) ioni nemaju učinka i ne bi ih trebalo upotrebljavati.

                  21.

                  Iako ioni bakra mogu spriječiti nastajanje prekursora etil karbamata u masulju i u uređaju za destilaciju, mogu i potaknuti nastajanje etil karbamata u destilatu. Stoga će se upotrebom kondenzatora od nehrđajućeg čelika na kraju uređaja za destilaciju, umjesto bakrenog kondenzatora, ograničiti prisutnost bakra u destilatu i smanjiti nastajanje etil karbamata.

         Postupak destilacije

                  22.

                  Koštice iz fermentiranog masulja ne bi smjele ući u uređaj za destilaciju.

                  23.

                  Destilaciju bi trebalo provesti tako da alkohol polako ispari (tj. zagrijavati parom, a ne izravnim plamenom).

                  24.

                  Prvu frakciju destilata, zvanu „glava”, trebalo bi pažljivo odvojiti.

                  25.

                  Srednju frakciju, zvanu „srce” trebalo bi sakupiti i skladištiti u mraku. Kada sadržaj alkohola u uređaju za destilaciju dosegne 50 % vol., uređaj treba prebaciti na sakupljanje „repa” tako da se tada odvoji sav etil karbamat koji je možda nastao.

                  26.

                  Odvojene repove koji bi mogli sadržavati etil karbamat trebalo bi sakupiti, a ako se upotrebljavaju za redestilaciju, trebalo bi ih odvojeno redestilirati. Međutim, za smanjenje koncentracije etil karbamata bolje je odbaciti rep.

         Kontrola destilata, redestilacija i skladištenje

         Cijanovodična kiselina

                  27.

                  Razinu cijanovodične kiseline u destilatima trebalo bi redovito provjeravati. Trebalo bi je odrediti odgovarajućim ispitivanjima s pomoću opreme za brzo testiranje razine cijanovodične kiseline ili u specijaliziranom laboratoriju.

                  28.

                  Ako koncentracija cijanovodične kiseline u destilatu prelazi razinu od 1 mg/l preporučuje se redestilacija s pomoću katalitičkih konvertera (vidjeti točke 18. i 20.), po potrebi.

                  29.

                  U idealnom slučaju destilate s razinom cijanovodične kiseline blizu 1 mg/l trebalo bi redestilirati ili ako to nije moguće, skladištiti u bocama koje ne propuštaju svjetlost ili boce staviti u kutije u što je moguće kraćem roku i ne na višim temperaturama kako bi se izbjeglo nastajanje etil karbamata tijekom skladištenja.

         Etil-karbamat

                  30.

                  Preporučuje se kontrola prisutnosti etil karbamata za destilate u kojima je on već možda nastao (npr. destilati s nepoznatim podrijetlom proizvodnje, viša razina cijanida, skladištenje na svjetlu pri visokim temperaturama). Razina etil karbamata može se ispitati samo u specijaliziranom laboratoriju.

                  31.

                  Ako se u destilatu pronađe koncentracija etil karbamata koja premašuje ciljanu razinu od 1 mg/l, po potrebi taj destilat treba redestilirati.

         (1)  Christoph, N., Bauer-Christoph C., Maßnahmen zur Reduzierung des Ethylcarbamatgehaltes bei der Herstellung von Steinobstbränden (I.), Kleinbrennerei 1998.; 11: 9. – 13.

         (2)  Christoph, N., Bauer-Christoph C., Maßnahmen zur Reduzierung des Ethylcarbamatgehaltes bei der Herstellung von Steinobstbränden (II.), Kleinbrennerei 1999.; 1: 5. – 13.


title: Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Belgije za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Belgije za 2015.

text:
               18.8.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 272/24

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 14. srpnja 2015.
   o Nacionalnom programu reformi Belgije za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Belgije za 2015.
   (2015/C 272/07)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti.

               (2)

               Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedlogâ Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica. (3) One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Belgije za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom programu stabilnosti Belgije za 2014. U skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), Komisija je 28. studenoga 2014. dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Belgije za 2015.

               (4)

               Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Belgiju smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)

               Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)

               Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Belgiju za 2015. Njime je ocijenjen napredak Belgije u vezi s preporukama za pojedine zemlje donesenima 8. srpnja 2014. Izvješće uključuje i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Belgiji postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju djelovanje u okviru politika i praćenje. Poseban je rizik i dalje kretanje vanjske konkurentnosti te zaslužuje pozornost jer bi ponovno pogoršanje ugrozilo makroekonomsku stabilnost. Daljnjim mjerama za osiguravanje konvergencije troškovnih parametara usporio bi se pad zaposlenosti u sektorima razmjenjivih dobara, a opipljivi napredak prema smanjenju povijesnog troškovnog jaza mogao bi se pojačati preusmjeravanjem poreza prema poreznim osnovicama koje nisu povezane s radom. Javni dug i dalje je visok, ali nekoliko čimbenika ublažuje povezane makroekonomske rizike.

               (7)

               Belgija je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. i Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (8)

               Trenutačno se na Belgiju primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo duga u razdoblju 2014. – 2016. Komisija je 27. veljače 2015. izdala izvješće na temelju članka 126. stavka 3. UFEU-a s obzirom na to da se nije očekivalo da će Belgija ostvariti dovoljan napredak u pogledu usklađenosti s pravilom duga u razdoblju 2014. – 2015. i da je u 2014. prekršena referentna vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza upućuje na zaključak da bi se kriterij duga trebao smatrati ispunjenim u to vrijeme, a prekomjerni deficit iznad referentne vrijednosti bio je blizu te vrijednosti, privremen i izniman (zbog metodoloških statističkih promjena). Analiza je velikim dijelom i dalje važeća. U svojem Programu stabilnosti za 2015. vlada planira postupno poboljšanje strukturnog salda kako bi do 2018. postigla uravnoteženi proračun u strukturnom smislu. Međutim, ponovno izračunan strukturni saldo (6) upućuje na strukturni deficit 0,3 % BDP-a u 2018. Vlada ne planira u programskom razdoblju ostvariti srednjoročni cilj, a to je suficit od 0,75 % BDP-a u strukturnom smislu. Očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u doseći vrhunac od 106,9 % u 2015. i postupno pasti na 102 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije djeluje uvjerljivo. Međutim, nisu dovoljno precizno utvrđene mjere potrebne za ostvarivanje planiranih ciljeva u pogledu deficita od 2016. nadalje. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. očekuje se da će rast neto rashoda u 2015. biti u skladu s referentnim mjerilom za rashode. Međutim, postoji rizik od određenog odstupanja u razdoblju od 2014. do 2015., uglavnom zbog odstupanja u 2014. Ako se politika ne promijeni, postoji i rizik od znatnog odstupanja od potrebnog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja u razdoblju od 2015. do 2016. Stoga će za obje godine biti potrebne dodatne mjere. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2015., Vijeće smatra da postoji rizik da Belgija neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (9)

               Savezna vlada postigla je dogovor o velikoj mirovinskoj reformi čiji je cilj smanjiti razliku između stvarne dobi umirovljenja i zakonske dobi za umirovljenje te potonju povećati. Dob za prijevremeno umirovljenje treba nakon 2016. dodatno povećati na 63 godine do 2018., s minimalno 42 godine radnog staža od 2019. nadalje. Dugoročno postoje planovi za povećanje zakonske dobi za umirovljenje sa 65 na 66 godina u 2025. te na 67 godina u 2030. Planira se postupno uvođenje mirovinskog sustava na temelju bodova s mehanizmima prilagodbe kojima se reagira na demografska ili gospodarska kretanja kao što su duži životni vijek ili promjene stope ekonomske ovisnosti. Uspješna strategija konsolidacije kojom se ublažava utjecaj starenja stanovništva na proračun i osigurava dugoročna održivost javnih financija ovisi o brzoj provedbi mirovinske reforme. S obzirom na to da i dalje nema mnogo inicijativa kojima bi se potaknula zapošljivost starijih radnika, te mirovinske reforme trebalo bi popratiti mjerama za poticanje zapošljavanja i reformama tržišta rada kojima se omogućuje aktivno starenje.

               (10)

               Belgijski porezni sustav karakterizira visoko ukupno porezno opterećenje, relativno visoke stope i uske osnovice. Porezno opterećenje uvelike je usmjereno na rad. To rezultira visokim troškovima rada koji sprečavaju stvaranje radnih mjesta i velikim poreznim klinovima, što doprinosi zamkama nezaposlenosti. Osim toga, porezne osnovice, djelomično kako bi se ublažile visoke porezne stope, općenito su narušene brojnim oslobođenjima, olakšicama, smanjenim stopama i poreznim izdacima, čime se smanjuje učinkovitost te dovodi do poremećaja i mogućih pravnih praznina. Određena obilježja poreznog sustava štetna su za okoliš. S obzirom na te slabosti, Belgiji se u više navrata savjetovalo pojednostavnjenje i preoblikovanje poreznog sustava kako bi se uravnotežilo porezno opterećenje, zatvorile porezne pravne praznine i smanjila ponekad štetna diferencijacija koju stvaraju porezne niše. Dosad je ostvaren ograničen napredak u pogledu sveobuhvatne porezne reforme, što uključuje osobito prebacivanje opterećenja s rada na porezne osnovice koje manje narušavaju rast. Porezne osnovice s prostorom za proširenje uključuju ekološke poreze i poreze na potrošnju te određene vrste financijskih prihoda. Rasterećenjem rada u kombinaciji s proširenjem porezne osnovice (revizija postojećih poreznih odredaba, subvencija, oslobođenja i olakšica) moglo bi se poboljšati cjelokupnu uravnoteženost i pravednost poreznog sustava, potaknuti zapošljavanje, konkurentnost te socijalne i ekološke ciljeve, spriječiti utaju poreza i agresivno porezno planiranje.

               (11)

               Strukturni problemi koji karakteriziraju belgijsko tržište rada i dalje rezultiraju kroničnim nedostatkom iskorištenosti radne snage te niskim ukupnim stopama zaposlenosti i aktivnosti. Nedostaci se uglavnom odnose na slabu povezanost plaća i produktivnosti te na financijske nepoticajne mjere koje odvraćaju od rada. Belgija se suočava i s nedostatkom visokokvalificiranih radnika te neusklađenošću vještina s tržištem rada. Različite vlade u svojim sporazumima i programima reformi upućuju na potrebu za jačom povezanošću sudionika u području obrazovanja, osposobljavanja i zapošljavanja kako bi se poboljšalo jezično, strukovno i obrazovno osposobljavanje te razvilo alternativno osposobljavanje za studente i nezaposlene. Međutim, napredak je spor. Osobito je izražen utjecaj tih strukturnih čimbenika na određene skupine na tržištu rada, kao što su mladi i nezaposlene osobe starije dobi te osobe migrantskog podrijetla.

               (12)

               Oslabljena vanjska konkurentnost Belgije i dalje dovodi do makroekonomskih rizika za njezino gospodarstvo. Gospodarstvo karakterizira problem visokih troškova rada koji su u prosjeku viši od onih u susjednim zemljama. Potrebno je bolje uskladiti rast plaća s produktivnošću te omogućiti fleksibilnije određivanje plaća kako bi se povećao potencijal gospodarstva za prilagodbu. Poduzete su neke ciljane mjere s ciljem smanjenja troškova rada za određene skupine i sužavanja razlike između bruto i neto plaća na dnu platne ljestvice. Međutim, potpuno uklanjanje razlike zahtijevat će dodatne mjere koje ovise o reformama sustava određivanja plaća. Troškovni nedostaci povezani su s gubitkom radnih mjesta i ako se ne riješe, na kraju će izazvati korekciju. Ostali ključni troškovni čimbenici za poduzeća jesu troškovi energije i troškovi usluga poslovnog posredovanja koje su strogo regulirane i zaštićene od tržišnog natjecanja. Postoji i znatan prostor za poboljšanje netroškovne dimenzije vanjske konkurentnosti. Kako bi se očuvala i povećala postojeća razina socijalne skrbi, potrebno je staviti veći naglasak na povećanje produktivnosti. Zato je potrebno stalno stavljati naglasak na proizvode i povezane usluge na višem položaju u vrijednosnom lancu na temelju boljih rezultata u inovacijama te vrednovanju istraživanja i razvoja. Trebalo bi smanjiti administrativne prepreke i poduzeti mjere za promicanje poduzetništva i pokretanje poslovne dinamike. Vrlo niska stopa osnivanja novih poduzeća upućuje na to da poslovna klima nije povoljna za nove djelatnosti i širenje. Izazov je i povećanje tržišnog natjecanja u maloprodaji i profesionalnim uslugama. Uklanjanje uskih grla u javnoj infrastrukturi i poboljšanje kvalitete i adekvatnosti kapitala dodatnim ulaganjima, osobito u području cestovne i željezničke infrastrukture, također bi ojačalo ukupnu produktivnost Belgije.

               (13)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu belgijske ekonomske politike i objavila je u izvješću za Belgiju za 2015. Također je ocijenila Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te praćenje preporuka upućenih Belgiji prethodnih godina. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Belgiji, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

               (14)

               S obzirom na tu ocjenu Vijeće je proučilo Program stabilnosti te je njegovo mišljenje (7) posebice sadržano u preporuci 1. u nastavku.

               (15)

               Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje Komisije i tu ocjenu, Vijeće je proučilo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

               (16)

               U okviru europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike cjelokupnog europodručja. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (8). Budući da joj je državna valuta euro, Belgija bi također trebala osigurati cjelovitu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

         PREPORUČUJE Belgiji da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.

               postići fiskalnu prilagodbu od najmanje 0,6 % BDP-a prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2015. i 2016. Koristiti se neočekivanim dobicima kako bi se osigurao odgovarajući trend smanjivanja udjela duga opće države. Dopuniti mirovinsku reformu povezivanjem zakonske dobi za umirovljenje s očekivanim životnim vijekom. Usuglasiti se u pogledu provedive raspodjele fiskalnih ciljeva među svim državnim razinama.

               2.

               Donijeti i provesti sveobuhvatnu poreznu reformu za proširenje porezne osnovice, porezno rasterećenje rada i ukidanje neučinkovitih poreznih izdataka.

               3.

               Poboljšati funkcioniranje tržišta rada smanjenjem financijskih nepoticajnih mjera koje odvraćaju od rada, povećanjem pristupa određenih ciljnih skupina tržištu rada te rješavanjem problema nedostatka vještina i njihove neusklađenosti s tržištem rada.

               4.

               Ponovno uspostaviti konkurentnost tako da se u dogovoru sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama osigura da razvoj plaća prati produktivnost.

      Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (4)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi Belgije za 2014. za Hrvatsku i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Belgije za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 1.).

      (5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.)

      (6)  Strukturni saldo kako ga je ponovno izračunala Komisija na temelju informacija iz programa stabilnosti primjenjujući zajednički prihvaćenu metodologiju.

      (7)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

      (8)  SL C 272, 18.8.2015., str. 98.


title: Preporuka Europske središnje banke od 28. siječnja 2015. o politikama raspodjele dividendi (ESB/2015/2)

text:
               13.2.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 51/1

         PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
   od 28. siječnja 2015.
   o politikama raspodjele dividendi
   (ESB/2015/2)
   (2015/C 51/01)
   UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 127. stavak 6. i članak 132.,
   uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 34.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (1), a posebno njezin članak 4. stavak 3.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 468/2014 Europske središnje banke od 16. travnja 2014. o uspostavljanju okvira za suradnju unutar jedinstvenog nadzornog mehanizma između Europske središnje banke i nacionalnih nadležnih tijela te s nacionalnim imenovanim tijelima (Okvirna uredba o SSM-u) (ESB/2014/17) (2),
   budući da:

               (1)

               Uredbom (EU) br. 1024/2013 (u daljnjem tekstu: „Uredba o SSM-u”) osniva se jedinstveni nadzorni mehanizam (SSM) kojeg čine Europska središnja banka (ESB) i nacionalna nadležna tijela država članica sudionica.

               (2)

               Kreditne institucije moraju nastaviti pripremu za pravodobnu i potpunu primjenu Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4) u složenom makroekonomskom i financijskom okruženju koje stvara pritisak na profitabilnost kreditnih institucija i uslijed toga na njihovu sposobnost stvaranja njihovih kapitalnih osnova. Povrh toga, iako kreditne institucije trebaju financirati gospodarstvo, politika konzervativne raspodjele dio je adekvatnog upravljanja rizicima i zdravog bankarskog sustava.

               (3)

               U tom kontekstu, kreditne institucije trebaju ustanoviti politike dividendi koristeći se konzervativnim i opreznim pretpostavkama s ciljem ispunjavanja važećih kapitalnih zahtjeva nakon svake raspodjele.

                           i.

                           Kreditne institucije obvezne su u svakom trenutku ispunjavati važeće minimalne kapitalne zahtjeve („zahtjevi Prvog stupa”). To uključuje stopu redovnog osnovnog kapitala od 4,5 %, stopu osnovnog kapitala od 6 % i stopu ukupnog kapitala od 8 %, kako je predviđeno člankom 92. Uredbe (EU) br. 575/2013, zajedno s protucikličkim zaštitnim slojem kapitala i sistemskim zaštitnim slojem iz članka 128. stavaka 2. i 3. Direktive 2013/36/EU i svim ostalim zaštitnim slojevima koje su odredila (5) nacionalna nadležna tijela ili nacionalna imenovana tijela.

                           ii.

                           Povrh toga, kreditne institucije obvezne su u svakom trenutku ispunjavati kapitalne zahtjeve koji su određeni kao posljedica važeće Odluke o postupku za nadzornu provjeru i ocjenu primjenom članka 16. stavka 2. točke (a) Uredbe (EU) br. 1024/2013 i koji nadilaze zahtjeve Prvog stupa („zahtjevi Drugog stupa”).

                           iii.

                           Kreditne institucije također su obvezne ispuniti svoju zahtijevanu punu (fully loaded) stopu redovnog osnovnog kapitala, svoju stopu osnovnog kapitala i svoju stopu ukupnog kapitala do datuma određenog za postupno uvođenje stopa To se odnosi na punu primjenu gore navedenih stopa nakon primjene prijelaznih odredbi, kao i na punu primjenu protucikličkog zaštitnog sloja kapitala i sistemskog zaštitnog sloja iz članka 128. stavaka 2. i 3. Direktive 2013/36/EU i svih drugih zaštitnih slojeva koje su odredila (6) nacionalna nadležna tijela i nacionalna imenovana tijela. Prijelazne odredbe utvrđene su u glavi XI. Direktive 2013/36/EU i u dijelu desetom Uredbe (EU) br. 575/2013.

                     Ovi zahtjevi moraju biti ispunjeni i na konsolidiranoj razini i na pojedinačnoj osnovi, osim ako je došlo do izuzeća od primjene bonitetnih zahtjeva na pojedinačnoj osnovi, kako je predviđeno u članku 7. i članku 10. Uredbe (EU) br. 575/2013,

         DONIJELO JE OVU PREPORUKU:

      I.

   Za isplatu dividendi (7) u 2015. za financijsku godinu 2014., ESB preporučuje:

         Kategorija 1
      : Kreditne institucije koja zadovoljavaju važeće kapitalne zahtjeve navedene u uvodnoj izjavi 3. točkama i. i ii., i koje su već dostigle svoje pune (fully loaded) stope iz uvodne izjave 3. točke iii. od 31. prosinca 2014., trebale bi raspodijeliti svoju neto dobit jedino u dividende na konzervativan način kako bi mogle nastaviti ispunjavati sve zahtjeve čak i u slučaju pogoršanih gospodarskih i financijskih uvjeta;

         Kategorija 2
      : Kreditne institucije koje ispunjavaju važeće kapitalne zahtjeve iz uvodne izjave 3. točaka i. i ii. od 31. prosinca 2014., ali nisu još dostigle svoje pune (fully loaded) stope iz uvodne izjave 3. točke iii. od 31. prosinca 2014., trebale bi raspodijeliti svoju neto dobit samo u dividende na konzervativan način kako bi mogle i dalje ispunjavati sve zahtjeve, čak i u slučaju pogoršanih gospodarskih i financijskih uvjeta. Povrh toga, u načelu trebale bi samo isplatiti dividende u mjeri koja osigurava barem linearni (8) put prema zahtijevanim punim (fully loaded) stopama iz uvodne izjave 3. točke iii.;

         Kategorija 3
      : Kreditne institucije (9) koje prema sveobuhvatnoj procjeni 2014. imaju nedostatak kapitala koji ne bi bio obuhvaćen kapitalnim mjerama do 31. prosinca 2014., ili kreditne institucije koje krše zahtjeve iz uvodne izjave 3. točke i. ili točke ii., u načelu ne bi trebale uopće raspodijeliti dividendu (10).

      II.

   Ova je preporuka upućena značajnim nadziranim subjektima i značajnim nadziranim grupama kako su utvrđeni u članku 2. stavcima 16. i 22. Uredbe (EU) br. 468/2014 (Okvirna uredba o SSM-u) (ESB/2014/17).
   Ova je preporuka također upućena nacionalnim nadležnim tijelima i nacionalnim imenovanim tijelima u odnosu na manje značajne subjekte i manje značajne nadzirane grupe. Od nacionalnih i imenovanih nadležnih tijela očekuje se da prema potrebi primjenjuju ovu preporuku na takve subjekte i grupe.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 28. siječnja 2015.

            Predsjednik ESB-a

         Mario DRAGHI

      (1)  SL L 287, 29.10.2013., str. 63.

      (2)  SL L 141, 14.5.2014., str. 1.

      (3)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

      (4)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ i stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

      (5)  To uključuje na primjer zaštitne slojeve iz članaka 458., 459. i 500. Uredbe (EU) br. 575/2013, i svaki zaštitni sloj kojeg su već usvojila nacionalna nadležna tijela i nacionalna imenovana tijela, ali s kasnijim datumom provedbe, u mjeri u kojoj su važeća u vrijeme raspodjele dividendi.

      (6)  Vidjeti bilješku 5.

      (7)  Kreditne institucije pojavljuju se u različitim pravnim oblicima, na primjer kao uvrštena trgovačka društva i društva koja nisu dionička društva kao što su uzajamne institucije, zadruge ili štedne institucije. Pojam „dividenda” iz ove Preporuke odnosi se na svaku vrstu isplate u gotovinikoja podliježe odobrenju Opće skupštine.

      (8)  U praksi to znači da bi tijekom razdoblja od četiri godine kreditne institucije trebale, u načelu, zadržati najmanje 25 % praznine godišnje u odnosu na njihovu punu (fully loaded) stop redovnog osnovnog kapitala, svojoj stopi osnovnog kapitala i svojoj stopi ukupnog kapitala, iz uvodne izjave 3. točke iii.

      (9)  Uključujući manje značajne subjekte koji su bili predmet sveobuhvatne procjene.

      (10)  Kreditne institucije koje smatraju da su zakonski obvezne isplatiti dividende koje premašuju ovaj iznos, trebaju bez odgode stupiti u kontakt sa svojim zajedničkim nadzornim timom (JST). Manje značajni subjekti koji smatraju da su zakonski obvezni isplatiti dividende koje premašuju ovaj iznos, trebaju bez odgode stupiti u kontakt sa svojim nacionalnim nadležnim tijelom.