               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.5.2017.
            COM(2017) 530 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o stavljanju izvan snage Odluke 2010/288/EU o postojanju prekomjernog deficita u Portugalu

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o stavljanju izvan snage Odluke 2010/288/EU o postojanju prekomjernog deficita u Portugalu

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 126. stavak 12.,

               uzimajući u obzir preporuku Komisije,

               budući da:

               (1)Vijeće je 2. prosinca 2009., na temelju preporuke Komisije Odlukom 2010/288/EU
                  1
               , u skladu s člankom 126. stavkom 6. Ugovora, odlučilo da u Portugalu postoji prekomjerni deficit. Vijeće je utvrdilo da deficit opće države predviđen za 2009. iznosi 5,9 % BDP-a, što je iznad referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđene Ugovorom.  Bilo je predviđeno da će bruto dug opće države (koji je bio veći od referentne vrijednosti od 60 % utvrđene Ugovorom) u 2009. iznositi 74,5 % BDP-a.

               (2)U skladu s člankom 126. stavkom 7. Ugovora i člankom 3. stavkom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97,
                  2
                Vijeće je istoga datuma, na temelju preporuke Komisije, uputilo preporuku Portugalu u cilju okončanja stanja prekomjernog deficita najkasnije do kraja 2013. Vijeće je utvrdilo i da je 2. lipnja 2010. rok za poduzimanje učinkovitog djelovanja.

               (3)Nakon što su portugalska tijela zatražila financijsku pomoć od Unije, država članica čija je valuta euro i Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), Vijeće je Portugalu odobrilo financijsku pomoć. Komisija i portugalska tijela potpisali su 17. svibnja 2011. Memorandum o razumijevanju o posebnom uvjetovanju ekonomske politike
                  3
               . Vijeće je nakon toga na temelju članka 126. stavka 7. Ugovora uputilo Portugalu dvije nove preporuke 9. listopada 2012. i 21. lipnja 2013., u kojima je rok za smanjenje prekomjernog deficita produljen do 2014. odnosno 2015. U oba slučaja Vijeće je smatralo da je Portugal poduzeo učinkovito djelovanje, ali je došlo do neočekivanih nepovoljnih gospodarskih događaja sa značajnim nepovoljnim posljedicama za državne financije. U skladu s člankom 10. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 472/2013,
                  4
                 Portugal je bio izuzet od obveze zasebnog izvješćivanja u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita te je izvješća dostavljao u okviru programa makroekonomske prilagodbe
                  5
               .

               (4)U skladu s člankom 126. stavkom 8. Ugovora, Vijeće je 12. srpnja 2016. odlučilo da Portugal nije poduzeo učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 21. lipnja 2013.  Vijeće je 8. kolovoza 2016. u skladu s člankom 126. stavkom 9. Ugovora donijelo odluku u kojoj se Portugal poziva da poduzme mjere za smanjenje deficita koje se smatraju potrebnima za ispravljanje stanja prekomjernog deficita, te je godina 2016. utvrđena kao novi rok za smanjenje deficita. Vijeće je utvrdilo i da je 15. listopada 2016. rok za poduzimanje učinkovitog djelovanja.

               (5)Komisija je 16. studenoga 2016. zaključila da je Portugal poduzeo učinkovito djelovanje u skladu s Preporukom Vijeća od 8. kolovoza 2016. na temelju članka 126. stavka 9. Ugovora.

               (6)U skladu s člankom 4. Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženog Ugovorima, Komisija dostavlja podatke za provedbu postupka. U okviru primjene tog Protokola, države članice moraju dvaput godišnje, odnosno do 1. travnja i do 1. listopada, dostaviti podatke o državnom deficitu i dugu te drugim povezanim varijablama u skladu s člankom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 479/2009
                  6
               .

               (7)Vijeće bi trebalo na temelju dostavljenih podataka donijeti odluku o stavljanju izvan snage odluke o postojanju prekomjernog deficita. Nadalje, odluku o postojanju prekomjernog deficita trebalo bi staviti izvan snage samo ako prognoze Komisije pokažu da tijekom razdoblja obuhvaćenog prognozom deficit neće biti veći od referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđene Ugovorom
                  7
               .

               (8)Na temelju podataka koje je dostavila Komisija (Eurostat) u skladu s člankom 14. Uredbe (EZ) br. 479/2009, slijedom obavijesti Portugala iz travnja 2016. te na temelju Programa konvergencije za 2017. i Komisijine proljetne prognoze 2017., opravdano je donijeti sljedeće zaključke:

               –Nakon što je 2015. dosegnuo 4,4 % BDP-a (3,1 % BDP-a bez jednokratnih mjera), deficit opće države u 2016. smanjio se na 2,0 % BDP-a (2,3 % BDP-a bez jednokratnih mjera). U usporedbi s ciljevima iz proračuna za 2016., smanjenje deficita u 2016. bilo je uglavnom potaknuto smanjenjem tekućih rashoda  (–0.9% BDP-a), osobito u intermedijarnoj potrošnji, i nedovoljnom izvršenju kapitalnih rashoda (–0.5% BDP-a), čime se nadoknadio manjak prihoda (1,1% BDP-a) za porezne i neporezne prihode.

               –U Programu stabilnosti za 2017. – 2021. koji je vlada Portugala podnijela 28. travnja 2017. planira se da će se deficit opće države smanjiti na 1,5 % BDP-a u 2017. i na 1,0 % BDP-a u 2018. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2017. predviđa se deficit od 1,8 % BDP-a u 2017. i 1,9 % BDP-a u 2018., odnosno da će tijekom razdoblja obuhvaćenog prognozom biti manji od referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđene Ugovorom. Te projekcije ne uključuju mogući učinak mjera potpore bankarskom sektoru na povećanje deficita
                  8
               , čime se ne bi smjelo ugroziti trajno smanjenje deficita.

               –Strukturni saldo, to jest saldo opće države prilagođen gospodarskom ciklusu i bez jednokratnih i drugih privremenih mjera, poboljšao se za 0,3 % BDP-a u 2016.

               –Udio bruto državnog duga u BDP-u povećao se sa 129,2 % BDP-a u 2015. na 130,4 % BDP-a u 2015. zbog prilagodbi stanja i tokova koje utječu na povećanje duga.  U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2017. predviđa se da će se udio duga zbog primarnih suficita smanjiti na 128,5 % u 2017. i 126,2 % u 2018.

               (9)U skladu s člankom 126. stavkom 12. Ugovora, Odluku Vijeća o postojanju prekomjernog deficita treba staviti izvan snage ako Vijeće smatra da je u dotičnoj državi članici prekomjerni deficit smanjen.

               (10)Vijeće smatra da je prekomjerni deficit u Portugalu smanjen i stoga bi Odluku 2010/288/EU trebalo staviti izvan snage.

               (11)Od 2017., odnosno godine koja slijedi nakon smanjenja prekomjernog deficita, na Portugal se primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te bi trebao primjerenom brzinom napredovati prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja, uključujući poštovanje referentnog mjerila za rashode, i ispunjavati kriterij duga u skladu s člankom 2. stavkom 1.a Uredbe (EZ) br. 1467/97;

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Iz sveobuhvatne procjene proizlazi da je stanje prekomjernog deficita u Portugalu ispravljeno.

               Članak 2.

               Odluka 2010/288/EU stavlja se izvan snage.

               Članak 3.

               Ova je odluka upućena Portugalskoj Republici.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  Odluka Vijeća 2010/288/EU od 2. prosinca 2009. o postojanju prekomjernog deficita u Portugalu (SL L 125, 21.5.2010., str. 44.).

                     (2)
                  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

                     (3)
                  Provedbena odluka Vijeća 2011/344/EU od 17. svibnja 2011. o odobrenju financijske pomoći Unije Portugalu (SL L 159, 17.6.2011., str. 88.).

                     (4)
                  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.).

                     (5)
                  Svi dokumenti koji se odnose na postupak u slučaju prekomjernog deficita dostupni su na:

                     https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-and-fiscal-policy-coordination/eu-economic-governance-monitoring-prevention-correction/stability-and-growth-pact/corrective-arm-excessive-deficit-procedure/excessive-deficit-procedures-overview_en

                     (6)
                  Uredba Vijeća (EZ) br. 479/2009 od 25. svibnja 2009. o primjeni Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice (SL L 145, 10.6.2009., str. 1.).

                     (7)
                  U skladu sa „Specifikacijama za provedbu Pakta o stabilnosti i rastu i smjernicama u pogledu oblika i sadržaja programa stabilnosti i konvergencije”, koje je 5. srpnja 2016. donio Gsopodarski i financijski odbor, dostupnima na:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/legal_texts/index_en.htm

                  .

                     (8)
                  Odluka Komisije od 10. ožujka 2017. SA.47178 – Portugal – Dokapitalizacija društva Caixa Geral de Depósitos, S.A.,

                     http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-556_en.htm


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.5.2015.
            COM(2015) 242 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o stavljanju izvan snage Odluke 2013/319/EU o postojanju prekomjernog deficita na Malti

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o stavljanju izvan snage Odluke 2013/319/EU o postojanju prekomjernog deficita na Malti

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 126. stavak 12.,

               uzimajući u obzir preporuku Komisije,

               budući da:

               (1)Odlukom Vijeća 2013/319/EU od 21. lipnja 2013.
                  1
                na temelju preporuke Komisije odlučeno je da na Malti postoji prekomjerni deficit. Vijeće je utvrdilo da je deficit opće države na Malti u 2012. dostigao 3,3 % BDP-a, što je iznad referentne vrijednosti iz Ugovora u iznosu od 3 % BDP-a, dok je bruto dug opće države bio iznad referentne vrijednosti iz Ugovora u iznosu od 60 % BDP-a, te da Malta nije postigla dostatni napredak u ispunjenju referentnog mjerila smanjenja duga u skladu sa zahtjevima prijelaznog razdoblja
                  2
                nakon ispravljanja svojeg prekomjernog deficita 2012.
                  3

               (2)U skladu s člankom 126. stavkom 7. UFEU-a i člankom 3. stavkom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita
                  4
                Vijeće je 21. lipnja 2013. na temelju preporuke Komisije uputilo preporuku Malti u cilju okončanja prekomjernog deficita najkasnije do 2014. Ta je preporuka objavljena.

               (3)U skladu s člankom 4. Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženog Ugovorima, Komisija osigurava podatke za provedbu postupka. U okviru primjene navedenog Protokola države članice dostavljaju podatke o državnom deficitu i dugu i drugim povezanim varijablama dvaput godišnje, odnosno do 1. travnja i do 1. listopada, u skladu s člankom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 479/2009 od 25. svibnja 2009. o primjeni Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice
                  5
               .

               (4)Vijeće bi trebalo donijeti odluku o stavljanju izvan snage odluke o postojanju prekomjernog deficita na temelju dostavljenih podataka. Nadalje, odluku o postojanju prekomjernog deficita trebalo bi staviti izvan snage samo ako i. prognoze Komisije pokažu da tijekom razdoblja obuhvaćenog prognozom deficit neće biti veći od praga od 3 % BDP-a
                  6
                i ii. udio duga ispunjava komponentu referentnog mjerila za dug usmjerenu na budućnost.

               (5)Na temelju podataka koje je osigurala Komisija (Eurostat) u skladu s člankom 14. Uredbe (EZ) br. 479/2009, slijedom obavijesti Malte iz travnja 2015. te na temelju Programa stabilnosti za 2015. i Komisijine proljetne prognoze 2015. opravdano je donijeti sljedeće zaključke:

               –Nakon što je dosegnuo vrhunac od 3,6 % BDP-a u 2012., deficit opće države smanjen je na 2,6 % BDP-a u 2013. i iznosio je 2,1 % BDP-a u 2014. Smanjenje deficita u 2014. uglavnom je posljedica boljih cikličkih uvjeta i proračunskih mjera koje su dovele do znatnog porasta tekućih prihoda (za 2,5 % BDP-a), čime je više nego nadoknađeno povećanje tekućih rashoda (za 0,8 % BDP-a), te neto kapitalnih rashoda (za 0,1 % BDP-a), što se objašnjava višom stopom apsorpcije fondova EU-a.

               –U Programu stabilnosti za 2015. – 2018., koji je vlada Malte dostavila 30. travnja 2015., predviđa se da će deficit pasti na 1,6 % BDP-a u 2015., a nakon toga na 1,1 % BDP-a u 2016. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2015. predviđa se deficit od 1,8 % BDP-a u 2015. i 1,5 % BDP-a u 2016. Stoga bi tijekom razdoblja obuhvaćenog prognozom deficit trebao ostati ispod referentne vrijednosti iz Ugovora u iznosu od 3 % BDP-a.

               –Strukturni saldo, odnosno saldo opće države prilagođen gospodarskom ciklusu i bez jednokratnih i drugih privremenih mjera, poboljšao se za 1,3 % BDP-a tijekom razdoblja 2013. – 2014.

               –Udio duga u BDP-u povećao se na 69,2 % BDP-a u 2013. u usporedbi s 2012. kada je iznosio 67,4 %, i to zbog privremene prilagodbe stanja i zaliha koja utječe na povećanje duga. Nakon toga se u 2014. smanjio na 68,0 % BDP-a. Predviđa se da će se i zbog povoljnog makroekonomskog scenarija bruto dug opće države i dalje smanjivati te 2016. dostići 65,4 % BDP-a. Osim toga, 2014. je osigurana usklađenost s pravilom o dugu usmjerenim na budućnost.

               (6)Od 2015., tj. godine koja slijedi nakon ispravljanja prekomjernog deficita, Malta podliježe preventivnom dijelu Pakta o stabilnosti i rastu te bi trebala primjerenom brzinom napredovati prema srednjoročnom cilju, uključujući poštovanje referentnog mjerila za rashode, i ispunjavati kriterij duga u skladu s člankom 2. stavkom 1.a Uredbe (EZ) br.1467/97. U tom kontekstu čini se da postoji rizik određenog odstupanja od potrebne prilagodbe od 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom cilju u 2015. i 2016. Predviđa se da će 2015. poboljšanje strukturnog salda biti 0,1 % BDP-a ispod utvrđene obveze.  Prilagodba predviđena za 2016. u skladu je s utvrđenom obvezom, ali postoji rizik određenog odstupanja kada se zajednički uzmu u obzir 2015. i 2016. Stoga će 2015. i 2016. biti potrebne dodatne mjere.

               (7)U skladu s člankom 126. stavkom 12. Ugovora Odluku Vijeća o postojanju prekomjernog deficita trebalo bi staviti izvan snage ako Vijeće smatra da je u predmetnoj državi članici prekomjerni deficit ispravljen.

               (8)Vijeće smatra da je prekomjerni deficit na Malti ispravljen i stoga bi Odluku 2013/319/EU trebalo staviti izvan snage,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Iz sveobuhvatne procjene proizlazi da je stanje prekomjernog deficita na Malti ispravljeno.

               Članak 2.

               Odluka 2013/319/EU stavlja se izvan snage.

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena Republici Malti.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 173, 26.6.2013., str. 52.

                     (2)
                  Nakon stavljanja izvan snage postupka u slučaju prekomjernog deficita u prosincu 2012. u skladu s Paktom o stabilnosti i rastu, Malti je omogućeno trogodišnje prijelazno razdoblje za ispunjenje referentnog mjerila smanjenja duga, s početkom 2012. Zahtjevi tijekom prijelaznog razdoblja utvrđeni su u članku 2. stavku 1.a drugom podstavku Uredbe (EZ) br. 1467/97 i dodatno razrađeni u „Specifikacijama za provedbu Pakta o stabilnosti i rastu i smjernicama u pogledu oblika i sadžaja programa stabilnosti i konvergencije” od 3. rujna 2012. (Vidi:
                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf). Najmanja potrebna linearna strukturna prilagodba (MLSA) iznosila je za 2012. 0,4 p.b. BDP-a, dok se strukturni deficit 2012. pogoršao za 0,5 p.b. BDP-a.

                     (3)
                  Deficit opće države za 2012. nakon toga je revidiran na sadašnjih 3,6 % BDP-a, a dug opće države na 67,4 % BDP-a.

                     (4)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 6.

                     (5)
                  SL L 145, 10.6.2009., str. 1.

                     (6)
                  U skladu sa Specifikacijama za provedbu Pakta o stabilnosti i rastu i smjernicama u pogledu oblika i sadržaja programa stabilnosti i konvergencije.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.5.2016.
            COM(2016) 295 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o stavljanju izvan snage Odluke 2010/401/EU o postojanju prekomjernog deficita na Cipru

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o stavljanju izvan snage Odluke 2010/401/EU o postojanju prekomjernog deficita na Cipru

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 126. stavak 12.,

               uzimajući u obzir preporuku Komisije,

               budući da:

               (1)Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju preporuke Komisije Odlukom 2010/401/EC
                  1
                u skladu s člankom 126. stavkom 6. Ugovora, odlučilo da na Cipru postoji prekomjerni deficit. Vijeće je utvrdilo da je u skladu s podacima koje su u travnju 2010. dostavila nadležna tijela Cipra deficit opće države na Cipru dosegnuo 6,1 % BDP-a u 2009. i time prekoračio referentu vrijednost od 3 % BDP-a iz Ugovora. U 2010. očekivalo se da će bruto dug opće države dosegnuti 62 % BDP-a i biti iznad referentne vrijednosti od 60 % BDP-a iz Ugovora.

               (2)Istoga dana, u skladu s člankom 126. stavkom 7. Ugovora i člankom 3. stavkom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97, Vijeće je na temelju preporuke Komisije uputilo preporuku Cipru s ciljem smanjenja prekomjernog deficita opće države najkasnije u 2012. Navedena preporuka Vijeća je objavljena.

               (3)Komisija je 27. siječnja 2011. na temelju tada dostupnih informacija zaključila da je Cipar poduzeo mjere koje predstavljaju primjeren napredak prema smanjenju prekomjernog deficita u roku koji je odredilo Vijeće. Komisija je 11. siječnja 2012. ponovno potvrdila da je Cipar poduzeo djelotvorne mjere za pravovremeno i održivo smanjenje prekomjernog deficita.

               (4)Nadležna tijela Cipra zatražila su financijsku pomoć od Europske unije, država članica čija je valuta euro i Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), da bi se ciparsko gospodarstvo vratilo na održiv rast. Vijeće je 25. travnja 2013. uputilo odluku Cipru o posebnim mjerama za ponovno uspostavljanje financijske stabilnosti i održivog rasta
                  2
               . Usporedno je iz Europskog stabilizacijskog mehanizma Cipru odobrena financijska pomoć. U tom su kontekstu 26. travnja 2013. nadležna tijela Cipra i Komisija, u ime ESM-a, potpisali Memorandum o razumijevanju o specifičnom uvjetovanju gospodarske politike.

               (5)Vijeće je 16. svibnja 2013. zaključilo, u skladu s člankom 3. stavkom 5. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97, da je poduzeto učinkovito djelovanje, ali da se može smatrati kako je na Cipru nakon donošenja preporuke u 2010. došlo do neočekivanih nepovoljnih gospodarskih događaja sa znatnim nepovoljnim posljedicama za državne financije. Stoga je Vijeće na temelju preporuke Komisije smatralo da su bili ispunjeni uvjeti predviđeni člankom 3. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1467/97 te je izdalo izmijenjenu preporuku Cipru u skladu s člankom 126. stavkom 7. Ugovora, u cilju smanjenja prekomjernog deficita najkasnije do 2016.

               (6)Komisija je 6. rujna 2013. zaključila da je Cipar poduzeo djelotvorne mjere za smanjenje prekomjernog deficita do 2016. kako je Vijeće preporučilo 16. svibnja 2013.

               (7)U skladu s člankom 10. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 472/2013 Cipar je bio izuzet od obveze zasebnog izvješćivanja u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita te je izvješća dostavljao u okviru programa makroekonomske prilagodbe.

               (8)U ožujku 2016. Cipar je završio trogodišnji program ekonomske prilagodbe koji je uključivao provedbu ambiciozna programa reforme i pridonio osiguravanju financijske stabilnosti, poboljšanju javnih financija i obnavljanju održiva gospodarskog rasta.

               (9)U skladu s člankom 4. Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženog Ugovorima, Komisija osigurava podatke za provedbu postupka. U okviru primjene navedenog Protokola države članice, u skladu s člankom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 479/2009
                  3
               , moraju dostaviti podatke o državnom deficitu i dugu i drugim povezanim varijablama dvaput godišnje, odnosno do 1. travnja i do 1. listopada.

               (10)Na temelju dostavljenih podataka Vijeće bi trebalo donijeti odluku o stavljanju izvan snage odluke o postojanju prekomjernog deficita. Nadalje, odluku o postojanju prekomjernog deficita trebalo bi staviti izvan snage samo ako prognoze Komisije pokažu da tijekom razdoblja obuhvaćenog prognozom deficit neće biti veći od referentne vrijednosti iz Ugovora u iznosu od 3 % BDP-a
                  4
               .

               (11)Na temelju podataka koje je osigurala Komisija (Eurostat) u skladu s člankom 14. Uredbe (EZ) br. 479/2009, slijedom obavijesti Cipra iz travnja 2016. te na temelju programa stabilnosti za 2016. i Komisijine proljetne prognoze 2016. opravdano je donijeti sljedeće zaključke:

                  –Deficit opće države u 2015. bio je 1,0 % BDP-a, što je ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a iz Ugovora, godinu dana prije roka koji je odredilo Vijeće. Poboljšanje su pokrenuli napori za fiskalnu konsolidaciju i postupno ublažavanje jednokratnih učinaka stabilizacijskih mjera financijskog sektora na deficit od 2014.

                  –Programom stabilnosti koji je podnijela 13. travnja 2016. ciparska vlada planira deficit opće države od 0,4 % BDP-a u 2016. te 0,5 % BDP-a u 2017. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2016. predviđa se deficit od -0,4 % BDP-a u 2016. i 0 % BDP-a u 2017. Stoga bi tijekom razdoblja obuhvaćenog prognozom deficit trebao ostati ispod referentne vrijednosti iz Ugovora, što je 3 % BDP-a.

                  –Komisija procjenjuje da se strukturni saldo, to jest saldo opće države prilagođen ekonomskom ciklusu i bez jednokratnih i drugih privremenih mjera, poboljšao za 6,6 % BDP-a u razdoblju 2013. – 2015.

                  –Omjer udjela ukupnog duga opće države povećao se na 108,9 % u 2015. sa 102,5 % u 2013. zbog javne potpore financijskom sektoru i kontrakcije nominalnog BDP-a. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2016. predviđa se da će se bruto dug opće države ostati stabilan u 2016. te da će se u 2017. smanjiti na 105,4 %, uglavnom zbog povećanja nominalnog BDP-a.

               (12)Počevši od 2016., godine koja slijedi nakon smanjenja prekomjernog deficita, na Cipar se primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te bi ta zemlja trebala osigurati usklađenost sa srednjoročnim proračunskim ciljem, referentnim mjerilom za rashode te dostatno napredovati prema usklađenosti s kriterijem duga u skladu s člankom 2. stavkom 1.a Uredbe (EZ) br. 1467/97 od srpnja 1997. U tom se kontekstu očekuje da Cipar ispuni zahtjeve svoga srednjoročnog cilja u 2016., a za 2017. se predviđa određeno odstupanje. Predviđa se da će se strukturni saldo Cipra pogoršati više nego što je dopušteno u prijelaznom pravilu o dugu. Stoga će u 2017. biti potrebne dodatne mjere.

               (13)U skladu s člankom 126. stavkom 12. Ugovora Odluku Vijeća o postojanju prekomjernog deficita treba staviti izvan snage ako Vijeće smatra da je u predmetnoj državi članici prekomjerni deficit smanjen.

               (14)Vijeće smatra da je prekomjerni deficit na Cipru smanjen i stoga bi Odluku 2010/401/EU trebalo staviti izvan snage,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Iz sveobuhvatne procjene proizlazi da je prekomjerni deficit na Cipru smanjen.

               Članak 2.

               Odluka 2010/401/EU stavlja se izvan snage.

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena Republici Cipru.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  Odluka Vijeća 2010/401/EU od 13. srpnja 2010. o postojanju prekomjernog deficita na Cipru (SL L 186, 20.7.2010., str. 30.).

                     (2)
                  Odluka Vijeća 2013/236/EU od 25. travnja 2013. upućena Cipru o posebnim mjerama za ponovnu uspostavu financijske stabilnosti i održivog rasta (SL L 141, 28.5.2013., str. 32.).

                     (3)
                  Uredba Vijeća (EZ) br. 479/2009 od 25. svibnja 2009. o primjeni Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice (SL L 145, 10.6.2009., str. 1.).

                     (4)
                  U skladu sa „Specifikacijama za provedbu Pakta o stabilnosti i rastu i smjernicama u pogledu oblika i sadržaja programa stabilnosti i konvergencije” od 3. rujna 2012. Vidjeti:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.9.2017.
            COM(2017) 469 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini s Novim Zelandom
            {SWD(2017) 289 final}{SWD(2017) 290 final}

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               ·Razlozi i ciljevi prijedloga

               Europska unija (EU) s Novim Zelandom ima uspostavljene izvrsne političke odnose i zrele trgovinske i investicijske odnose zasnovane na zajedničkim vrijednostima demokracije i ljudskih prava. Novi Zeland je sklopio sporazume o slobodnoj trgovini s mnogo drugih zemalja. EU nema sklopljen bilateralni sporazum o slobodnoj trgovini s Novim Zelandom zbog čega poduzeća iz EU-a imaju pristup novozelandskom tržištu uz manje povoljne uvjete u usporedbi s tim zemljama.

               U Zajedničkoj izjavi od 29. listopada 2015.
                  1
                čelnici EU-a i Novog Zelanda obvezali su se započeti postupak pregovora radi brzog postizanja detaljnog, sveobuhvatnog i kvalitetnog sporazuma o slobodnoj trgovini.

                  Glavni je razlog prijedloga stvaranje povoljnijih uvjeta za daljnje povećanje trgovine i ulaganja između EU-a i Novog Zelanda. Opći su ciljevi ovog prijedloga:

               ·promicanje pametnog, održivog i uključivog rasta širenjem trgovine;

               ·otvaranje radnih mjesta i mogućnosti zapošljavanja te povećanje blagostanja;

               ·povećanje koristi za potrošače;

               ·poboljšanje konkurentnosti Europe na svjetskim tržištima te

               ·jačanje suradnje u području trgovine s partnerom s kojim dijelimo iste vrijednosti.

                  To je u skladu s Komunikacijom Komisije „Trgovina za sve – prema učinkovitijoj, transparentnijoj i odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici”
                     2
                  . U Komunikaciji se naglašava potreba za unaprjeđenjem naših bilateralnih odnosa kako bi se sveobuhvatnim rješavanjem problema prepreka trgovini i ulaganjima otvorila nova radna mjesta i potaknuo rast. Istodobno je nužno zajamčiti visoku razinu socijalne zaštite i zaštite okoliša u EU-u te pridonijeti drugim ciljevima politike povezanima s trgovinom, uključujući održivi razvoj i posebne potrebe malih i srednjih poduzeća.

                  U Komunikaciji „Trgovina za sve” posebno se naglašava: „Australija i Novi Zeland bliski su partneri Europe, dijele europske vrijednosti i stajališta o mnogim pitanjima i imaju važnu ulogu u regiji Azije i Pacifika i u multilateralnim okruženjima. Snažnijim gospodarskim vezama s tim zemljama stvorit će se i čvrsta platforma za dublju integraciju sa širim vrijednosnim lancima Azije i Pacifika. Jačanje tih odnosa trebalo bi biti prioritet.”

                  Osim toga, ciljevi su u skladu sa zaključcima Vijeća o trgovini od 21. studenoga 2014.
                     3
                   u kojima se naglašava da trgovina robom i uslugama te ulaganja mogu znatno doprinijeti ostvarenju glavnih ciljeva „Strateškog programa za Uniju u vrijeme promjena”. U zaključcima se osim toga navodi da bi na temelju vidljivog napretka postignutog u ostvarenju plana bilateralnih trgovinskih odnosa EU-a napore trebalo usmjeriti na sklapanje sporazuma s ključnim partnerima. Ciljevi su u skladu i sa zaključkom Vijeća o trgovini i ulaganjima od 27. studenoga 2015.
                     4
                   u kojem Vijeće izražava potporu sklapanju ambicioznih, sveobuhvatnih i uzajamno korisnih bilateralnih sporazuma o trgovini i ulaganjima te Komisiju poziva da ubrza pregovore u azijsko-pacifičkoj regiji.

               ·Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

               Opisani ciljevi u potpunosti su u skladu s Ugovorom o Europskoj uniji (UEU) u kojem je utvrđeno da bi EU trebao „poticati integraciju svih zemalja u svjetsko gospodarstvo, uključujući i postupnim ukidanjem ograničenja u međunarodnoj trgovini”
                  5
               .

               Ti su ciljevi u skladu i s Komunikacijom „Europa 2020. – strategija za pametan, održiv i uključiv rast”
                  6
                u kojoj je utvrđeno da će europska trgovinska strategija uključivati „prijedloge za strateške dijaloge na visokoj razini s ključnim partnerima, radi rasprave o nizu strateških pitanja: od pristupa tržištu, regulatornog okvira, neravnoteža na svjetskoj razini, energije i klimatskih promjena i pristupa sirovinama do siromaštva u svijetu, obrazovanja i razvoja”.

               Nadalje, ciljevi su u potpunosti u skladu s ciljevima utvrđenima u Komunikaciji Europske komisije „Akt o malom poduzetništvu za Europu”
                  7
                (2008.) i „Mala poduzeća, veliki svijet”
                  8
                (2011.). Podupiranje gospodarskih aktivnosti MSP-a izvan EU-a dio je ukupne strategije konkurentnosti Unije kako je navedena u Komunikaciji „Za europsku industrijsku renesansu”
                  9
                (2014.)

               Ciljevi su u skladu i s načelima utvrđenima u UEU-u kojima se propisuje da bi cilj politika i djelovanja Unije trebalo biti „učvršćivanje i podrška ljudskim pravima”
                  10
                te „pružanje pomoći razvoju međunarodnih mjera za očuvanje i poboljšanje kvalitete okoliša i održivog upravljanja svjetskim prirodnim bogatstvima”
                  11
               .

               Ciljevi su u skladu s drugim politikama EU-a te s Poveljom o temeljnim pravima Europske unije.

               Naposljetku, ciljevi su u skladu s prioritetom Junckerove Komisije u pogledu oživljavanja rasta u Europi i povećanja broja radnih mjesta bez novog zaduživanja, s „Planom ulaganja” (ili „Europskim fondom za strateška ulaganja”)
                  12
                te posebnim prioritetima utvrđenima u Programu rada Komisije za 2017.
                  13
               .

               Ova se Preporuka odnosi na sporazum koji bi obuhvaćao liberalizaciju trgovine robom i uslugama, javne nabave i izravnih stranih ulaganja te popratna pravila o, primjerice, pravima intelektualnog vlasništva.

               ·Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

               Pitanje dosljednosti s postojećim odredbama u predmetnom području politike opisano je u točki „Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području”.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               ·Pravna osnova

               Članak 218. stavci 3. i 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

               ·Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               U skladu s člankom 5. stavkom 3. UEU-a načelo supsidijarnosti ne primjenjuje se u područjima isključive nadležnosti EU-a. Zajednička trgovinska politika navodi se kao jedno od područja u isključivoj nadležnosti Unije iz članka 3. UFEU-a. Ta politika uključuje pregovaranje o trgovinskim sporazumima u skladu s, među ostalim, člankom 207. UFEU-a.

               ·Proporcionalnost

               U skladu s načelom proporcionalnosti, razmotrene su sve razumne opcije politike kako bi se procijenila vjerojatna učinkovitost tih intervencija politike, kako je detaljno opisano u Izvješću o procjeni učinka.

               ·Odabir instrumenta

                  Odluka Vijeća Europske unije.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               ·Ex-post evaluacija / provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Ne primjenjuje se.

               ·Savjetovanja s dionicima

               Komisija je aktivno surađivala s dionicima i provela sveobuhvatno javno savjetovanje na internetu
                  14
                kako bi prikupila detaljna mišljenja o budućim trgovinskim i gospodarskim odnosima EU-a s Novim Zelandom
                  15
               .

               Javno savjetovanje na internetu provedeno je od 11. ožujka do 3. lipnja 2016. Pokrenuto je na web-mjestu Glavne uprave za trgovinu te objavljeno na Komisijinom internetskom portalu za javna savjetovanja „EU Survey”. Zainteresirane strane iz EU-a i izvan njega pozvane su da odgovore na pitanja o širokom rasponu tema iz područja trgovine i ulaganja između EU-a i Novog Zelanda.

               Komisija je zaprimila 108 odgovora širokog raspona sudionika. Sažetak odgovora uvršten je u Izvješće o procjeni učinka, a pojedinačni su odgovori objavljeni uz suglasnost sudionika.

               ·Prikupljanje i primjena stručnih znanja

                  Angažiran je vanjski konzultant za provedbu ex ante analize o mogućim učincima predviđenih scenarija sporazuma o slobodnoj trgovini.

                  Komisija je bila u kontaktu i s različitim zainteresiranim stranama koje su dale svoja mišljenja o konkretnim pitanjima u vezi s pristupom tržištu i drugim trgovinskim preprekama s kojima se suočavaju u trgovinskim i investicijskim odnosima s Novim Zelandom.

               ·Procjene učinka

                  Iako je opseg procjene utjecaja, koja obuhvaća trgovinu, ulaganja i druga pitanja, bio širi od ove Preporuke, njezini su zaključci valjani za ovu Preporuku.

                  Bit će objavljeno Izvješće o procjeni učinka i njegov sažetak te pozitivno mišljenje sa zadrškama koje je donio Odbor za nadzor regulative.

                  Osim procjene učinka, mogući gospodarski i socijalni učinci sporazuma o slobodnoj trgovini te njegov mogući učinak na ljudska prava i okoliš ispitat će se u neovisnoj procjeni učinka na održivi razvoj koju će provesti neovisni konzultanti. Procjena učinka na održivi razvoj provest će se usporedno s pregovorima o sporazumu o slobodnoj trgovini, a oslanjat će se na opsežno savjetovanje sa zainteresiranim stranama, a posebno s civilnim društvom. Procjena učinka na održivi razvoj dovršit će se prije parafiranja sporazuma o slobodnoj trgovini, a njezini će se nalazi uzeti u obzir u postupku pregovaranja.

               ·Primjerenost propisa i pojednostavljivanje

                  Malim i srednjim poduzećima sporazum o slobodnoj trgovini trebao bi donijeti nove poslovne mogućnosti te uštede troškova zahvaljujući liberalizaciji, ojačanom pravnom okviru, poboljšanim carinskim postupcima i većoj regulatornoj transparentnosti. Izvješće o procjeni učinka sadržava detaljne informacije o mogućim učincima na dionike i gospodarske sektore.

               ·Temeljna prava

                  U Izvješću o procjeni učinka ocjenjuju se pitanja temeljnih prava sa socijalnog aspekta, aspekta okoliša te aspekta ljudskih prava.

                  Sporazum o slobodnoj trgovini trebao bi sadržavati poglavlje o trgovini i održivom razvoju u skladu s utvrđenom politikom EU-a.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Sporazum o slobodnoj trgovini imat će ograničen negativan utjecaj na proračun EU-a u obliku carina zbog liberalizacije carinskog sustava. Očekuje se neizravni pozitivni učinak u smislu povećanja sredstava povezanih s porezom na dodanu vrijednost i bruto nacionalnim dohotkom.

               5.OSTALI DIJELOVI

               ·Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  U skladu s obvezom utvrđenom u Komunikaciji iz 2015. „Trgovina za sve” provest će se temeljita ex post evaluacija učinaka sporazuma o slobodnoj trgovini koji će se sklopiti s Novim Zelandom nakon što sporazum bude dovoljno dugo na snazi te budu dostupni relevantni podaci. Izvješće o procjeni učinka sadržava detaljne informacije o predviđenim mehanizmima praćenja i evaluacije.

                  •
                        Dokumenti s obrazloženjima (za direktive)

                  Ne primjenjuje se.

               ·Detaljno objašnjenje posebnih odredbi prijedloga

               Ne primjenjuje se.

               ·Postupovni aspekti

               Komisija će pregovarati u ime EU-a.

               U skladu s člankom 218. stavkom 4. UFEU-a, predlaže se da Vijeće Europske unije imenuje Odbor za trgovinsku politiku kao odbor u savjetovanju s kojim se pregovori moraju voditi.

               U skladu s člankom 218. stavkom 10. UFEU-a izvješćivat će se Europski parlament u svim fazama postupka.

               Komisija pozdravlja činjenicu da članovi Vijeća Europske unije sve više surađuju sa svojim nacionalnim parlamentima u ranoj fazi trgovinskih pregovora u skladu s njihovim institucijskim praksama. Članovi Vijeća Europske unije potiču se da isto učine u pogledu ove Preporuku za odluku Vijeća uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2013/488/EU o sigurnosnim propisima za zaštitu klasificiranih podataka EU-a
                  16
               .

               Komisija će obavijestiti Novi Zeland o internim pravilima EU-a o transparentnosti i pristupu Vijeća Europske unije i Europskog parlamenta pregovaračkim dokumentima.

               Komisija objavljuje ovu Preporuku i njezin Prilog odmah nakon njezina donošenja.

               Komisija preporučuje da se pregovaračke smjernice objave odmah nakon njihova donošenja.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini s Novim Zelandom

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavke 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               BUDUĆI DA bi trebalo otvoriti pregovore radi sklapanja sporazuma o slobodnoj trgovini s Novim Zelandom,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisija se ovlašćuje da u ime Unije pregovara o sporazumu o slobodnoj trgovini s Novim Zelandom.

               Članak 2.

               Smjernice za pregovaranje utvrđene su u Prilogu.

               Članak 3.

               Pregovori se vode uz savjetovanje s Odborom za trgovinsku politiku.

               Članak 4.

               Ova Odluka i njezin Prilog objavit će se odmah nakon njihova donošenja.

               Članak 5.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                  http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-15-5947_en.htm

                     (2)

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf

                     (3)

                  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/145908.pdf

                     (4)
                  http://www.consilium.europa.eu/en/meetings/fac/2015/11/st14688_en15_pdf/

                     (5)
                  Članak 21. stavak 2. točka (e) UEU-a.

                     (6)

                  http://ec.europa.eu/eu2020/pdf/COMPLET%20EN%20BARROSO%20%20%20007%20-%20Europe%202020%20-%20EN%20version.pdf

                     (7)
                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:52008DC0394

                     (8)
                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/en/ALL/?uri=CELEX:52011DC0702

                     (9)
                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX:52014DC0014

                     (10)
                  Članak 21. stavak 2. točka (b) UEU-a.

                     (11)
                  Članak 21. stavak 2. točka (f) UEU-a.

                     (12)

                  http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/index_en.htm

                     (13)
                  https://ec.europa.eu/info/publications/work-programme-commission-key-documents-2017_en

                     (14)
                  http://trade.ec.europa.eu/consultations/index.cfm?consul_id=195

                     (15)
                  Javno savjetovanje na internetu obuhvaćalo je i buduće trgovinske i gospodarske odnose EU-a s Australijom.

                     (16)

                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX:32013D0488

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.9.2017.
            COM(2017) 469 final
            PRILOG

            Preporuci za odluku Vijeća
            o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini s Novim Zelandom
            {SWD(2017) 289 final}{SWD(2017) 290 final}

               PRILOG

               PREGOVARAČKE SMJERNICE ZA SPORAZUM O SLOBODNOJ TRGOVINI S NOVIM ZELANDOM

               A.
                     VRSTA I PODRUČJE PRIMJENE SPORAZUMA

               Sporazum bi trebao sadržavati isključivo odredbe o područjima povezanima s trgovinom i izravnim stranim ulaganjima, koje se primjenjuju na stranke.

               Sporazum bi trebao biti ambiciozan, sveobuhvatan i u potpunosti u skladu s pravilima i obvezama Svjetske trgovinske organizacije (WTO). Pri vođenju i zaključivanju pregovora u obzir bi trebalo uzeti obveze preuzete u okviru WTO-a. Sporazum bi trebao imati visoku razinu ambicije koja nadilazi postojeće obveze preuzete u okviru WTO-a.

               Sporazumom bi trebalo predvidjeti postupnu i recipročnu liberalizaciju trgovine robom i uslugama te liberalizaciju izravnih stranih ulaganja. To će uključivati pravila o drugim područjima povezanima s trgovinom radi promicanja, olakšavanja i reguliranja takve trgovine i izravnih stranih ulaganja. Sve obveze na temelju sporazuma preuzimaju se s ciljem izravnog i neposrednog utjecaja na trgovinu te, prema potrebi, u okviru zajedničkih pravila EU-a.

               Sporazum bi trebao sadržavati obveze u područjima koja su u nadležnosti svih tijela i subjekata obiju stranaka na koje se sporazum primjenjuje.

               B.
                     PREDLOŽENI SADRŽAJ SPORAZUMA

               Preambula, opća načela

               U preambuli bi trebalo podsjetiti da se partnerstvo s Novim Zelandom temelji na zajedničkim načelima i vrijednostima kako su navedeni u Sporazumu o partnerstvu o odnosima i suradnji između EU-a i Novog Zelanda iz 2016. (PARC). Sporazum bi trebao biti sastavni dio sveobuhvatnog političkog odnosa i institucijskog okvira utvrđenog u PARC-u.

               U cilju liberalizacije bilateralne trgovine i izravnih stranih ulaganja, sporazum bi među ostalim trebao upućivati i na:

               ·načela i ciljeve vanjskog djelovanja EU-a;

               ·obveze stranaka u pogledu održivog razvoja i doprinosa međunarodne trgovine održivom razvoju u gospodarskom, socijalnom i okolišnom smislu, uključujući gospodarski razvoj, smanjenje siromaštva, punu i produktivnu zaposlenost i pristojno radno mjesto za sve, zaštitu i očuvanje okoliša i prirodnih resursa;

               ·obvezu stranaka u pogledu potpunog poštovanja prava i obveza koji proizlaze iz njihova članstva u WTO-u;

               ·obvezu stranaka u pogledu poboljšanja dobrobiti potrošača politikama kojima se osigurava visoka razina zaštite prava potrošača te visoka razina gospodarskog blagostanja;

               ·pravo na reguliranje gospodarske aktivnosti u javnom interesu radi postizanja legitimnih ciljeva javne politike kao što su zaštita i promicanje javnog zdravlja, socijalnih usluga, javnog obrazovanja, sigurnosti, okoliša, javnog morala, socijalne zaštite i zaštite prava potrošača, zaštite privatnosti i podataka te promicanje i zaštita kulturne raznolikosti;

               ·cilj da bi se sporazumom trebao stvoriti novi okvir za gospodarske odnose između stranaka, u prvom redu za razvoj trgovine i izravnih stranih ulaganja;

               ·zajednički cilj stranaka da u doprinosu razvoju trgovine i izravnih stranih ulaganja u obzir uzmu posebne izazove s kojima se suočavaju mala i srednja poduzeća;

               ·obvezu stranaka da komuniciraju sa svim relevantnim zainteresiranim stranama, uključujući organizacije i predstavnike privatnog sektora i civilnog društva.

               Ciljevi

               Sporazumom bi se trebao potvrditi zajednički cilj da se postupno i recipročno liberalizira gotovo sva trgovine robom i uslugama te gotovo sva izravna strana ulaganja u skladu s pravilima WTO-a, osobito u skladu s člankom XXIV. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) i člankom V. Općeg sporazuma o trgovini uslugama (GATS).

               Sporazum bi trebao osigurati visok stupanj pristupa tržištu za javnu nabavu i prava intelektualnog vlasništva povezana s trgovinom, uključujući oznake zemljopisnog podrijetla, te ojačati dijalog i suradnju u pogledu tehničkih i regulatornih okvira.

               Sporazum bi trebao potvrditi da je održivi razvoj temeljni cilj stranaka te osigurati i olakšati poštovanje međunarodnih sporazuma i standarda u području okoliša i socijalne zaštite radi promicanja trgovine. Održivi bi razvoj trebalo uzeti u obzir u cijelom sporazumu, obuhvaćajući i pitanja socijalne zaštite i pitanja okoliša. Sporazum bi trebao osigurati da stranke ne potiču trgovinu i izravna strana ulaganja smanjenjem domaćih propisa i standarda u području okoliša, rada i sigurnosti na radu ili uvođenjem manje strogih temeljnih standarda rada ili zakona kojima se štiti i promiče kulturna raznolikost.

               Trgovina robom

               Carine na uvoz i izvoz i necarinske mjere

               Cilj je sporazuma osigurati najveći mogući stupanj liberalizacije trgovine. Sporazumom bi trebala biti obuhvaćena gotovo sva trgovina robom između stranaka. Stupanjem sporazuma na snagu trebale bi se ukinuti carine na većinu stavki. Cilj sporazuma trebalo bi biti ukidanje uvoznih carina i pristojbi s istovrsnim učinkom s obje strane, u pravilu nakon najdulje sedam godina. Iznimke bi trebalo svesti na najmanju moguću mjeru te bi trebalo predvidjeti posebne odredbe za najosjetljivije proizvode. Primjerice za određene poljoprivredne proizvode za koje bi trebalo razmotriti uvođenje carinskih kvota, duljih prijelaznih razdoblja te druge aranžmane.

               Pregovori o smanjenju carina trebali bi se provoditi na temelju carina koje EU primjenjuje erga omnes na dan pokretanja pregovora te na temelju carina koje Novi Zeland primjenjuje erga omnes na dan pokretanja pregovora.

               Trebalo bi zabraniti sve carinske pristojbe i poreze na izvoz te sve mjere s istovrsnim učinkom te se ne bi smjele uvoditi takve nove mjere.

               Pravila o podrijetlu

               Pravila o podrijetlu i odredbe koje se odnose na administrativnu suradnju trebali bi biti jednostavniji i olakšati trgovinu te bi trebali uzimati u obzir standardna povlaštena pravila podrijetla EU-a te interese proizvođača iz EU-a.

               Mjere za sprječavanje prijevara

               U klauzuli sporazuma o pojačanoj administrativnoj suradnji trebalo bi utvrditi postupke i odgovarajuće mjere koje stranke mogu poduzeti ako se utvrdi nepostojanje administrativne suradnje u carinskim pitanjima, nepravilnosti ili prijevare.

               Upravljanje administrativnim pogreškama

               Sporazum bi trebao sadržavati i odredbe kojima bi se omogućilo zajedničko ispitivanje mogućnosti donošenja odgovarajućih mjera u slučaju kada nadležna tijela počine pogrešku u provedbi povlaštenih pravila o podrijetlu.

               Carine i olakšavanje trgovine

               Sporazum bi trebao sadržavati odredbe za olakšavanje trgovine između stranaka i istovremeno osigurati djelotvornu kontrolu. U tom cilju sporazum bi trebao sadržavati obveze u pogledu pravila, zahtjeva, formalnosti i postupaka stranaka u vezi s uvozom, izvozom i provozom. Te bi odredbe trebale uzeti u obzir parafirani Sporazum o carinskoj suradnji i uzajamnoj pomoći između EU-a i Novog Zelanda ili njegove buduće izmjene.

               Sporazum bi trebao promicati djelotvornu provedbu i primjenu međunarodnih pravila i standarda u području carina i drugih trgovinskih postupaka, uključujući odredbe WTO-a, Sporazum WTO-a o olakšavanju trgovine, instrumente Svjetske carinske organizacije i revidiranu Konvenciju iz Kyota.

               Sporazum bi trebao sadržavati odredbe za promicanje razmjene najbolje prakse i iskustva u posebnim područjima od zajedničkog interesa. Ta bi područja mogla uključivati pitanja kao što su modernizacija i pojednostavnjenje pravila i postupaka, standardizirana dokumentacija, razvrstavanje u carinsku tarifu, transparentnost, uzajamno priznavanje i suradnja između agencija.

               Sporazum bi trebao promicati konvergenciju u olakšavanju trgovine, temeljeći se na relevantnim međunarodnim standardima i instrumentima.

               Sporazum bi trebao promicati učinkovitu i djelotvornu provedbu prava intelektualnog vlasništva od strane carinskih uprava za svu robu pod carinskom kontrolom.

               U odredbama o olakšavanju trgovine sporazum bi trebao uzeti u obzir izazove s kojima se suočavaju mala i srednja poduzeća uz istodobno osiguravanje jednakih uvjeta tržišnog natjecanja za sve gospodarske subjekte.

               Sporazumom bi se trebao uspostaviti Protokol o uzajamnoj administrativnoj pomoći u carinskim pitanjima, koja bi obuhvaćala pomoć u istragama carinskih prijevara (uključujući pomoć na zahtjev, spontanu pomoć i povjerljivost) ili bi sporazum mogao upućivati na Protokol Sporazuma o carinskoj suradnji i uzajamnoj administrativnoj pomoći između EU-a i Novog Zelanda.

               Necarinske prepreke

               Sporazumom bi trebalo urediti regulatorna pitanja povezana s trgovinom te pitanje necarinskih prepreka. Sporazumom bi stoga trebalo zabraniti svaku zabranu ili ograničenje trgovine te druge necarinske prepreke trgovini ako nisu opravdani općim iznimkama navedenima u nastavku te ako bi predstavljali sredstvo proizvoljne diskriminacije ili prikriveno ograničenje trgovine između stranaka. Prednost bi trebalo dati odredbama i postupcima čijim se uključenjem u sporazum osigurava uklanjanje neopravdanih necarinskih prepreka trgovini. Sporazum bi trebao predvidjeti i odgovarajuće postupke za sprječavanje necarinskih i drugih nepotrebnih prepreka trgovini. Sporazumom bi trebalo urediti i pitanje zahtjeva u pogledu lokalizacije.

               Necarinske prepreke koje se odnose na pojedini proizvod trebalo bi rješavati na temelju zahtjeva i ponude, usporedno s razmjenom informacija o carinskim koncesijama. S obzirom na važnost ostvarivanja ciljeva sporazuma i poboljšanja pristupa tržištu na višoj razini od one koju pružaju horizontalna pravila, sporazum bi trebao sadržavati posebne obveze u pogledu necarinskih prepreka za pojedine sektore.

               Sporazum bi trebao sadržavati odredbe o državnim trgovinskim poduzećima, pri čemu treba uzeti u obzir moguće narušavanje tržišnog natjecanja te prepreke trgovini do kojih može doći.

               Tehnički propisi, standardi i postupci ocjenjivanja sukladnosti

               Osim potvrđivanja odredbi Sporazuma WTO-a o tehničkim preprekama trgovini, stranke bi trebale utvrditi odredbe kojima se nadopunjuju i nadograđuju odredbe tog sporazuma radi olakšavanja uzajamnog pristupa tržištu.

               Sporazum bi trebao sadržavati nekoliko općih načela (kao što su proporcionalnost, zabrana neopravdanih ograničenja, transparentnost, nediskriminacija) te odredbe kojima se nadopunjuju i nadograđuju pravila WTO-a. Ciljevi bi, među ostalim, trebali biti povećanje transparentnosti, promicanje dobre regulatorne prakse, donošenje relevantnih međunarodnih standarda, postizanje usklađenosti i konvergencije tehničkih propisa na temelju međunarodnih standarda, pojednostavnjenje zahtjeva testiranja i certificiranja, primjerice primjenom ocjenjivanja sukladnosti na temelju rizika (uključujući primjenu samocertificiranja u sektorima u kojima je to moguće i primjereno) i odredbi kojima se nastoje uskladiti zahtjevi testiranja u nekoliko prioritetnih sektora te poticanjem upotrebe akreditacije.

               Sporazum bi trebao sadržavati određene odredbe kojima se nastoji poboljšati dostava informacija uvoznicima i izvoznicima.

               Pregovori bi trebali obuhvatiti pitanje odnosa između sporazuma i postojećeg Sporazuma o uzajamnom priznavanju radi poboljšanja njegove provedbe i ostvarenja učinkovitije suradnje.

               Sanitarne i fitosanitarne mjere

               Stranke bi se trebale oslanjati na Sporazum WTO-a o sanitarnim i fitosanitarnim mjerama i taj sporazum nadopuniti s ciljem olakšavanja uzajamnog pristupa tržištu, uz istodobnu zaštitu života i zdravlja ljudi, životinja i biljaka. Poglavlje o sanitarnim i fitosanitarnim mjerama trebalo bi obuhvatiti pitanja kao što su transparentnost, proporcionalnost, nepotrebne odgode, usklađivanje, priznavanje jednakovrijednosti i alternativnih mjera, regionalizacija, postupci kontrole, inspekcijskog pregleda i odobrenja, revizije, kontrole uvoza, hitne mjere, odobravanje objekata bez prethodne inspekcije, usvajanje primjene postupaka izdavanja odobrenja za cijeli EU (jedan subjekt), regulatorna suradnja, poboljšana suradnja u vezi s antimikrobnom otpornosti te uspostava mehanizma za brzo rješavanje određenih trgovinskih problema povezanih sa sanitarnim i fitosanitarnim mjerama.

               U pregovorima bi trebalo slijediti odredbe pregovaračkih smjernica koje je Vijeće donijelo 20. veljače 1995. (dokument Vijeća 4976/95). Pregovorima bi se trebalo urediti pitanje odnosa između sporazuma i Sporazuma o sanitarnim mjerama između EU-a i Novog Zelanda koji se primjenjuje na trgovinu živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla, uz očuvanje njegova sadržaja i osiguravanje učinkovite suradnje.

               Dobrobit životinja

               Sporazumom bi se trebala promicati trajna suradnja i razmjena informacija o dobrobiti životinja, radi rasprave među strankama, među ostalim, o mogućim obvezama u pogledu jednakovrijednosti dobrobiti životinja.

               Zaštitne mjere

               Sporazum bi trebao sadržavati klauzulu o zaštitnim mjerama kojom bi se predviđalo da bilo koja stranka može poduzeti odgovarajuće mjere u skladu sa Sporazumom WTO-a o provedbi članka XIX. GATT-a iz 1994. ili Sporazumom WTO-a o zaštitnim mjerama. Sporazum bi trebao predvidjeti da takve zaštitne mjere u što je moguće manjoj mjeri dovode do poremećaja u bilateralnoj trgovini.

               Radi prihvaćanja što više obveza u pogledu liberalizacije te radi osiguravanja sve potrebne zaštite, uzimajući u obzir specifičnosti osjetljivih sektora, sporazum bi u načelu trebao sadržavati klauzulu o bilateralnim zaštitnim mjerama koje bi strankama omogućile da djelomično ili u cijelosti ukinu povlastice ako povećanje uvoza proizvoda iz druge stranke nanosi ili bi moglo nanijeti ozbiljnu štetu domaćoj industriji.

               Antidampinške i kompenzacijske mjere

               Sporazum bi trebao sadržavati klauzulu o antidampinškim i kompenzacijskim mjerama kojom bi se predviđalo da bilo koja stranka može poduzeti odgovarajuće mjere protiv dampinga i/ili subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere u skladu sa Sporazumom WTO-a o provedbi članka VI. GATT-a iz 1994. ili Sporazumom WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama. Sporazum bi trebao obuhvatiti i obveze koje nadilaze pravila WTO-a u tom području u skladu s propisima EU-a i prethodnim aranžmanima.

               U sporazumu bi trebalo potvrditi da plaćanja u okviru zelene kutije ne narušavaju trgovinu te da stoga ne bi trebala biti predmet antidampinških i antisubvencijskih mjera.

               Trgovina uslugama, izravna strana ulaganja i digitalna trgovina

               U skladu s člankom V. GATS-a sporazum bi trebao obuhvaćati znatan broj sektora te pokrivati sve načine isporuke. Ništa ne bi smjelo biti a priori isključeno iz područja primjene sporazuma osim audiovizualnih usluga te usluga i aktivnosti koje se obavljaju pri izvršavanju javnih ovlasti. Pregovori bi trebali biti usmjereni na postizanje postupne i recipročne liberalizacije trgovine uslugama i liberalizacije izravnih stranih ulaganja uklanjanjem ograničenja pristupa tržištu i nacionalnog tretmana, nadilazeći obveze stranaka u okviru WTO-a i ponuda danih u kontekstu pregovora za Sporazum o trgovini uslugama. Sporazum bi trebao sadržavati pravila o zahtjevima u pogledu rezultata u vezi s izravnim stranim ulaganjima.

               Nadalje, sporazum bi trebao sadržavati regulatorna pravila. U tom cilju pregovori bi trebali obuhvatiti sljedeće:

               ·regulatorne odredbe o transparentnosti i uzajamnom priznavanju;

               ·horizontalne odredbe o domaćim propisima, kao što su one kojima se osigurava nepristranost i pravični postupak u vezi sa zahtjevima i postupcima u pogledu licenciranja i kvalifikacija; te

               ·regulatorne odredbe za određene sektore, uključujući telekomunikacijske usluge, financijske usluge, usluge dostave te usluge međunarodnog pomorskog prijevoza.

               U kontekstu sve veće digitalizacije trgovine, pregovori bi trebali rezultirati donošenjem propisa o digitalnoj trgovini i prekograničnom protoku podataka, elektroničkim uslugama povjerenja i autentifikacije i neželjenom elektroničkom oglašavanju te uređivanjem pitanja neopravdanih zahtjeva u pogledu lokalizacije podataka, pri čemu se ne bi pregovaralo o propisima EU-a o zaštiti osobnih podataka niti bi pregovori utjecali na te propise.

               Sporazum može sadržavati postupovne obveze u pogledu ulaska i boravka fizičkih osoba u poslovne svrhe u skladu s obvezama stranaka iz 4. modaliteta. Međutim, ništa u ovom sporazumu ne bi smjelo spriječiti stranke u primjeni njihovih nacionalnih zakona, propisa i zahtjeva u pogledu ulaska i boravka, pod uvjetom da se pritom ne ponište i ne umanje povlastice koje proizlaze iz sporazuma. Trebali bi se nastaviti primjenjivati zakoni, propisi i zahtjevi EU-a u pogledu radnih uvjeta i prava radnika.

               Sporazumom bi se trebalo potvrditi pravo na reguliranje gospodarske aktivnosti u javnom interesu radi postizanja legitimnih ciljeva javne politike kao što su zaštita i promicanje javnog zdravlja, socijalnih usluga, javnog obrazovanja, sigurnosti, okoliša, javnog morala, socijalne zaštite i zaštite prava potrošača, zaštite privatnosti i podataka te promicanje i zaštita kulturne raznolikosti. Trebalo bi očuvati visoku kvalitetu javnih usluga EU-a u skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno u skladu s Protokolom br. 26 o uslugama od općeg interesa, te uzimajući u obzir rezerve EU u tom području, uključujući GATS.

               Kretanje kapitala i plaćanja

               Cilj sporazuma trebao bi biti ukidanje ograničenja tekućih plaćanja i kretanja kapitala povezanih s transakcijama liberaliziranima na temelju ovog sporazuma te bi trebao uključivati klauzulu o mirovanju. Sporazum bi trebao sadržavati zaštitne odredbe te odredbe o izuzeću (npr. u vezi s ekonomskom i monetarnom unijom i bilancom plaćanja Unije), koje bi trebale biti u skladu s odredbama UFEU-a o slobodnom kretanju kapitala.

               Prava intelektualnog vlasništva

               Sporazum bi se trebao nadograđivati na Sporazum o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva (TRIPS) te ga nadopunjavati radi osiguravanja odgovarajuće i učinkovite razine zaštite i provedbe prava intelektualnog vlasništva.

               Poglavlje o pravima intelektualnog vlasništva trebalo bi obuhvaćati teme kao što su autorska i srodna prava, žigovi, dizajn, patenti, oplemenjivačka prava na biljnu sortu, neotkrivene informacije (uključujući poslovne tajne), oznake zemljopisnog podrijetla te poboljšana provedba. Sporazumom bi se trebala nastojati poboljšati učinkovitost provedbe prava intelektualnog vlasništva, uključujući u digitalnom okruženju i na granici (među ostalim pri izvozu).

               Sporazumom bi se trebali uspostaviti odgovarajući mehanizmi suradnje između stranaka za potporu provedbi poglavlja o pravima intelektualnog vlasništva te redoviti dijalog o intelektualnom vlasništvu radi promicanja razmjene informacija o napretku u zakonodavstvu, razmjene iskustva u provedbi te savjetovanja u vezi s trećim zemljama.

               Ne dovodeći u pitanje relevantne multilateralne rasprave u tom pogledu, u pregovorima bi trebalo istražiti pitanje genetskih resursa, tradicionalnog znanja i folklora.

               Oznake zemljopisnog podrijetla

               Sporazum bi trebao osigurati izravnu zaštitu na temelju Sporazuma o popisu oznaka zemljopisnog podrijetla (vino, jaka alkoholna pića, poljoprivredni i prehrambeni proizvodi) na visokom stupnju zaštite nadograđujući se na članak 23. TRIPS-a, uključujući aludiranje, poboljšanu provedbu, postojanje usporedno s prethodnim bona fide žigovima, zaštitu od naknadne generičnosti i mogućnost dodavanja novih oznaka zemljopisnog podrijetla. Trebalo bi regulirati pitanja koja se odnose na pojedinačna prethodna prava, primjerice u vezi s biljnim sortama, žigovima, generičkim i drugim zakonitim prijašnjim uporabama. Osim toga, pregovori će obuhvaćati mehanizme za zaštitu oznaka zemljopisnog podrijetla na tržištima trećih zemalja.

               Javna nabava

               Nadograđujući se na obveze preuzete u okviru Sporazuma WTO-a o javnoj nabavi, sporazum bi trebao težiti postizanju sveobuhvatnog i poboljšanog pristupa tržištima javne nabave. To bi trebalo uključivati sveobuhvatno i uzajamno prihvatljivo pokrivanje nabave na svim razinama državne uprave, krunske pravne subjekte, poduzeća u državnom vlasništvu i poduzeća s posebnim ili isključivim pravima te nabavu robe, usluga i javnih radova. Pritom stranke uzajamno priznaju posebnosti i osjetljivosti svojih sustava javne nabave. U sporazumu bi trebalo predvidjeti obveze za javno-privatna partnerstva / koncesije u skladu sa zakonodavstvom u tom području. Stranke potvrđuju važnost načela nacionalnog tretmana kako bi se osigurao tretman koji nije manje povoljan od tretmana odobrenog lokalnim dobavljačima i pružateljima usluga.

               Postupovne obveze trebale bi se temeljiti na pravilima, postupcima i zahtjevima utvrđenima u Sporazumu WTO-a o javnoj nabavi. Obvezama bi osobito trebalo osigurati pravični postupak (primjerice onaj koji uključuje učinkovite mehanizme revizije) i transparentnost u obuhvaćenoj nabavi. Trebalo bi predvidjeti posebne odredbe o transparentnosti kako bi se osigurala jasnoća o primjenjivim pravilima javne nabave i dostupnim mogućnostima javne nabave radi pružanja lako dostupnih informacija poduzećima.

               Trgovina i tržišno natjecanje

               Sporazum bi trebao sadržavati odredbe o tržišnom natjecanju koje se odnose na pravila tržišnog natjecanja i njihovu provedbu.

               Sporazum bi trebao sadržavati odredbe o subvencijama. Nadalje, sporazum bi trebao sadržavati odredbe o poduzećima u državnom vlasništvu, pravnim monopolima i poduzećima kojima su dodijeljena posebna prava ili povlastice.

               Mala i srednja poduzeća

               Sporazum bi trebao sadržavati posebno poglavlje o malim i srednjim poduzećima. Sporazum bi trebao pomoći malim i srednjim poduzećima da iskoriste sve trgovinske mogućnosti koje pruža sporazum, među ostalim s pomoću sustava razmjene informacija o zahtjevima pristupa tržištu i odgovarajućeg institucijskog ustroja.

               Trgovina i održivi razvoj

               Sporazum bi trebao sadržavati odredbe o radnim i okolišnim aspektima trgovine i održivog razvoja koji su relevantni u kontekstu trgovine i izravnih stranih ulaganja. Trebao bi sadržavati odredbe kojima se promiče poštovanje i učinkovita provedba relevantnih međunarodno dogovorenih načela i pravila, uključujući temeljne standarde rada i temeljne konvencije Međunarodne organizacije rada te multilateralne sporazume o okolišu, uključujući one o klimatskim promjenama.

               U sporazumu bi trebalo iznova potvrditi pravo stranaka na reguliranje u području rada i okoliša, u skladu s njihovim međunarodnim obvezama u nastojanju da se osigura visoka razina zaštite. U sporazumu bi trebalo utvrditi da se stupanj zaštite rada i okoliša ne bi smio snižavati radi poticanja trgovine i izravnih stranih ulaganja. To bi trebalo uključivati obvezu da se ne smije odstupiti od domaćih zakona u području rada i okoliša ili te zakone ne provoditi.

               Sporazumom bi se trebao promicati veći doprinos trgovine i izravnih stranih ulaganja održivom razvoju, uključujući uređivanjem područja kao što su olakšavanje trgovine ekološki i klimatski prihvatljivom robom i uslugama te promicanje dobrovoljnih sustava osiguravanja održivosti i društveno odgovornog poslovanja, uzimajući u obzir međunarodno priznate instrumente.

               Sporazum bi trebao sadržavati i obveze promicanja trgovine zakonito dobivenim i održivo upravljanim prirodnim resursima, posebice u odnosu na bioraznolikost, divlje vrste i proizvode šumarstva i ribarstva, te obuhvaćati relevantne međunarodne instrumente i prakse. Trebao bi promicati i trgovinu koja potiče razvoj koji stvara nisku razinu emisija i otporan je na klimatske promjene.

               U sporazumu bi trebalo predvidjeti odgovarajuće odredbe za učinkovitu provedbu i nadzor tih odredbi i postupke za rješavanje eventualnih sporova između stranaka te sudjelovanje civilnog društva.

               Energija i sirovine

               Sporazum bi trebao sadržavati odredbe kojima se uređuju aspekti energije i sirovina povezani s trgovinom i izravnim stranim ulaganjima. Sporazumom bi trebalo nastojati osigurati otvoreno, transparentno, nediskriminirajuće i predvidljivo poslovno okruženje te ograničiti prakse kojima se narušava tržišno natjecanje u tom području. Sporazum bi trebao sadržavati i pravila kojima se podupiru i dalje promiču trgovina i izravna strana ulaganja u području obnovljive energije. Sporazum bi trebao pridonijeti i jačanju suradnje u spomenutim područjima.

               Transparentnost propisa

               Sporazum bi trebao sadržavati odredbe o:

               ·objavi, uključujući javnu dostupnost mjera opće primjene, na nediskriminirajući način i uz dovoljno vremena za primjedbe o prijedlozima mjera opće primjene;

               ·upitima i točkama za kontakt, s mehanizmima za odgovor na upite zainteresiranih strana u vezi s predloženim mjerama ili mjerama koje su na snazi;

               ·upravnim postupcima na temelju i u skladu sa zakonom kojima se osigurava da zainteresiranim stranama budu dostupne informacije o provedbi mjera opće primjene te da se stranama na koje utječe postupak pruži razumna prilika da iznesu svoja stajališta prije poduzimanja konačne upravne mjere;

               ·odgovarajućoj mogućnosti revizije i žalbe na upravnu mjeru u područjima obuhvaćenima sporazumom;

               ·promicanju kvalitetnog zakonodavstva i dobre administrativne prakse.

               Regulatorna suradnja

               Sporazum bi trebao sadržavati međusektorske propise o regulatornoj usklađenosti i transparentnosti za izradu, donošenje i provedbu učinkovitih, troškovno prihvatljivih i usklađenijih propisa kako bi se olakšala trgovina. Sporazum bi trebao sadržavati odredbe o promicanju razmjene informacija, boljoj primjeni dobre regulatorne prakse i boljoj regulatornoj suradnji.

               U tom cilju treba predvidjeti uključivanje odredbi o regulatornoj suradnji u određenim područjima koja nisu obuhvaćena postojećim okvirom te mehanizme za otkrivanje mogućih prepreka koje se mogu ukloniti regulatornom suradnjom.

               Institucionalne i završne odredbe

               Treba uspostaviti jasnu pravnu i institucionalnu vezu između sporazuma i PARC-a. Time bi se trebala osigurati vanjska usklađenost, osobito u pogledu postojanja, primjene, suspenzije i prestanka odgovarajućih odredbi.

               Sporazumom bi se trebalo uspostaviti posebno krovno tijelo za praćenje provedbe sporazuma. Prema potrebi se mogu osnovati odbori i radne skupine za posebna područja koji trebaju djelovati u okviru krovnog tijela.

               Rješavanje sporova i medijacija

               Sporazum bi trebao sadržavati učinkoviti i obvezujući mehanizam za rješavanje sporova s ubrzanim postupkom, osobito za sastav vijeća i provedbu postupaka vijeća. Mehanizam za rješavanje sporova trebao bi biti transparentan, otvoren i inovativan. Trebao bi sadržavati odredbe za fleksibilan i brz mehanizam medijacije.

               Opće iznimke

               Sporazum bi trebao sadržavati opće iznimke primjenjive na odgovarajuće dijelove sporazuma, uključujući one povezane sa sigurnosti, bilancom plaćanja, bonitetnim nadzorom i oporezivanjem.

               Vjerodostojni jezici

               Sporazum bi trebao biti jednako vjerodostojan na svim službenim jezicima EU-a te bi trebao sadržavati jezičnu klauzulu o tome.

               Druga pitanja

               Sporazumom bi trebalo priznati važnost pitanja zaštite potrošača te poduprijeti učinkovitu zaštitu potrošača, uključujući u digitalnom okruženju.

               Nakon Komisijine analize i prethodnog savjetovanja s Odborom za trgovinsku politiku u sporazum se u skladu s Ugovorima EU-a mogu uključiti dodatne odredbe o trgovinskom i gospodarskom odnosu ako stranke za to iskažu uzajamni interes tijekom pregovora.

               Waitangi

               Sporazum bi trebao obuhvatiti obveze vlade Novog Zelanda iz Ugovora iz Waitangija. U tom pogledu, mjere koje su poduzete u skladu s ovom odredbom ne smiju se koristiti kao sredstvo proizvoljne i neopravdane diskriminacije osoba druge strane ili kao prikriveno ograničavanje trgovine robom i uslugama te izravnih stranih ulaganja.


				|

		52014PC0147

			Preporuka za ODLUKU VIJEĆA kojom se Komisiji, u ime Europske zajednice za atomsku energiju, odobrava sklapanje Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane /* COM/2014/0147 final */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Ovaj se prijedlog priprema u svjetlu
predviđenog potpisivanja, privremene primjene i sklapanja Sporazuma o
pridruživanju između EU-a i Republike Moldove kako bi se Komisiji odobrilo
sklapanje Sporazuma o pridruživanju u ime Europske zajednice za atomsku
energiju (EZAE).
Budući da je EZAE također stranka Sporazuma
o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s
jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane, Komisija Vijeću daje
posebnu preporuku da odobri Komisiji sklapanje onih dijelova Sporazuma koji su
obuhvaćeni Ugovorom o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju
(EZAE).
EZAE primjenjuje različite postupke na
potpisivanje i sklapanje međunarodnih sporazuma. Posebno, u skladu s
člankom 101. Ugovora o EZAE-u, takve sporazume mora sklopiti Komisija uz
odobrenje Vijeća. Stoga EU i EZAE moraju donijeti zasebne odluke za
potpisivanje i sklapanje Sporazuma o pridruživanju.
Komisija preporučuje da Vijeće
odobri sklapanje Sporazuma o pristupanju u ime EZAE-a, u skladu s člankom
101. stavkom 2. Ugovora o osnivanju EZAE-a.
Imajući u vidu
rezultate pregovora koji se spominju u Prijedlogu Odluke Vijeća o
potpisivanju, u ime EU-a, i privremenoj primjeni Sporazuma o pridruživanju
između EU-a i Republike Moldove i u Prijedlogu Odluke Vijeća o sklapanju
Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Republike Moldove, Komisija
predlaže da Vijeće odluči da u ime Unije treba potpisati Sporazum o
pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju
i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove s druge
strane, te određuje imenovanje osobe(a) koja(koje) je(su) propisno
ovlaštena(e) potpisati u ime Unije.
Nakon odobrenja
Vijeća i odgovarajuće odluke Komisije, Komisija će moći potpisati
i sklopiti Sporazum o pridruživanju u ime EZAE-a.
2.           REZULTATI I PRAVNI ELEMENTI
PRIJEDLOGA
Komisija predlaže da Vijeće odobri, u
skladu s člankom 101. stavkom 2. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za
atomsku energiju, sklapanje Sporazuma o pridruživanju između Europske
Unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica,
s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane, u pogledu pitanja koja su
obuhvaćena EZAE-om.
Tekst Sporazuma priložen je ovoj Preporuci.
Pravni
je temelj Unije za sklapanje ovog Sporazuma članak 217. u vezi s
člankom 218. stavkom 6. točkom (a) i članak 218., stavak 8.,
drugi podstavak UFEU-a.
Pravni
je temelj EZAE-a za ovaj Sporazum članak 101. Ugovora o osnivanju Europske
zajednice za atomsku energiju.
Priloženi
prijedlog sačinjava, zajedno s odlukom Komisije o sklapanju, pravni
instrument za sklapanje Sporazuma o pridruživanju u ime EZAE-a.
Činjenica da je Komisija podnijela
svoj prijedlog kao sporazum između Unije i njezinih država članica i
Republike Moldove povezana je sa sastavljanjem ovog sporazuma u skladu s
pravilima iz Ugovora prije stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona.
U skladu s člankom 102. Ugovora o
Euratomu, Sporazum ne stupa na snagu za EZAE dok države članice ne
obavijeste Komisiju da se sporazum počeo primjenjivati u skladu s
odredbama njihovih nacionalnih zakona.
Preporuka za
ODLUKU VIJEĆA
kojom se Komisiji, u ime Europske zajednice
za atomsku energiju, odobrava sklapanje Sporazuma o pridruživanju između
Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država
članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju
Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 101.,
stavak 2.,
uzimajući u obzir preporuku Komisije,
budući da:
(1)       Vijeće je 15. lipnja
2009. ovlastilo Komisiju da započne pregovore s Republikom Moldovom o
sklapanju novog Sporazuma između Europske unije i Republike Moldove kojim
će se zamijeniti Sporazum o partnerstvu i suradnji.[1]
(2)       Uzimajući u obzir bliske
povijesne odnose i sve bliže veze između stranaka, kao i njihovu želju da
ojačaju i prošire odnose na ambiciozan i inovativan način, pregovori
o Sporazumu o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za
atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike
Moldove, s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum“) uspješno su zaključeni
parafiranjem Sporazuma 29. studenoga 2013.
(3)       Komisija predlaže Vijeću
da Sporazum treba potpisati u ime Unije i primjenjivati ga na privremenoj
osnovi u skladu s člankom 465. Sporazuma, podložno njegovu sklapanju na
kasniji datum.
(4)       Sporazumom su također
obuhvaćena pitanja u nadležnosti Euratoma, odnosno članka 77.
točke (i).
(5)       Potpisivanje i sklapanje
Sporazuma podliježe posebnom postupku u pogledu pitanja obuhvaćenih
Ugovorom o Europskoj uniji i Ugovorom o funkcioniranju Europske unije.
(6)       Stoga bi sporazum trebalo
sklopiti i u ime Europske zajednice za atomsku energiju, u pogledu pitanja
obuhvaćenih Ugovorom o Euratomu.
(7)       U skladu s člankom 102.
Ugovora o Euratomu, Sporazum ne stupa na snagu za Europsku zajednicu za atomsku
energiju dok države članice ne obavijeste Komisiju da se sporazum
počeo primjenjivati u skladu s odredbama njihovih nacionalnih zakona.
(8)       Europskoj komisiji trebalo bi
odobriti sklapanje sporazuma u ime Europske zajednice za atomsku energiju;
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Ovime se
Europskoj komisiji, u ime Europske zajednice za atomsku energiju, odobrava
sklapanje Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske
zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i
Republike Moldove, s druge strane.[2]
[3]
Članak 2.
Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana
od dana donošenja.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 181, 24.6..1998., str.1 -48.
[2]  Tekst Sporazuma priložen je Odluci Vijeća o potpisivanju, u ime
Europske unije, i privremenoj primjeni Sporazuma o pridruživanju između
Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država
članica, s jedne strane, i Republike Moldove s druge strane, (SL...)
[3]               SL: Molimo ubacite bilješku iznad upućivanja na
objavu Odluke u dokumentu […]


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.5.2015.
            COM(2015) 243 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o stavljanju izvan snage Odluke 2009/589/EU o postojanju prekomjernog deficita u Poljskoj

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o stavljanju izvan snage Odluke 2009/589/EU o postojanju prekomjernog deficita u Poljskoj

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 126. stavak 12.,

               uzimajući u obzir preporuku Komisije,

               budući da:

               (1)Vijeće je 7. srpnja 2009. na temelju preporuke Komisije odlučilo, u skladu s člankom 104. stavkom 6. Ugovora o osnivanju Europske zajednice (UEZ), da Poljska ima prekomjerni deficit.

               (2)Istog je dana u skladu s člankom 104. stavkom 7. UEZ-a i člankom 3. stavkom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita
                  1
               , Vijeće na temelju preporuke Komisije uputilo preporuku Poljskoj u cilju okončanja stanja prekomjernog deficita najkasnije do 2012.

               (3)Vijeće je 21. lipnja 2013. zaključilo da je Poljska poduzela učinkovite mjere, no nakon donošenja prvotne preporuke nastupili su nepovoljni ekonomski događaji s velikim posljedicama na javne financije. Stoga je Vijeće na temelju preporuke Komisije smatralo da su bili ispunjeni uvjeti predviđeni u članku 3. stavku 5. Uredbe (EZ) br.1467/97 te je izdalo novu preporuku Poljskoj u skladu s člankom 126. stavkom 7. Ugovora, u cilju okončanja stanja prekomjernog deficita najkasnije do 2014
                  2
               .

               (4)Vijeće je 10. prosinca 2013. na temelju članka 126. stavka 8. Ugovora odlučilo da Poljska nije poduzela učinkovite mjere kako bi smanjila svoj prekomjerni deficit do 2014. u skladu s preporukom Vijeća od 21. lipnja 2013.
                  3
                te je na temelju članka 126. stavka 7. Ugovora preporučilo Poljskoj da okonča stanje prekomjernog deficita do 2015.
                  4
               . Poljskoj je preporučeno ostvarivanje ukupnog deficita od 4,8 % BDP-a u 2013., 3,9 % BDP-a u 2014. i 2,8 % BDP-a u 2015. (što ne uključuje učinak prijenosa sredstava iz drugog stupa mirovinskog sustava). Na temelju makroekonomske prognoze na kojoj se temelji preporuka Vijeća, to je u skladu s poboljšanjem strukturnog salda od 1 % BDP-a u 2014. i 1,2 % BDP-a za 2015. Poljskoj je preporučeno i da strogo provodi mjere koje je već najavila i donijela te da ih dopuni dodatnim mjerama kako bi postigla održivo smanjenje prekomjernog deficita do 2015. Poljska je do 15. travnja 2014. morala izvijestiti o mjerama koje je poduzela u skladu s tom preporukom.

               (5)Komisija je 2. lipnja 2014. zaključila da u tom trenutku nisu bili potrebni daljnji koraci u postupku u slučaju prekomjernog deficita.

               (6)U skladu s člankom 4. Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženog ugovorima, Komisija osigurava podatke za provedbu postupka. U okviru primjene navedenog Protokola države članice dostavljaju podatke o državnom deficitu i dugu i drugim povezanim varijablama dvaput godišnje, odnosno do 1. travnja i do 1. listopada, u skladu s člankom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 479/2009 od 25. svibnja 2009. o primjeni Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice
                  5
               .

               (7)Na temelju dostavljenih podataka Vijeće bi trebalo donijeti odluku o stavljanju izvan snage odluke o postojanju prekomjernog deficita. Nadalje, odluku o postojanju prekomjernog deficita trebalo bi staviti izvan snage samo ako i. prognoze Komisije pokažu da tijekom razdoblja obuhvaćenog prognozom deficit neće biti veći od praga od 3 % BDP-a
                  6
               ; i ii. je u budućnosti udio duga u skladu s referentnom vrijednošću duga.

               (8)Nadalje, u skladu s Paktom o stabilnosti i rastu trebalo bi razmotriti sustavne reforme mirovinskih sustava kojima se uvodi sustav s više stupova, a koji uključuje obvezan stup mirovinskih fondova s kapitalnim pokrićem.

               (9)Na temelju podataka koje je dostavila Komisija (Eurostat) u skladu s člankom 14. Uredbe (EZ) br. 479/2009, slijedom obavijesti Poljske iz travnja 2015. i na temelju Programa konvergencije za 2015. i Komisijine proljetne prognoze 2015. opravdano je donijeti sljedeće zaključke:

               –Deficit opće države 2014. iznosio je 3,2 % BDP-a. Budući da se može smatrati da je taj broj blizu referentne vrijednosti i da je udio poljskog duga u BDP-u ispod referentne vrijednosti od 60 % BDP-a na održiv način, na Poljsku se mogu primijeniti odredbe o sustavnim reformama mirovinskih sustava iz članka 2. stavka 7. Uredbe (EZ) br. 1467/97. Poljska sustavna reforma mirovinskog sustava iz 1999. izmijenjena je zakonom donesenim u prosincu 2013. Na temelju te izmjene, dio sredstava prikupljenih u privatnim mirovinskim fondovima s kapitalnim pokrićem (koji čine drugi stup poljskog mirovinskog sustava) prenesen je u javni sustav socijalne sigurnosti (prvi stup poljskog mirovinskog sustava). Nadalje, drugi stup mirovinskog sustava prestao je biti univerzalan, u smislu da je prestao biti obvezan. Kao posljedica toga izmjena iz 2013. predstavljala je kraj sustavne naravi reforme iz 1999. Međutim, do kraja srpnja 2014. socijalni doprinosi svih sudionika i dalje su se slijevali u drugi stup. Ti su doprinosi neto troškovi sustavne reforme mirovinskog sustava iz 1999. i trebaju se uzeti u obzir kada se procjenjuje smanjenje prekomjernog deficita. Ukupni izravni neto troškovi za razdoblje od siječnja do srpnja 2014. procjenjuju se na 0,4 % BDP-a te su stoga dovoljan razlog kojim se objašnjava zbog čega deficit opće države premašuje referentnu vrijednost iz Ugovora od 3 % BDP-a u 2014.

               –Cilj programa konvergencije koji je poljska vlada dostavila 30. travnja 2015. jest smanjenje deficita na 2,7 % BDP-a u 2015., a nakon toga na 2,3 % BDP-a u 2016. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2015. predviđa se deficit od 2,8 % BDP-a u 2015. i, uz pretpostavku da ne dođe do promjene politike, od 2,6 % BDP-a u 2016. Stoga bi tijekom razdoblja obuhvaćenog prognozom deficit trebao ostati ispod referentne vrijednosti iz Ugovora u iznosu od 3 % BDP-a.

               –Komisija procjenjuje da se strukturni saldo, odnosno saldo opće države prilagođen u odnosu na ekonomski ciklus i na neto bez jednokratnih i drugih privremenih mjera, poboljšao za 0,9 % BDP-a u 2014.

               –Bruto dug opće države iznosio je 50,1 % u 2014. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2015. predviđa se da će bruto dug opće države iznositi 50,9 % BDP-a u 2015. i 50,8 % BDP-a u 2016., odnosno biti ispod referentne vrijednosti od 60 % BDP-a.

               (10)Počevši od 2015., što je godina koja slijedi nakon smanjenja prekomjernog deficita, na Poljsku se primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu, a ona bi trebala odgovarajućom brzinom napredovati prema ostvarenju svojeg srednjoročnog cilja, uključujući poštovanje referentnog mjerila za rashode. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2015. predviđa se poboljšanje strukturnog salda za 0,2 % BDP-a u 2015. i 2016., uz pretpostavku da ne dođe do promjene politike. Na temelju sveobuhvatne procjene predviđa se da će Poljska poštovati potrebnu prilagodbu prema ostvarenju srednjoročnog cilja u 2015. na temelju rasta neto rashoda ispod referentne vrijednosti, no postoji rizik od određenog odstupanja od potrebne prilagodbe u 2016. jer će strukturna prilagodba u 2016. biti manja od zahtijevane, tako da će 2016. biti potrebne daljnje mjere.

               (11)U skladu s člankom 126. stavkom 12. Ugovora Odluku Vijeća o postojanju prekomjernog deficita treba staviti izvan snage ako Vijeće smatra da je u predmetnoj državi članici prekomjerni deficit smanjen.

               (12)Vijeće smatra da je prekomjerni deficit u Poljskoj smanjen i stoga bi trebalo Odluku 2009/589/EZ staviti izvan snage.

               (13)Vijeće podsjeća na to da je sustavna reforma mirovinskog sustava iz 1999. zamijenila javni mirovinski sustav određenih naknada sustavom koji se sastoji od tri stupa i koji se temelji na određenim doprinosima. Glavni cilj reforme bio je poboljšati održivost poljskog mirovinskog sustava posebno s obzirom na veliki demografski izazov s kojim će se Poljska susresti u budućnosti. Izmjenom sustavne reforme na kraju 2013. ponovno se povećala uloga prvog, javnog stupa, koji za razliku od drugog stupa nema kapitalno pokriće, već je sustav teorijski određenih doprinosa. Premda je izmjena sustavne reforme iz 1999. kratkoročno rasteretila proračun, njome se ne poboljšava dugoročna održivost javnih financija jer će kratkoročne koristi većih socijalnih doprinosa i plaćanja manjih kamata biti nadoknađene isplaćivanjem većih mirovina iz javnog mirovinskog stupa u budućnosti. Općenito, izmjena sustavne reforme mirovinskog sustava iz 1999. predstavlja određeni dugoročni rizik za poljske javne financije,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Iz sveobuhvatne procjene proizlazi da je prekomjerni deficit u Poljskoj smanjen.

               Članak 2.

               Odluka 2009/589/EZ stavlja se izvan snage.

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena Republici Poljskoj.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 6.

                     (2)
                  Preporuka Vijeća od 21. lipnja 2013. u cilju okončanja stanja prekomjernog državnog deficita u Poljskoj.

                     (3)
                  Odluka Vijeća 2013/758/EU оd 10. prosinca 2013. kojom se utvrđuje da Poljska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 21. lipnja 2013.

                     (4)
                  Preporuka Vijeća od 2. prosinca 2013. u cilju okončanja stanja prekomjernog državnog deficita u Poljskoj.

                     (5)
                  SL L 145, 10.6.2009., str. 1.

                     (6)
                  U skladu sa „Specifikacijama za provedbu Pakta o stabilnosti i rastu i smjernicama u pogledu oblika i sadržaja programa stabilnosti i konvergencije” od 3. rujna 2012. Vidi:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf