title: Preporuka Vijeća od 9. srpnja 2019. o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Luksemburga za 2019.

text:
               5.9.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 301/97

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 9. srpnja 2019.
      o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Luksemburga za 2019.
      (2019/C 301/16)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 21. studenoga 2018. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2019. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 21. ožujka 2019. Komisija je 21. studenoga 2018. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) također donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Luksemburg nije utvrđen kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 21. ožujka 2019. Vijeće je 9. travnja 2019. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (3) („Preporuka za europodručje za 2019.”), u kojoj je utvrđeno pet preporuka za europodručje („preporuke za europodručje”).

                  (2)

                  Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Luksemburg bi trebao osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje za 2019., koja je navedena u preporukama od 1. do 4. u nastavku. Konkretno, usmjeravanjem investicijske politike na određena područja doprinijet će se odgovoru na drugu preporuku za europodručje o poticanju ulaganja i agresivnom poreznom planiranju, a mjerama za povećanje sudjelovanja starijih ljudi na tržištu rada pomoći će se u rješavanju treće preporuke za europodručje u pogledu osiguravanja primjerenog i održivog sustava socijalne zaštite.

                  (3)

                  Izvješće za Luksemburg za 2019. objavljeno je 27. veljače 2019. U izvješću je ocijenjen napredak Luksemburga u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 13. srpnja 2018. (4), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Luksemburga u ostvarenju njegovih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

                  (4)

                  Luksemburg je 30. travnja 2019. dostavio svoj Nacionalni program reformi za 2019. i svoj Program stabilnosti za 2019. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (5)

                  Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. –2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je pružila dodatne pojedinosti o tome kako bi primijenila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (6)

                  Luksemburg je trenutačno obuhvaćen preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u Programu stabilnosti za 2019. planira smanjenje ukupnog suficita s 2,4 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2018. na 1 % BDP-a u 2019., nakon čega bi se on gotovo stabilno povećavao kako bi dosegnuo razinu od 2,2 % BDP-a u 2023. Na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda (6) srednjoročni proračunski cilj, promijenjen sa strukturnog deficita od 0,5 % BDP-a u 2019. na strukturni suficit od 0,5 % BDP-a od 2020., ostvaruje se tijekom programskog razdoblja sa značajnom pozitivnom razlikom. Prema Programu stabilnosti za 2019. predviđa se da će udio državnog duga u BDP-u ostati znatno ispod referentne vrijednosti od 60 % BDP-a utvrđene Ugovorom. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan je tijekom cijelog razdoblja obuhvaćenog Programom stabilnosti za 2019., osim za 2023. godinu, za koju je vjerojatan. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2019. predviđa se suficit strukturnog salda od 0,9 % BDP-a u 2019. i 0,5 % BDP-a u 2020., što je, posebno za 2020., niže od predviđenoga u Programu stabilnosti za 2019., ali je i dalje iznad srednjoročnog proračunskog cilja ili u skladu s njime. Istodobno je potrebno pozorno nadzirati kretanje rashoda u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju, posebno s obzirom na moguće buduće rizike za stabilnost prihoda. Općenito, Vijeće smatra da se očekuje da će Luksemburg u 2019. i 2020. biti usklađen s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (7)

                  Unatoč nedavnim reformama očekuje se znatno dugoročno povećanje rashoda povezanih sa starenjem stanovništva u Luksemburgu (rashodi povezani s mirovinama, troškovi zdravstvene i dugotrajne skrbi). Uz pretpostavku da se postojeći sustav neće mijenjati, to bi moglo ugroziti dugoročnu održivost javnih financija. Taj je rizik prisutan unatoč trenutačno niskoj razini javnog duga i akumuliranim rezervama sustava socijalne sigurnosti, zahvaljujući kojima bi on trebao biti održiv do 2041. Preporuke o tom pitanju upućivane su Luksemburgu od 2011., ali do danas je ostvaren tek ograničen napredak. Vladina radna skupina za mirovine u izvješću iz 2018. razmotrila je razne načine poboljšanja dugoročne održivosti mirovinskog sustava, primjerice postupno povećanje stope doprinosa, podizanje dobne granice za umirovljenje kako bi se uzeo u obzir dulji očekivani životni vijek i poticanje postupnog odlaska u mirovinu. U izvješću se predlaže višedimenzionalna strategija prilagođenih reformi kojima bi se osigurala dugoročna održivost sustava uz minimalan učinak na gospodarstvo i umirovljenike. Predviđeno povećanje rashoda povezanih sa starenjem stanovništva ugrožava i dugoročnu održivost zdravstvenog sustava i sustava dugotrajne skrbi. Više od tri četvrtine rashoda za dugotrajnu skrb pokriva se iz javnih izvora. Sustav dugotrajne skrbi trebao bi ostati financijski stabilan do 2030., ako se stopa doprinosa postupno poveća s 1,4 % na 1,7 %, u skladu s analizom koju je 2013. proveo Opći inspektorat za socijalnu sigurnost kako bi troškovi bili u skladu s udjelom uzdržavanih osoba. Međutim, još nije jasno kakvi će biti učinci na dugoročnu fiskalnu održivost. Radi dugoročnog održanja socijalne kohezije i javnih financija demografska politika trebala bi biti usklađena s politikom u području obrazovanja i osposobljavanja i trebalo bi holistički pristupiti izazovima i prilikama povezanima s demografskim promjenama i digitalnim gospodarstvom, uzimajući u obzir očekivani učinak starenja stanovništva na ponudu radne snage u bliskoj budućnosti. U posljednje vrijeme u određenim je sektorima došlo do nedostatka radne snage, što bi moglo zaustaviti rast produktivnosti i smanjiti dugoročni potencijal rasta.

                  (8)

                  Unatoč općenito dobrom funkcioniranju tržišta rada stopa zaposlenosti stagnira i određene skupine i dalje se suočavaju s posebnim poteškoćama na tržištu rada. Konkretno, stopa zaposlenosti starijih osoba još je posebno niska i potrebno je poduzeti dodatne mjere kako bi se povećalo njihovo sudjelovanje na tržištu rada. I dalje su rašireni programi prijevremenog umirovljenja kojima se radnike potiče na prijevremeno napuštanje zaposlenja – 57,5 % novih odobrenih mirovina u 2017. bile su prijevremene starosne mirovine. Vlada je 2018. ukinula jedan od predmirovinskih programa, koji je omogućavao odlazak u mirovinu od 57. godine, ali učinak te reforme ublažen je smanjenjem ograničenja koja se primjenjuju na druge programe predmirovinske programe. Niske stope aktivnosti u starijoj dobi uglavnom su posljedica financijskih mjera s učinkom odvraćanja od zaposlenja koje proizlaze iz sustava poreza i socijalnih naknada i relativno je snažan za tu dobnu skupinu. Poticanje zapošljavanja starijih radnika zahtijeva sveobuhvatnu strategiju koja bi uključivala mjere kojima bi se radnicima pomoglo da dulje ostanu u aktivnom radnom odnosu. „Starosni pakt”, nacrt zakona podnesen parlamentu u travnju 2014. kojim se želi potaknuti poduzeća s više od 150 zaposlenika da zapošljavaju i zadrže starije radnike putem mjera upravljanja starenjem, još nije donesen u parlamentu.

                  (9)

                  Iako Luksemburg i dalje nastoji poboljšati regulatorno okruženje za sektor poslovnih usluga, prema pokazatelju restriktivnosti Komisije (7) i dalje su visoke regulatorne prepreke u nekoliko sektora, primjerice u sektoru pravnih, računovodstvenih, arhitektonskih i inženjerskih usluga. I OECD-ov indeks restriktivnosti za trgovinu uslugama unutar EGP-a objavljen u prosincu 2018. pokazuje da je razina regulatornih ograničenja u Luksemburgu u usporedbi s drugim državama članicama veća od prosjeka na jedinstvenom tržištu za te sektore.

                  (10)

                  Luksemburški gospodarski model daje dobre rezultate, u kontekstu snažnog i kontinuiranog otvaranja radnih mjesta za kvalificirane radnike. Tome doprinosi visoka razina produktivnosti, koja je u velikoj mjeri odraz povećanja učinkovitosti zbog sudjelovanja na globalnim tržištima, posebno u financijskom sektoru. Međutim, posljednjih godina rast produktivnosti stagnira, tj. ograničen je niskim razinama ulaganja poduzeća u inovacije i digitalnu integraciju. Luksemburška strategija diversifikacije gospodarstva razvojem ključnih sektora temeljenih na znanju radi prelaska na podatkovno gospodarstvo pokazuje velik potencijal za poticanje ulaganja visoke dodane vrijednosti i rasta produktivnosti. Stoga su javna ulaganja i dalje znatna i usmjerena na te sektore, uključujući snažan sektor informacijskih i komunikacijskih tehnologija. Međutim, to nije doprinijelo poticanju privatnih ulaganja u inovacije i digitalizaciju. Za veći rast produktivnosti i daljnju diversifikaciju luksemburškog gospodarstva važno je više ulagati u istraživanja i inovacije te u digitalnu integraciju, posebno u poduzećima i to osobito malim i srednjim poduzećima. Kako bi Luksemburg mogao iskoristiti puni potencijal svojeg inovacijskog ekosustava, ključno je razviti dosljedan i integriran nacionalni okvir za politike i mjere potpore u području istraživanja i inovacija u kojem bi se prioriteti određivali na temelju detaljne procjene očekivanih gospodarskih učinaka.

                  (11)

                  Povećanje ulaganja u vještine, posebno u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija, te u zapošljivost, obrazovanje i osposobljavanje, uključujući bolje usklađivanje obrazovnih programa s potrebama tržišta rada i poticanje tehnološke i digitalne transformacije, važno je za poboljšanje produktivnosti, zapošljivosti i dugoročnog potencijala rasta u Luksemburgu te za poticanje jednakih mogućnosti.

                  (12)

                  Onečišćenje zraka i prometna preopterećenost u najprometnijim satima i dalje su velik problem za Luksemburg, sa stajališta konkurentnosti i učinka na okoliš. Osim toga, emisije ugljičnog dioksida iz cestovnog prometa doprinose klimatskim promjenama. Na temelju nacionalnih projekcija dostavljenih Komisiji 2017. očekuje se da će, ne poduzmu li se dodatne mjere, Luksemburg zaostajati za svojim ciljem smanjenja emisija stakleničkih plinova za 2020. za 3 postotna boda, a za ciljem za 2030. za 20 postotnih bodova. Velik broj prekograničnih radnika, koji trenutačno čine oko 45 % luksemburške radne snage, niski porezi na pogonsko gorivo i visoke cijene stambenih nekretnina potiču povećanu uporabu automobila i prepreka su poboljšanju kvalitete zraka i prometnih uvjeta. S druge strane, u proteklih nekoliko godina povećala se uporaba alternativnih goriva u novim osobnim automobilima prodanima u Luksemburgu.

                  (13)

                  Nedostatna stambena ponuda mogla bi negativno utjecati na privlačnost Luksemburga. Stambena potražnja i dalje je jaka, potaknuta rastom stanovništva, povoljnim uvjetima financiranja i velikim brojem prekograničnih radnika. Čini se da su ponuda i ulaganja u stambenom sektoru ograničeni zbog nedovoljne dostupnosti zemljišta i niske gustoće stanovanja, koji su uglavnom rezultat manjka poticaja za vlasnike zemljišta da grade nove stambene nekretnine ili prodaju. Čini se i da je ponuda objekata za socijalno stanovanje nedostatna, što upućuje na potrebu za znatnim ulaganjima kojima bi se ublažile sve veće napetosti na tržištu nekretnina. U tom pogledu, mjerama politike utvrđenima u vladinu programu za 2018. –2023. želi se povećati stambena ponuda. To uključuje izmjene zakona o prostornom planiranju u cilju povećanja građevinskog područja i razvoja pristupačnih i socijalnih stanova.

                  (14)

                  Borba protiv agresivnog poreznog planiranja ključna je za povećanje učinkovitosti i pravednosti poreznih sustava, kao što je potvrđeno u Preporuci za europodručje za 2019. Zbog učinaka prelijevanja među državama članicama koji proizlaze iz strategija agresivnog poreznog planiranja poreznih obveznika, zakonodavstvo Unije potrebno je dopuniti koordiniranim djelovanjem na razini nacionalnih politika. Luksemburg je poduzeo mjere protiv agresivnog poreznog planiranja, no visoki iznosi dividendi, kamata i naknada za autorska prava iskazani u postotku BDP-a ukazuje na to da se poduzeća možda koriste poreznim pravilima te zemlje kako bi provodila agresivno porezno planiranje. Većinu izravnih stranih ulaganja drže subjekti posebne namjene. Zbog nepostojanja poreza po odbitku na „izlazna” plaćanja (tj. plaćanja rezidenata Unije rezidentima trećih zemalja) kamata i naknada za autorska prava te zbog izuzeća od poreza po odbitku na plaćanja dividendi u posebnim okolnostima, može se dogoditi da ta plaćanja uopće ne budu oporezovana ako ne podliježu porezu u državi primatelja plaćanja.

                  (15)

                  Programiranje fondova Unije u razdoblju 2021. –2027. moglo bi doprinijeti uklanjanju nekih nedostataka utvrđenih u preporukama, a osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Luksemburg za 2019. To bi Luksemburgu omogućilo da na najbolji način iskoristi ta sredstva u utvrđenim sektorima.

                  (16)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2019. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Luksemburga i objavila je u izvješću za Luksemburg za 2019. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2019., Nacionalni program reformi za 2019. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Luksemburgu prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Luksemburgu, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije. To je učinila jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (17)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2019. i prema njegovu mišljenju (8) očekuje se da će Luksemburg biti usklađen s Paktom o stabilnosti i rastu,

            PREPORUČUJE da Luksemburg u 2019. i 2020. poduzme djelovanja kojima je cilj:

         1.

            Povećati stopu zaposlenosti starijih radnika poboljšanjem njihovih prilika za zapošljavanje te njihove zapošljivosti. Povećati dugoročnu održivost mirovinskog sustava, među ostalim dodatnim ograničavanjem prijevremenog umirovljenja.

         2.

            Smanjiti prepreke tržišnom natjecanju u sektoru reguliranih profesionalnih poslovnih usluga.

         3.

            Usmjeriti investicijsku politiku na poticanje digitalizacije i inovacija, promicanje razvoja vještina, poboljšanje održivosti prometa i povećanje stambene ponude, među ostalim jačanjem poticaja i uklanjanjem prepreka gradnji.

         4.

            Ukloniti značajke poreznog sustava koje mogu olakšati agresivno porezno planiranje, osobito ono koje se provodi putem izlaznih plaćanja.

         Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2019.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            M. LINTILÄ

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.)

         (3)  SL C 136, 12.4.2019., str. 1.

         (4)  SL C 320, 10.9.2018., str. 68.

         (5)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (6)  Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

         (7)  SWD(2016) 436 final.

         (8)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 9. srpnja 2019. o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2019.

text:
               5.9.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 301/101

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 9. srpnja 2019.
      o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2019.
      (2019/C 301/17)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 21. studenoga 2018. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2019. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 21. ožujka 2019. Komisija je 21. studenoga 2018. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) također donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Mađarska nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

                  (2)

                  Izvješće za Mađarsku za 2019. objavljeno je 27. veljače 2019. U izvješću je ocijenjen napredak Mađarske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 13. srpnja 2018. (3), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Mađarske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

                  (3)

                  Mađarska je 30. travnja 2019. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2019. i svoj Program konvergencije za 2019. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (4)

                  Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. –2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je pružila dodatne pojedinosti o tome kako bi primijenila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (5)

                  Mađarska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu. Vlada u Programu konvergencije za 2019. planira smanjenje ukupnog deficita s 2,2 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2018. na 1,8 % BDP-a u 2019. Predviđa se da će se deficit i dalje postupno smanjivati te da će u 2021. iznositi 1,2 %, a da će se u 2023. postići uravnoteženo stanje proračuna. Na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda (5) Mađarska bi u 2022. bila blizu ostvarivanja svojeg srednjoročnog proračunskog cilja, koji je sa strukturnog deficita od 1,5 % BDP-a u 2019. promijenjen na 1 % BDP-a od 2020., te bi ga naredne godine ostvarila. Prema Programu konvergencije očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u postupno smanjiti na manje od 60 % do kraja 2022. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerojatan je za 2019. i izrazito povoljan od 2020., što predstavlja rizik za provedbu ciljeva u pogledu deficita. S druge strane, nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za potporu planiranim ciljevima u pogledu deficita od 2020. nadalje.

                  (6)

                  Vijeće je 22. lipnja 2018. u skladu s člankom 121. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije otkrilo da je u Mađarskoj u 2017. uočeno značajno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. S obzirom na utvrđeno značajno odstupanje, Vijeće je 22. lipnja 2018. Mađarskoj uputilo preporuku (6) u kojoj joj je preporučilo da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (7) ne bude veća od 2,8 % u 2018., što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1 % BDP-a. Vijeće je 4. prosinca 2018. donijelo Odluku (EU) 2018/2028 (8) u kojoj je utvrdilo da Mađarska nije poduzela učinkovite mjere nakon njegove preporuke od 22. lipnja 2018. te joj je uputilo revidiranu preporuku (9). Vijeće je u Preporuci od 4. prosinca 2018. od Mađarske zatražilo da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2019. ne bude veća od 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1 % BDP-a. Vijeće je 14. lipnja 2019. donijelo Odluku (EU) 2019/1003 (10) u kojoj je utvrdilo da Mađarska nije poduzela učinkovite mjere kao odgovor na Preporuku Vijeća od 4. prosinca 2018. Štoviše, prema stvarnim podacima za 2018. u Mađarskoj postoji značajno odstupanje od preporučene razine prilagodbe u 2018.

                  (7)

                  U skladu s člankom 121. stavkom 4. Ugovora i člankom 10. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97, Komisija je 5. lipnja 2019. upozorila Mađarsku da je u 2018. uočeno značajno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Vijeće je 14. lipnja 2019. donijelo naknadnu preporuku (11) u kojoj se potvrđuje potreba da Mađarska poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda 2019. ne bude veća od 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1 % BDP-a. Prema proljetnoj prognozi Komisije 2019., postoji rizik od odstupanja od te preporuke u 2019.

                  (8)

                  Vijeće je u Preporuci od 14. lipnja 2019. od Mađarske zatražilo da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2020. ne bude veća od 4,7 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,75 % BDP-a. Time bi se Mađarskoj omogućilo da započne s primjerenim kretanjem prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2019. ne bude li promjene u politikama, postoji rizik od odstupanja od tog zahtjeva u 2020. Općenito, Vijeće smatra da će od 2019. biti potrebne znatne dodatne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu u skladu s preporukom Vijeća od 14. lipnja 2019. radi ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja.

                  (9)

                  Ukupna stopa zaposlenosti znatno je porasla u kontekstu snažnoga gospodarskog rasta, ali ne jednako u svim skupinama. Još postoje velike razlike u zaposlenosti i plaćama među različitim skupinama vještina te između muškaraca i žena u odnosu na prosjek Unije. Velika razlika u zaposlenosti muškaraca i žena djelomično je rezultat ograničene ponude kvalitetne skrbi o djeci. Slabi su rezultati tržišta rada za razne ranjive skupine, uključujući Rome i osobe s invaliditetom. Za program javnih radova, koji sudionicima nije omogućio zapošljavanje na primarnom tržištu rada, i dalje se odvajaju znatna sredstva unatoč njegovu smanjenju. Druge politike za zapošljavanje i osposobljavanje nezaposlenih ili neaktivnih osoba nedovoljno su usmjerene. Razvoj digitalnih vještina mogao bi pridonijeti boljoj zapošljivosti. Nedavne mjere osmišljene su kako bi se više umirovljenih radnika vratilo na radna mjesta i kako bi se s vremenom njihov broj povećao. Ukupno stanje siromaštva u Mađarskoj poboljšava se od 2013. Trajanje naknade za nezaposlenost najkraće je u Uniji, najviše tri mjeseca, što je znatno manje od prosječne količine vremena potrebne za pronalazak posla.

                  (10)

                  Smanjuje se udio osoba izloženih riziku od siromaštva i socijalne isključenosti. Došlo je do jasnog pomaka sa socijalnih naknada na obiteljske potpore i naknade u naravi povezane s poslom, međutim, one nisu dovoljno usmjerene na siromašne. Iako su se povećale subvencije za kupnju stambene nekretnine, nije se povećala ponuda socijalnih stanova.

                  (11)

                  Obrazovni rezultati ispod su prosjeka Unije i pokazuju velike teritorijalne razlike. Stopa ranog napuštanja školovanja viša je, a stopa stjecanja tercijarnog obrazovanja niža od prosjeka Unije. Obrazovni sustav otežava socijalnu mobilnost. Učenici se rano usmjeravaju u različite vrste škola s velikim razlikama u obrazovnim rezultatima i profesionalnom usmjerenju. Udio osnovnih škola s većinskim udjelom Roma povećao se s 10 % u 2008. na 15 % u 2017. Nedavne mjere čiji je cilj u školama ravnomjerno raspodijeliti učenike u nepovoljnom položaju ograničenog su učinka jer su nedržavne škole izuzete od zahtjeva prihvaćanja učenika u nepovoljnom položaju. Djeca u nepovoljnom položaju uglavnom pohađaju srednje strukovne škole, u kojima prevladavaju niže razine osnovnih vještina, više stope prijevremenog prekida školovanja te niže plaće i slabije mogućnosti napredovanja u karijeri. Slabo sudjelovanje skupina u nepovoljnom položaju, posebno Roma, u kvalitetnom obrazovanju znači propuštenu priliku za izgradnju ljudskog kapitala. Problem je još uvijek i nedostatak nastavnika. Posljednjih su godina plaće nastavnika porasle, ali su još uvijek relativno niske u odnosu na plaće ostalih osoba sa završenim tercijarnim obrazovanjem. Činjenica da u visokom obrazovanju sudjeluje mali broj studenata u nesrazmjeru je s velikom potražnjom za visokokvalificiranim radnicima i razlikom u plaći osoba sa završenim tercijarnim obrazovanjem, koja je najviša u Uniji. Mađarske ustanove visokog obrazovanja imaju najmanju financijsku autonomiju u Uniji. Osim toga, izmjena Zakona o visokom obrazovanju iz travnja 2017., kojom su propisani dodatni zahtjevi za međunarodna sveučilišta koja žele djelovati u Mađarskoj, izazvala je dodatnu zabrinutost u vezi s akademskom slobodom. Zbog regulatorne nesigurnosti koja je nastala tom izmjenom mađarsko sveučilište s najvišim međunarodnim rangom najavilo je 2018. namjeru da napusti zemlju.

                  (12)

                  Rezultati u području zdravlja zaostaju za većinom drugih država članica, što je odraz nezdravog načina života i ograničene učinkovitosti zdravstvene skrbi. Pušenje, pretjerana konzumacija alkohola i pretilost među najraširenijima su u Uniji. Mađari su u Uniji među najizloženijima riziku prerane smrti zbog loše kvalitete zraka. Broj smrtnih slučajeva koji se mogu izbjeći jedan je od najvećih u Uniji, djelomično zbog neodgovarajućih preventivnih zdravstvenih pregleda i upravljanja primarnom skrbi. Postoje znatne socioekonomske nejednakosti u pristupu kvalitetnoj skrbi. Javni rashodi za zdravstvo niži su od prosjeka Unije te se građani oslanjaju na neposredna plaćanja za pristup kvalitetnoj skrbi, što može dovesti do daljnjeg širenja socioekonomskog jaza u zdravstvu. Sustav je i dalje snažno usredotočen na bolnice te postoje nedostaci u pružanju primarne skrbi, posebno kod ranog otkrivanja i sprečavanja kroničnih bolesti. Znatan manjak osoblja u zdravstvu, posebno liječnika opće prakse i medicinskih sestara, otežava pristup skrbi u siromašnijim područjima.

                  (13)

                  Povećanjem kapaciteta za istraživanja i inovacije mogli bi se poboljšati skromni rezultati Mađarske u području inovacija i povećati produktivnost. Niska razina akumulacije intelektualnog vlasništva vidljiva je u malom broju zahtjeva za patente, žigove i dizajn, malom broju inovativnih poduzeća i niskoj razini internacionalizacije malih i srednjih poduzeća. Manja su poduzeća posebno nesklona inovacijama, što otežava njihovo uključivanje u globalne vrijednosne lance. Istraživanje i razvoj u poslovnom sektoru koncentrirani su u nekoliko velikih poduzeća koja su uglavnom u stranom vlasništvu i dobivaju izdašne državne potpore. Potpora suradnji znanstvenog i poslovnog sektora pridonijela bi boljim rezultatima u području inovacija i prijenosa tehnologije. Kvaliteta znanosti u javnom sektoru pati od neučinkovitih politika u području istraživanja i razvoja te nedostatka financiranja jer su rashodi za istraživanje i razvoj u javnom sektoru znatno ispod prosjeka Unije. Nedavne mjere politike, usmjerene na smanjenje financiranja i ograničavanje neovisnosti akademskih i istraživačkih foruma, uzrok su nesigurnosti u tim forumima, što može dovesti do iseljavanja najboljih istraživačkih talenata i rizika od trajnog smanjenja kvalitete istraživanja.

                  (14)

                  Slaba povezivost lokalnog javnog prijevoza i visoki troškovi putovanja pridonose nezaposlenosti u područjima koja su u nepovoljnom položaju. Loše stanje cestovnih i željezničkih mreža otežava mobilnost i ugrožava sigurnost putovanja, pri čemu je više od polovine cestovne mreže u lošem stanju, posebno u regijama u nepovoljnom položaju. Prometne mreže usmjerene su na Budimpeštu, dok lokalne mreže i izravne veze među drugim gradovima nisu dobro razvijene. Zagušenje cestovnog prometa sve je veći izazov i prepreka produktivnosti u urbanim područjima Mađarske. Osim toga, tijekom posljednjih pet godina znatno su se povećale emisije stakleničkih plinova iz cestovnog prometa.

                  (15)

                  Energetska učinkovitost u stambenom sektoru i dalje je slaba. Elektroenergetska mreža treba biti spremna za sve veću ulogu decentralizirane proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora. Polovina mađarskog državnog područja uvelike je izložena rizicima klimatskih promjena, uključujući suše i poplave, što zahtijeva ulaganje u upravljanje vodom na glavnim rijekama. Onečišćenje zraka i kvaliteta vode i dalje su razlog za zabrinutost. Glavni su izvori onečišćenja upotreba krutih goriva u domaćinstvima, poljoprivreda i emisije iz prometa. Kružno gospodarstvo i dalje je u početnoj fazi, recikliranje komunalnog otpada nedovoljno je razvijeno, a ekonomski instrumenti nedovoljni su za suočavanje s izazovima u području okoliša u Mađarskoj.

                  (16)

                  I dalje postoji zabrinutost u pogledu sprečavanja i kaznenog progona korupcije. Prema više pokazatelja izloženost korupciji u Mađarskoj tijekom posljednjih se godina povećala. Rizici od korupcije i pogodovanje narušavaju raspodjelu sredstava jer se ona ne usmjeravaju na najproduktivnija poduzeća. Funkcioniranje tužiteljstva od ključne je važnosti za borbu protiv korupcije. Iako se čini da su mjere za borbu protiv korupcije na nižim razinama postigle određeni uspjeh, još nema naznaka odlučnih mjera kaznenog progona korupcije koja uključuje visoke dužnosnike ili njihove neposredne krugove u slučaju ozbiljnih optužbi. Preuzimanje odgovornosti za odluke o zatvaranju istrage razlog je za zabrinutost jer nema učinkovitih pravnih lijekova za osporavanje takvih odluka. Javne institucije dodatno otežavaju sprečavanje korupcije primjenom ograničenja, među ostalim skupih naknada, za pristup informacijama.

                  (17)

                  Neovisnost, učinkovitost i kvaliteta pravosudnog sustava ključni su za privlačenje poduzeća i omogućavanje gospodarskog rasta. Sustav provjera i ravnoteže, koji je ključan za osiguravanje neovisnosti sudstva, izgleda da je pod još većim pritiskom u okviru sustava redovnih sudova. Državno sudbeno vijeće suočava se sa sve većim izazovima u uspostavi ravnoteže s ovlastima predsjednika Državnog ureda za sudstvo. Postavilo se pitanje o posljedicama toga na neovisnost sudstva. Kada je riječ o zakonu o upravnim sudovima, vlada je 30. svibnja 2019. podnijela prijedlog zakona o ukidanju zakona o stupanju na snagu zakona o upravnim sudovima i prijelaznim pravilima.

                  (18)

                  Okvir za javnu nabavu proteklih se godina poboljšao, ali i dalje postoje prepreke tržišnom natjecanju, kao što su postupci s ograničenim oglašavanjem i sustavne nepravilnosti u natječajnim postupcima, posebno u pogledu neprimjerenih kriterija za odabir i dodjelu te nejednakog postupanja prema ponuditeljima. Iako neki pokazatelji upućuju na poboljšanje, još uvijek je velik broj postupaka s jednim ponuditeljem. Djelotvornijom upotrebom e-nabave mogla bi se dodatno povećati učinkovitost i transparentnost.

                  (19)

                  Strukture i procesi socijalnog dijaloga u Mađarskoj i dalje su nedovoljno razvijeni i ne omogućuju istinsko uključivanje socijalnih partnera u oblikovanje i provedbu politika. Nedostatna uključenost dionika i ograničena transparentnost negativno utječu na utemeljenost i kvalitetu donošenja politika. Zbog toga dolazi do čestih i nepredvidivih promjena u propisima, što odvraća ulaganja visoke dodane vrijednosti.

                  (20)

                  Provedene su mjere za dodatno poboljšanje poreznog sustava, ali još postoje određeni izazovi. Porezno opterećenje rada smanjeno je, ali je i dalje veliko za osobe s niskim dohotkom. Porezi specifični za pojedini sektor i velik broj malih poreza usložnjavaju porezni sustav i povećavaju troškove usklađivanja, posebno za manja poduzeća.

                  (21)

                  Regulatorne prepreke i uključenost države na tržišta proizvoda ometaju odabir učinkovitih poduzeća i ograničavaju tržišno natjecanje. Nadležna tijela i dalje povjeravaju određene usluge poduzećima u državnom vlasništvu ili privatnim poduzećima koja su osnovana posebno u te svrhe. Određeni prilagođeni propisi i mjere te ad hoc izuzeća od nadzora tržišnog natjecanja ometaju funkcioniranje tržišta i sprečavaju ulaganja. Još je jedan od problema nepredvidivost pravnog okvira, posebno u sektoru maloprodaje, koji se posljednjih godina suočava s učestalim promjenama propisa. U protekloj godini uveden je propis o dodatnom posebnom odobrenju za izmjenu namjene ili uređenja maloprodajnih prostora. Reguliranje profesija i dalje je restriktivno. Nedostatak tržišnog natjecanja u tim sektorima mogao bi štetiti inovacijama i učinkovitosti.

                  (22)

                  Borba protiv agresivnog poreznog planiranja ključna je za povećanje učinkovitosti i pravednosti poreznih sustava. Zbog učinaka prelijevanja među državama članicama koji proizlaze iz strategija agresivnog poreznog planiranja poreznih obveznika, zakonodavstvo Unije potrebno je dopuniti koordiniranim djelovanjem na razini nacionalnih politika. Mađarska je poduzela mjere protiv agresivnog poreznog planiranja, ali ima relativno visok priljev i odljev kapitala preko subjekata posebne namjene, koji nemaju nikakav ili imaju mali učinak na realno gospodarstvo. Zbog nepostojanja poreza po odbitku na „izlazna” plaćanja (tj. plaćanja rezidenata Unije rezidentima trećih zemalja) dividendi, kamata i naknada za licenciju koja izvršavaju poduzeća sa sjedištem u Mađarskoj može se dogoditi da ta plaćanja uopće ne budu oporezovana ako ne podliježu porezu u državi primatelja plaćanja.

                  (23)

                  Programiranje fondova Unije u razdoblju 2021. –2027. moglo bi doprinijeti uklanjanju nekih nedostataka utvrđenih u preporukama, a osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Mađarsku za 2019. To bi Mađarskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi ta sredstva u utvrđenim sektorima, vodeći računa o regionalnim razlikama.

                  (24)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2019. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Mađarske i objavila je u izvješću za Mađarsku za 2019. Ocijenila je i Program konvergencije za 2019. i Nacionalni program reformi za 2019. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Mađarskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Mađarskoj, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije. To je učinila jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (25)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2019. i njegovo je mišljenje (12) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

            PREPORUČUJE da Mađarska u 2019. i 2020. poduzme djelovanja kojima je cilj:

         1.

            Osigurati usklađenost s Preporukom Vijeća od 14. lipnja 2019. u cilju ispravljanja znatnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja.

         2.

            Nastaviti s uključivanjem najranjivijih skupina na tržište rada, posebno usavršavanjem, i poboljšati primjerenost socijalne pomoći i naknada za nezaposlenost. Poboljšati obrazovne rezultate i povećati sudjelovanje skupina u nepovoljnom položaju, posebno Roma, u kvalitetnom redovnom obrazovanju. Poboljšati rezultate u području zdravlja podupiranjem preventivnih zdravstvenih mjera i jačanjem primarne zdravstvene skrbi.

         3.

            Usmjeriti investicijsku politiku na istraživanja i inovacije, energiju s niskim emisijama ugljika, prometnu infrastrukturu i gospodarenje otpadom te energetsku učinkovitost i učinkovitost resursa, uzimajući u obzir regionalne razlike. Poboljšati tržišno natjecanje u javnoj nabavi.

         4.

            Učvrstiti okvir za borbu protiv korupcije, među ostalim pojačanjem napora tužiteljstva i pristupa javnim informacijama te pojačati neovisnost sudstva. Poboljšati kvalitetu i transparentnost procesa odlučivanja putem učinkovitog socijalnog dijaloga i uključivanjem ostalih dionika te redovitim i primjerenim procjenama učinaka. Nastaviti s pojednostavnjenjem poreznog sustava i njegovim jačanjem radi sprečavanja agresivnog poreznog planiranja. Poboljšati tržišno natjecanje i regulatornu predvidljivost u sektoru usluga.

         Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2019.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            M. LINTILÄ

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.)

         (3)  SL C 320, 10.9.2018., str. 72.

         (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (5)  Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

         (6)  Preporuka Vijeća od 22. lipnja 2018. s ciljem ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Mađarskoj (SL C 223, 27.6.2018., str. 1.).

         (7)  Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

         (8)  Odluka Vijeća (EU) 2018/2028 od 4. prosinca 2018. kojom se utvrđuje da Mađarska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 22. lipnja 2018. (SL L 325, 20.12.2018., str. 29.).

         (9)  Preporuka Vijeća od 4. prosinca 2018. s ciljem ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Mađarskoj (SL C 460, 21.12.2018., str. 4.).

         (10)  Odluka Vijeća (EU) 2019/1003 od 14. lipnja 2019. kojom se utvrđuje da Mađarska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 4. prosinca 2018. (SL L 163, 20.6.2019., str. 64.).

         (11)  Preporuka Vijeća od 14. lipnja 2019. s ciljem ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Mađarskoj (SL C 210, 21.6.2019., str. 4.).

         (12)  Na temelju članka 9. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 9. srpnja 2019. o Nacionalnom programu reformi Malte za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2019.

text:
               5.9.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 301/107

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 9. srpnja 2019.
      o Nacionalnom programu reformi Malte za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2019.
      (2019/C 301/18)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 21. studenoga 2018. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2019. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 21. ožujka 2019. Komisija je 21. studenoga 2018. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) također donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Malta nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 21. ožujka 2019. Vijeće je 9. travnja 2019. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (3) („Preporuka za europodručje za 2019.”) u kojoj je utvrđeno pet preporuka za europodručje („preporuke za europodručje”).

                  (2)

                  Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Malta bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje za 2019., koja je navedena u preporukama 2. i 3. u nastavku. Konkretno, usmjeravanjem investicijske politike na određena područja i poreznim mjerama doprinijet će se odgovoru na drugu preporuku za europodručje o poticanju ulaganja i borbi protiv agresivnog poreznog planiranja.

                  (3)

                  Izvješće za Maltu za 2019. objavljeno je 27. veljače 2019. U izvješću je ocijenjen napredak Malte u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 13. srpnja 2018. (4), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Malte u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

                  (4)

                  Malta je 16. travnja 2019. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2019. i 30. travnja 2019. svoj Program stabilnosti za 2019. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (5)

                  Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. –2020., u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je pružila dodatne pojedinosti o tome kako bi primijenila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (6)

                  Malta je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u Programu stabilnosti za 2019. planira smanjenje ukupnog suficita s 2 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2018. na 0,9 % BDP-a u 2019., nakon čega slijedi neznatno povećanje na 1 % BDP-a u 2020. te dalje na 1,1 % BDP-a u 2021. i 2022. Na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda (6), srednjoročni proračunski cilj – uravnoteženi proračun u strukturnom smislu – i dalje se ostvaruje sa značajnom pozitivnom razlikom u programskom razdoblju. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će udio duga opće države u BDP-u i dalje biti ispod referentne vrijednosti od 60 % BDP-a utvrđene Ugovorom i da će se s 46 % BDP-a u 2018. postupno smanjiti na oko 33 % BDP-a u 2022. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerojatan je. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2019. predviđa se da će strukturni saldo zabilježiti suficit od 0,6 % BDP-a u 2019. i 0,8 % BDP-a u 2020., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Općenito, Vijeće smatra da se očekuje da će Malta 2019. i 2020. biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Istodobno je potrebno pozorno nadzirati kretanje rashoda u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju, posebno s obzirom na moguće buduće rizike za stabilnost prihoda.

                  (7)

                  Povećanje rashoda povezanih sa starenjem stanovništva predstavlja rizik za dugoročnu održivost javnih financija. Očekuje se da će se javna potrošnja povezana sa starenjem stanovništva u okviru mirovinskog i zdravstvenog sustava znatno povećati u odnosu na druge države članice, što upućuje na rizik od dugoročnog rasta duga. Nizom mjera nastoji se povećati primjerenost mirovina, među ostalim i jačanjem poticaja za osobnu mirovinsku štednju i dobrovoljno strukovno mirovinsko osiguranje. Trenutačni napori doprinijeli su povećanju ponude radne snage i produljenju radnog vijeka, uz pozitivan učinak na stopu zaposlenosti žena i starijih radnika. Vlada je 2018. provela prilagodbe kako bi uključila doprinose ostvarene nakon dobi za umirovljenje i omogućila da samozaposleni umirovljenici i umirovljenici zaposleni na nepuno radno vrijeme mlađi od 65 godina uplaćuju doprinose proporcionalne svojem dohotku, čime se promiče produljenje radnog vijeka. Međutim, očekuje se da će se zakonska dob za umirovljenje, koja će se postupno povećavati s trenutačne razine od 63 godine, nakon 2027. zadržati na 65 godina unatoč predviđenom daljnjem povećanju očekivanog životnog vijeka. Očekuje se da će do prosinca 2020. Skupina za mirovinsku strategiju osnovana 2018. objaviti izvješće s preporukama za poboljšanje primjerenosti i održivosti mirovinskog sustava. Kad je riječ o zdravstvenom sustavu, u tijeku su mjere za preusmjeravanje usluga s bolnica na primarnu skrb i poboljšanje usluga dugotrajne skrbi. Trenutačni planovi za povećanje kapaciteta javne izvanbolničke skrbi mogu doprinijeti rješavanju problema dugih lista čekanja na određene specijalističke usluge. Međutim, još nisu u potpunosti iskorištene druge mjere za smanjenje nepotrebnih upućivanja na specijalističke preglede i preusmjeravanje neprimjerene uporabe hitne medicinske skrbi na izvanbolničku skrb, što onemogućuje ostvarenje povećanja učinkovitosti sustava. Novim konceptom centara primarne zdravstvene zaštite i ulaganjima u postupno širenje upotrebe e-zdravstva usluge se žele preusmjeriti s bolnica na razinu primarne skrbi. U razdoblju od 2017. do 2018. uvedene su nove vrste usluga skrbi u zajednici i kućne njege, što je odraz sve veće potražnje za dugotrajnom skrbi. Unatoč njihovu potencijalu učinak mjera u području mirovina i zdravstvene skrbi na fiskalnu održivost još nije vidljiv.

                  (8)

                  U posljednjem desetljeću Malta se snažno preusmjerila na uslužni sektor, što se posebno odnosi na sektore koji su usmjereni na međunarodna tržišta kao što su financijske usluge, turizam i igre na sreću na daljinu. Širenje uslužnog sektora doprinijelo je gospodarskom rastu i velikom suficitu tekućeg računa. Istodobno, sve veće oslanjanje na sektore koji su podložni rizicima povezanima s financijskim integritetom predstavlja izazov za okvir upravljanja jer se stvara pritisak na nadzorne i provedbene kapacitete. Konkretno, zbog veličine financijskog sektora i sektora igara na sreću uz nastojanja da se privuku subjekti koji posluju s kriptovalutama treba osigurati učinkovito sprečavanje pranja novca. Pozitivni su koraci nedavno povećanje ljudskih i proračunskih resursa financijsko-obavještajne jedinice te unaprjeđenje njezinih postupaka. Nedostaci u upravljanju, posebno u okviru borbe protiv korupcije, mogli bi imati štetan utjecaj i na poslovno okružje te se negativno odraziti na ulaganja. Konkretno, postoji rizik sukoba interesa na različitim razinama vlasti. Osim toga, Odjel za gospodarski kriminal i dalje ima premalo osoblja. U tom kontekstu važno je osigurati jačanje zakonodavnog okvira te pravovremenu i temeljitu provedbu. Poboljšanje okvira upravljanja i osiguravanje učinkovite provedbe ključni su za očuvanje privlačnosti Malte i zaštitu njezina gospodarstva od reputacijskih rizika.

                  (9)

                  Sektor osiguranja izložen je rizicima pasivnog nadzora i u tom je području ključna suradnja između nacionalnih i vanjskih nadzornih tijela. Za razliku od bankarskog sektora, u sektoru osiguranja društva kćeri podliježu nadzoru nacionalnih tijela, što znači da su osiguravajuća društva registrirana u Malti koja posluju u drugim državama pod izravnim nadzorom malteškog regulatornog tijela. Međutim, nadzorni kapacitet još nije dovoljno ojačan. Osim toga, zbog složenosti poslovnih modela i proizvoda u području osiguranja i sve veće potrebe za uspostavom i širenjem specijaliziranih subjekata za osiguranje potreban je strogi nadzor.

                  (10)

                  U tijeku su reforme kojima je cilj dodatno povećati neovisnost pravosuđa i pravosudnog sustava. To posebno uključuje uspostavu novog tužiteljstva, neovisnog od državnog odvjetnika i policije, kako je preporučila i Komisija Vijeća Europe za demokraciju putem prava (Venecijanska komisija) u mišljenju o Malti donesenom u prosincu 2018. Nadalje, pojačani okvir upravljanja, uključujući učinkovito sudstvo i provedbu antikorupcijskih propisa, preduvjet je za potpuno iskorištavanje ulaganja.

                  (11)

                  Udio inovativnih poduzeća još uvijek nije dovoljno velik. Rezultati u području istraživanja i inovacija trebaju se poboljšati, i to pametnom specijalizacijom kako bi se pridonijelo rastu produktivnosti. Malta još nije formulirala dosljednu, sveobuhvatnu i dugoročnu strategiju za konkurentnost radi napredovanja domaćeg gospodarstva na vrijednosnom lancu. S obzirom na specijaliziranost Malte za brzorastuće usluge i njezine ciljeve u području tehnologije lanca blokova ključno je povećati ulaganja u administrativne i nadzorne kapacitete. Osim toga, za bolje rezultate Malte u području inovacija bit će potrebna dodatna ulaganja u nematerijalnu imovinu, uključujući istraživanja i razvoj, s pomoću kojih će se riješiti problem manjka i nedostatka vještina te olakšati suradnja znanstvenog i poslovnog sektora, a sve to u okviru učinkovitijeg upravljanja sustavom istraživanja i inovacija.

                  (12)

                  Malta treba promicati prelazak na održivije i resursno učinkovitije gospodarstvo, primjerice ulaganjem u neiskorišteni potencijal za energetsku učinkovitost i obnovljive izvore energije, ciklus gospodarenja vodom, gospodarenje otpadom, rješavanje problema sve većih emisija iz sustava za klimatizaciju, djelovanje u klimatskim pitanjima i održivu mobilnost kojom će se smanjiti emisije iz cestovnog prometa. Budući da su alternative automobilskom prijevozu ograničene i zbog velikog broja automobila po stanovniku, zagušenje cestovnog prometa jedan je od najlošijih aspekata poslovnog okruženja u Malti te i dalje predstavlja velik izazov. Osim toga, tijekom posljednjih pet godina povećale su se emisije stakleničkih plinova iz cestovnog prometa. Udio obnovljivih izvora energije povećao se na 7,2 % u 2017., što je malo iznad okvirne putanje od 6,5 % za razdoblje od 2017. do 2018. Međutim, krajnja potrošnja energije u Malti stalno se povećava. Kratkoročno su potrebna dodatna ulaganja u svim sektorima kako bi se ostvarili ciljevi u pogledu obnovljive energije i energetske učinkovitosti za 2020. Trebalo bi provesti financiranje istraživanja i razvoja ili mjere potpore kako bi se razvile nove/bolje tehnologije u području okoliša i klimatskih promjena. Pomno bi se trebali pratiti okolišni troškovi i socijalni troškovi povezani s procvatom stanogradnje. Na odlaganje građevinskog otpada trebala bi se primjenjivati načela kružnog gospodarstva kako bi se ograničio njegov utjecaj na okoliš. Potrebno je posvetiti pozornost gospodarskim i socijalnim posljedicama povećanja troškova stanovanja.

                  (13)

                  Stopa zaposlenosti u Malti, koja je trenutačno iznad prosjeka Unije, i dalje se povećava. U tom bi se području poseban naglasak mogao staviti na poboljšanje uvjeta za osobe s invaliditetom. Razlike u zaposlenosti muškaraca i žena i dalje su najveće u Uniji, a sudjelovanje žena na tržištu rada smanjuje se nakon dobi od četrdeset godina, ponajviše zbog obveza skrbi o obitelji. Ta bi se razlika mogla ispraviti povećanjem potpore na tržištu rada za nezaposlene neformalne pružatelje skrbi. Sve veće oslanjanje na stranu radnu snagu zbog nedostatka radne snage i vještina uzrokuje socijalne poteškoće i izazove održivosti. Inicijative politika u području tržišta rada, vještina i socijalne uključenosti mogle bi se unaprijediti boljim praćenjem i evaluacijom.

                  (14)

                  Malta ulaže relativno visoke iznose u obrazovanje i osposobljavanje, i iako su se ukupno sudjelovanje i postignuća povećali, to još nije rezultiralo boljim obrazovnim ishodima za sve. Strategija ulaganja mogla bi se poboljšati dodatnim naglaskom na ispravljanju nepovoljnog socijalnog položaja radi usklađivanja s načelom europskog stupa socijalnih prava o kvalitetnom i uključivom obrazovanju. Mjere poduzete tijekom posljednjeg desetljeća dovele su do smanjenja ranog napuštanja školovanja, no stopa je i dalje jedna od najviših u Uniji. Nedavno provedenim mjerama nastoji se poboljšati i uključivost tercijarnog obrazovanja, no ona je i dalje ispod prosjeka Unije za tu razinu, što dovodi do izazova u području vještina. Povećava se stopa sudjelovanja u obrazovanju odraslih, ali je ona i dalje niska za niskokvalificirane i neaktivne osobe.

                  (15)

                  Borba protiv agresivnog poreznog planiranja ključna je za povećanje djelotvornosti i pravednosti poreznih sustava, kao što je potvrđeno u Preporuci za europodručje za 2019. Zbog učinaka prelijevanja među državama članicama koji proizlaze iz strategija agresivnog poreznog planiranja poreznih obveznika, zakonodavstvo Unije potrebno je dopuniti koordiniranim djelovanjem na razini nacionalnih politika. Malta je poduzela mjere protiv agresivnog poreznog planiranja, no visoki iznosi naknada za autorska prava i dividendi iskazani u postotku BDP-a ukazuju na to da se poduzeća možda koriste poreznim pravilima Malte kako bi provodila agresivno porezno planiranje. Zbog nepostojanja poreza po odbitku na „izlazna” plaćanja (tj. plaćanja rezidenata Unije rezidentima trećih zemalja) dividendi, kamata i naknada za autorska prava koja izvršavaju poduzeća sa sjedištem u Malti može se dogoditi da ta plaćanja uopće ne budu oporezovana ako ne podliježu porezu u zemlji primatelja plaćanja. Premda će novi malteški sustav odbitaka nominalnih kamata doprinijeti smanjenju poticanja zaduživanja u odnosu na financiranje vlasničkim kapitalom, pravila protiv zlouporabe koja on podrazumijeva u kombinaciji s visokim stopama i prirodom sustava utemeljenog na razini izravnih stranih ulaganja opravdavaju pomno praćenje kako bi se spriječile zlouporabe u svrhu agresivnog poreznog planiranja. Iako se u okviru malteškog programa za pojedinačne ulagače i programa za stjecanje boravišta i vize porezna rezidentnost ne dodjeljuje automatski, ako su ispunjeni određeni zahtjevi, prihod se, ako se ne doznačava na Maltu, može izuzeti od plaćanja poreza na temelju sustava za subjekte koji nemaju poslovni nastan (eng. „non-dom”) bez znatnih zahtjeva za fizičku prisutnost. Ti programi mogu olakšati prakse agresivnog poreznog planiranja i OECD ih je uvrstio na popis kao potencijalno vrlo rizične u kontekstu zlouporabe za zaobilaženje automatske razmjene financijskih izvještaja.

                  (16)

                  Programiranje fondova Unije u razdoblju 2021. –2027. moglo bi doprinijeti uklanjanju nekih nedostataka utvrđenih u preporukama, a osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Maltu za 2019. To bi Malti omogućilo da na najbolji način iskoristi ta sredstva u utvrđenim sektorima.

                  (17)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2019. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Malte i objavila je u izvješću za Maltu za 2019. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2019. i Nacionalni program reformi za 2019. te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Malti prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Malti, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije. To je učinila jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (18)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program stabilnosti za 2019. prema njegovu mišljenju (7) očekuje se da će Malta biti usklađena s Paktom o stabilnosti i rastu.

            PREPORUČUJE da Malta u 2019. i 2020. poduzme djelovanja kojima je cilj:

         1.

            Osigurati fiskalnu održivost zdravstvenog i mirovinskog sustava, među ostalim ograničavanjem prijevremenog umirovljenja i prilagođavanjem zakonske dobi za umirovljenje s obzirom na predviđeno povećanje očekivanog životnog vijeka.

         2.

            Ukloniti značajke poreznog sustava koje mogu olakšati agresivno porezno planiranje pojedincima i multinacionalnim poduzećima, osobito s pomoću izlaznih plaćanja. Ojačati opći okvir upravljanja, među ostalim ulaganjem stalnih napora u otkrivanje i progon korupcije. Nastaviti s napretkom postignutim u jačanju okvira za sprečavanje pranja novca, posebno kad je riječ o provedbi. Pojačati neovisnost pravosuđa, posebno zaštitne mjere za imenovanja i razrješenja sudaca, te uspostaviti zasebno tužiteljstvo.

         3.

            Usmjeriti investicijsku politiku na istraživanje i inovacije, upravljanje prirodnim resursima, učinkovito korištenje resursa i energije, održivi prijevoz, smanjenje prometne zagušenosti te uključivo obrazovanje i osposobljavanje.

         Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2019.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            M. LINTILÄ

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

         (3)  SL C 136, 12.4.2019., str. 1.

         (4)  SL C 320, 10.9.2018., str. 76.

         (5)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (6)  Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

         (7)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 9. srpnja 2019. o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2019.

text:
               5.9.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 301/112

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 9. srpnja 2019.
      o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2019.
      (2019/C 301/19)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 21. studenoga 2018. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2019. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 21. ožujka 2019. Komisija je 21. studenoga 2018. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Nizozemska jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 21. ožujka 2019. Vijeće je 9. travnja 2019. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (3) („Preporuka za europodručje za 2019.”), u kojoj je utvrđeno pet preporuka za europodručje („preporuke za europodručje”).

                  (2)

                  Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Nizozemska bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, koja je navedena u preporukama 1. i 3. u nastavku. Konkretno, mjerama kojima se potiču ulaganja i rast plaća doprinijet će se odgovoru na prvu preporuku za europodručje o ponovnoj uspostavi ravnoteže u europodručju, poreznim mjerama doprinijet će se odgovoru na drugu preporuku za europodručje o borbi protiv agresivnog poreznog planiranja, dok će se smanjenjem poticaja zaduživanju kućanstava doprinijeti odgovoru na četvrtu preporuku za europodručje o smanjenju povlaštenog poreznog tretmana duga.

                  (3)

                  Izvješće za Nizozemsku za 2019. objavljeno je 27. veljače 2019. U izvješću je ocijenjen napredak Nizozemske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 13. srpnja 2018. (4), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Nizozemske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 27. veljače 2019. Komisija je na temelju analize zaključila da u Nizozemskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, visoka razina privatnog duga i velik suficit tekućeg računa izvori su neravnoteža koje imaju prekograničan utjecaj. Udio privatnog duga u BDP-u i u sektoru kućanstava i u korporativnom sektoru nastavio se smanjivati zahvaljujući gospodarskom rastu, iako je i dalje visok. Međutim, nominalni dug kućanstava polako se povećava zbog rasta cijena stambenih nekretnina.

                  (4)

                  Nizozemska je 29. travnja 2019. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2019. i svoj Program stabilnosti za 2019. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (5)

                  Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. – 2020. uzete su u obzir relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je pružila dodatne pojedinosti o tome kako bi primijenila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (6)

                  Nizozemska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u Programu stabilnosti za 2019. planira smanjenje suficita opće države s 1,5 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2018. na 0,0 % BDP-a u 2022. Na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda (6), srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 0,5 % BDP-a, i dalje se ostvaruje sa znatnom pozitivnom razlikom u programskom razdoblju. Prema Programu stabilnosti za 2019. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 52,4 % BDP-a u 2018. na 44,6 % BDP-a u 2022. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerojatan je. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2019. predviđa se da će se suficit strukturnog salda smanjiti s 0,8 % BDP-a u 2018. na 0,7 % BDP-a u 2019. te 0,2 % BDP-a u 2020., što je iznad razine srednjoročnog proračunskog cilja. Predviđa se da će se dug opće države i dalje stabilno smanjivati. Općenito, Vijeće smatra da se očekuje da će Nizozemska u 2019. i 2020. biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Istodobno bi bilo važno da se fiskalna i strukturna politika iskoriste za podupiranje trenda rasta ulaganja, pri čemu se treba poštovati srednjoročni proračunski cilj.

                  (7)

                  Kad je riječ o fiskalnoj održivosti, predviđeno povećanje javnih rashoda za dugotrajnu skrb upućuje na srednje rizike za dugoročnu održivost. Vlada je 2015. prenijela velik dio sustava dugotrajne skrbi na razinu općina kako bi poboljšala njegovu učinkovitost i smanjila javne rashode. Potrebno je pratiti učinak te reforme na fiskalnu održivost.

                  (8)

                  U studenome 2018. sredstva iz Fonda za osiguranje depozita, neovisnog pravnog subjekta, prebačena su sa zasebnog računa pri Nizozemskoj središnjoj banci na račun pri Državnoj riznici. Nizozemski fond za osiguranje depozita postupno se povećavao– dosad je prikupljeno oko milijardu EUR, a banke bi do 2024. trebale uplatiti još četiri milijarde EUR – i ta su se sredstva trebala uložiti u diversificirani portfelj niskorizične imovine u skladu s Direktivom 2014/49/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. (7) (Direktiva o sustavima osiguranja depozita). Prijenosom računa fonda smanjuje se razina bruto duga, ali ne utječe se na javni deficit. Nakon prijenosa Riznica će se moći koristiti sredstvima iz fonda za financiranje državnih rashoda, ali će ih morati staviti na raspolaganje ako bude potrebno isplatiti deponente ili financirati intervencije u skladu s njezinim zakonskim mandatom, što bi moglo utjecati na financijsku stabilnost.

                  (9)

                  Nizozemska kućanstva karakterizira visoka razina nelikvidnih sredstava u nekretninama i mirovinskim fondovima i visoka razina zaduženosti. Zbog velike zaduženosti kućanstva su osjetljiva na financijske i gospodarske šokove. Ta je zaduženost posljedica velikih poreznih olakšica za plaćanje hipotekarnih kamata, ali i slabog funkcioniranja srednjeg segmenta tržišta najma nekretnina te visoke obvezne mirovinske štednje. Jedna od ključnih prepreka rješavanju problema visoke zaduženosti kućanstava tržište je stambenih nekretnina, na kojemu se uzorci stambenog financiranja i štednje u tom sektoru oblikuju na temelju desetljećima prisutnih nefleksibilnosti i poticaja koji imaju negativan učinak. Od 2012. proveden je niz mjera kojima je djelomično riješen taj problem. Donesen je zakon kojim bi se trebalo osigurati najavljeno ubrzanje smanjenja poreznog odbitka za hipotekarne kamate, s početkom primjene u 2020. Unatoč tome porezne olakšice za plaćanja hipoteka i dalje su velike i potiču kućanstava na zaduživanje. Istodobno, privatno tržište najma stambenih nekretnina, jedini nesubvencionirani segment, nedovoljno je razvijeno i na njega otpada tek 13 % ukupnih stambenih objekata. Nepostojanje funkcionalnog srednjeg segmenta tržišta najma stambenih nekretnina potiče kućanstva na kupnju umjesto na najam, što dovodi do visokih udjela duga u dohotku i financijske ranjivosti.

                  (10)

                  Mirovinski sustav dobro funkcionira kad je riječ o primjerenosti mirovina i fiskalnoj održivosti, ali ne i kad je riječ o međugeneracijskoj pravednosti, transparentnosti mirovinskih prava i fleksibilnosti. Osim toga, doprinosi za strukovne mirovine visoki su i fluktuiraju ovisno o uspješnosti mirovinskih fondova. To može imati prociklički utjecaj na potrošnju kućanstava. Reformom mirovinskog sustava mogli bi se, tijekom životnog ciklusa, smanjiti obvezni mirovinski doprinosi i stabilizirati potrošnja („izglađivanje potrošnje”). Vlada namjerava provesti temeljitu reformu drugog mirovinskog stupa radi poboljšanja pokrivenosti te uspostave transparentnijeg, fleksibilnijeg i aktuarski pravednijeg sustava. Istodobnom reformom institucija tržišta stambenih nekretnina i mirovinskog sustava mogla bi se smanjiti zaduženost kućanstava i povećati otpornost stambenog sektora na financijske i gospodarske šokove, što bi imalo pozitivan učinak i na makroekonomsku otpornost i gospodarski rast.

                  (11)

                  Unatoč niskoj stopi nezaposlenosti, visokim stopama slobodnih radnih mjesta i sve većem manjku radne snage, nominalni rast plaća zasad je umjeren (1,1 % 2017. i 2,4 % 2018.). Plaće prema kolektivnim ugovorima u prosjeku su se povećale za 2,1 % u 2018., dok su plaće u javnom sektoru rasle brže (porast od 3 % u drugoj polovini 2018.). Osim toga, postignuti su sporazumi o plaći koji su u dvije godine doveli do nominalnog povećanja od 7 % za sve državne službenike u središnjoj državnoj upravi. Osigurana su dodatna sredstva za povećanje plaća nastavnika u osnovnim školama. Vlada je osim toga donijela nekoliko fiskalnih mjera kojima je smanjeno porezno opterećenje rada i kojima je cilj povećati neto raspoloživi dohodak kućanstava čiji su članovi zaposleni. Jačanjem uvjeta koji podupiru rast plaća i reformom drugog stupa mirovinskog sustava radi povećanja njegove transparentnosti, međugeneracijske pravednosti i otpornosti na šokove dodatno bi se povećao raspoloživi dohodak kućanstava i tako potaknula domaća potražnja te doprinijelo ponovnoj uspostavi ravnoteže u europodručju.

                  (12)

                  Borba protiv agresivnog poreznog planiranja ključna je za povećanje učinkovitosti i pravednosti poreznih sustava, kao što je potvrđeno u Preporuci za europodručje za 2019. Zbog učinaka prelijevanja među državama članicama koji proizlaze iz strategija agresivnog poreznog planiranja poreznih obveznika, zakonodavstvo Unije potrebno je dopuniti koordiniranim djelovanjem na razini nacionalnih politika. Nizozemska je poduzela mjere protiv agresivnog poreznog planiranja, no visoka razina plaćanja dividendi, naknada za licenciju i kamata koja se izvršavaju preko Nizozemske upućuju na zaključak da poduzeća koja provode agresivno porezno planiranje iskorištavaju porezne propise Nizozemske. Velik udio izravnih stranih ulaganja drže subjekti posebne namjene. Zbog nepostojanja poreza po odbitku na „izlazna” plaćanja (tj. plaćanja rezidenata Unije rezidentima trećih zemalja) naknada za licenciju i kamata može se dogoditi da ta plaćanja uopće ne budu oporezovana ako ne podliježu porezu u državi primatelja plaćanja. Najavljeni program reforme oporezivanja, uključujući poreze po odbitku na plaćanja naknada za licenciju i kamata u slučaju zlouporabe ili u slučaju izvršenja plaćanja u državama s niskim porezima, pozitivan je korak prema smanjenju agresivnog poreznog planiranja i trebao bi se pomno pratiti.

                  (13)

                  Rast zaposlenosti posljednjih godina uglavnom se može pripisati privremenom zapošljavanju i samozapošljavanju, iako broj radnih mjesta s ugovorima na neodređeno vrijeme u posljednje vrijeme raste brže od broja radnih mjesta s ugovorima na određeno vrijeme. Ipak, fleksibilno zapošljavanje i dalje je često i čini znatan udio tržišta rada. Visok postotak ugovora o radu na određeno vrijeme i brzo povećanje broja samozaposlenih osoba bez zaposlenika razmatra se u kontekstu velikih razlika u primjenjivom radnom zakonodavstvu, zaštiti radnika te u zakonodavstvu o oporezivanju i socijalnoj sigurnosti. Donesen je paket mjera (zakon o uravnoteženju tržišta rada, „Wet Arbeidsmarkt in Balans”) čiji je cilj olakšati zapošljavanje na neodređeno vrijeme i smanjiti fleksibilnost fleksibilnih ugovora o radu. Provedbu tih mjera (koje bi trebale stupiti na snagu 2020.) trebalo bi pomno pratiti. Osim toga, najavljene su mjere kojima bi se smanjila obveza poslodavca da u slučaju bolesti zaposlenika nastavi isplaćivati plaću još dvije godine. Međutim, dosad nisu donesene druge konkretne mjere. Stoga neki od navedenih institucijskih čimbenika i dalje djeluju kao financijski poticaji zaposlenicima da počnu raditi kao samozaposlene osobe ili da se koriste statusom samozaposlenih osoba bez zaposlenika. Samozaposlene osobe često nisu dovoljno osigurane u slučaju invaliditeta, nezaposlenosti i starosti, što bi dugoročno moglo utjecati na održivost sustava socijalne sigurnosti. Osim toga, provedba mjera za suzbijanje lažnog samozapošljavanja suspendirana je do 2020.

                  (14)

                  Tržište rada općenito dobro funkcionira, ali potrebno je poticati jednake mogućnosti u pogledu zapošljavanja i aktivnog uključivanja, posebno osoba migrantskog podrijetla, osoba na marginama tržišta rada i gospodarski neaktivnih osoba. Osim toga, potencijal rada i dalje nije u potpunosti iskorišten, posebice među velikim brojem žena zaposlenih u nepunom radnom vremenu.

                  (15)

                  Kako bi nizozemsko gospodarstvo bilo inovativno i kako bi rasla produktivnost, ključne su tehničke i digitalne vještine i kvalificirani stručnjaci. To upućuje na potrebu za većim ulaganjem u osposobljavanje, među ostalim u području digitalnih vještina, te za promicanjem fleksibilnih mogućnosti za stjecanje dodatnih vještina i prekvalifikaciju. Poboljšanje sposobnosti društva za inovacije zahtijeva i ulaganja kako bi se poduprlo obrazovanje u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike. Nadalje, povećanje ulaganja u vještine, obrazovanje i osposobljavanje ključno je za poboljšanje pristupa tržištu rada i zapošljivosti osoba na marginama tržišta rada, uz istodobno poticanje jednakih mogućnosti i aktivnog uključivanja.

                  (16)

                  Iako je intenzitet ulaganja u istraživanje i razvoj u Nizozemskoj porastao na više od 2 %, i dalje je znatno ispod nacionalne ciljne vrijednosti od 2,5 % i ispod razine najuspješnijih zemalja. Kad je riječ o produktivnosti, Nizozemska je jedna od najuspješnijih zemalja u brojnim sektorima. Kontinuirani rast produktivnosti stoga uvelike ovisi o inovacijama. One bi se mogle potaknuti dodatnim ulaganjima u istraživanje i razvoj te inovacije, posebno u privatnom sektoru.

                  (17)

                  Za energetsku tranziciju i smanjenje emisija stakleničkih plinova potrebna su znatna ulaganja kako bi se ostvario održiviji i resursno učinkovitiji gospodarski razvoj. Nizozemska će vjerojatno premašiti svoje ciljeve za 2020. u području smanjenja stakleničkih plinova, ali će za postizanje ciljeva za 2030. biti potrebne dodatne mjere. Ciljevi za 2020. koji se odnose na učinkovitost potrošnje primarne energije i obnovljive izvore energije neće se ostvariti ako se ne poduzmu dodatne mjere. Nizozemski cilj za obnovljivu energiju do 2023., kako je definiran u nizozemskom Energetskom sporazumu, trebao bi se ostvariti zahvaljujući ulaganjima u priobalne vjetroelektrane. Vlada planira do kraja 2019. donijeti Nacionalni energetski i klimatski plan, u kojemu će se pružiti pregled investicijskih potreba do 2030. za različite dimenzije energetske unije, uključujući obnovljive izvore energije, energetsku učinkovitost, sigurnost opskrbe energijom te ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu njima.

                  (18)

                  Prometno zagušenje i dalje je izazov u Nizozemskoj, gusto naseljenoj zemlji s dobrom infrastrukturom i ključnom ulogom u logistici Unije, s najvećom lukom u Uniji (Rotterdam) i jednom od najvećih zračnih luka (Schiphol). Problem je donekle riješen dodatnim infrastrukturnim radovima, ali i dalje stvara velike troškove za društvo i dovodi do nepotrebnog gubitka vremena u prometnim gužvama.

                  (19)

                  Programiranje fondova Unije u razdoblju 2021. – 2027. moglo bi doprinijeti uklanjanju nekih potreba utvrđenih u preporukama, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Nizozemsku za 2019. To bi Nizozemskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi ta sredstva u utvrđenim sektorima.

                  (20)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2019. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Nizozemske i objavila je u izvješću za Nizozemsku za 2019. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2019., Nacionalni program reformi za 2019. te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Nizozemskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Nizozemskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (21)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2019. i mišljenja (8) je da se očekuje da će Nizozemska biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (22)

                  Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2019. i Program stabilnosti za 2019. Preporuke Vijeća u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. i 3. u nastavku. Tim se preporukama doprinosi i provedbi Preporuke za europodručje za 2019., konkretno provedbi prve i četvrte preporuke za europodručje. Fiskalnim politikama iz preporuke 3. doprinosi se, među ostalim, rješavanju neravnoteža povezanih sa suficitom tekućeg računa,

            PREPORUČUJE da Nizozemska u 2019. i 2020. poduzme djelovanja kojima je cilj:

         1.

            Smanjiti poticaje zaduživanju kućanstava i poremećaje na tržištu stambenih nekretnina, među ostalim podupiranjem razvoja privatnog tržišta najma stambenih nekretnina. Osigurati veću transparentnost drugog stupnja mirovinskog sustava te njegovu međugeneracijsku pravednost i otpornost na šokove. Provesti mjere politike kojima će se povećati raspoloživi dohodak kućanstava, među ostalim jačanjem uvjeta koji podupiru rast plaća, uz poštovanje uloge socijalnih partnera. Prije svega provedbom najavljenih mjera ukloniti značajke poreznog sustava koje mogu olakšati agresivno porezno planiranje, osobito ono koje se provodi putem izlaznih plaćanja.

         2.

            Smanjiti poticaje za samozapošljavanje bez zapošljavanja drugih osoba, istodobno promičući prikladnu socijalnu zaštitu za samozaposlene, te riješiti problem lažnog samozapošljavanja. Jačati sveobuhvatno cjeloživotno učenje i unapređivati vještine, posebno osoba na marginama tržišta rada i neaktivnih osoba.

         3.

            Iskoristiti fiskalnu i strukturnu politiku za poticanje trenda rasta ulaganja, pri čemu se treba poštovati srednjoročni proračunski cilj. Usmjeriti investicijsku politiku na istraživanje i razvoj, posebno u privatnom sektoru, na obnovljive izvore energije, energetsku učinkovitost i strategije smanjenja emisija stakleničkih plinova te na rješavanje problema prometnih uskih grla.

         Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2019.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            M. LINTILÄ

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

         (3)  SL C 136, 12.4.2019., str. 1.

         (4)  SL C 320, 10.9.2018., str. 80.

         (5)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (6)  Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

         (7)  Direktiva 2014/49/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o sustavima osiguranja depozita (SL L 173, 12.6.2014., str. 149.).

         (8)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.