               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 26.5.2021.
            COM(2021) 259 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumima o trgovini ekološkim proizvodima između Europske unije i Argentine, Australije, Kanade, Kostarike, Indije, Izraela, Japana, Novog Zelanda, Republike Koreje, Tunisa i Sjedinjenih Američkih Država

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Uredbom (EU) 2018/848 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda te stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 834/2007
                  1
                utvrđena je mogućnost odobravanja pristupa tržištu Unije za ekološke proizvode iz trećih zemalja čiji su sustavi ekološke proizvodnje i kontrole priznati kao ekvivalentni sustavima Unije. To priznanje ekvivalentnosti sustavâ trećih zemalja trebalo bi se dodjeljivati putem trgovinskih sporazuma između Unije i tih zemalja.

                     2

                     3
                  Uredbom (EU) 2018/848, kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2020/1693, utvrđen je 31. prosinca 2026. kao datum isteka za priznanja u svrhu ekvivalentnosti odobrena na temelju članka 33. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 834/2007. Slijedom toga, priznanja odobrena Argentini, Australiji, Kanadi, Kostariki, Indiji, Izraelu, Japanu, Novom Zelandu, Republici Koreji, Tunisu i Sjedinjenim Američkim Državama isteći će prethodno navedenog datuma.

               Kako bi se osigurao kontinuitet trgovine ekološkim proizvodima s tim partnerima i nakon 2026., potrebno je pregovorima dogovoriti nova priznanja ekvivalentnosti, u obliku trgovinskih sporazuma.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

                  Ovaj prijedlog o sklapanju bilateralnih sporazuma u cilju poticanja trgovine ekološkim proizvodima pridonosi općem cilju „jačanja položaja EU-a u svijetu”.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Ovaj prijedlog o sklapanju bilateralnih sporazuma u cilju njegovanja trgovine ekološkim proizvodima pridonosi općem cilju „jači položaj EU-a u svijetu”. Osim toga ti će sporazumi poticanjem trgovine ekološkim proizvodima pridonijeti i suradnji s međunarodnim partnerima kako bi se poboljšali globalni standardi zaštite okoliša, što je jedan od ciljeva zelenog plana.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Članak 218. stavci 3. i 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) navodi se kao pravna osnova za ovaj prijedlog.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               U skladu s člankom 5. stavkom 3. UEU-a načelo supsidijarnosti ne primjenjuje se u područjima isključive nadležnosti EU-a.

               •Proporcionalnost

               Preporuka Komisije u skladu je s načelom proporcionalnosti.

               •Odabir instrumenta

               Jedini dostupan instrument za postizanje ovog cilja jest međunarodni sporazum. Stoga je potrebno odobrenje za otvaranje pregovora o međunarodnom sporazumu.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               •Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva

               Nije primjenjivo

               •Savjetovanja s dionicima

               U kontekstu reforme Uredbe o ekološkoj proizvodnji proveden je znatan broj savjetovanja s dionicima. U to vrijeme organizirano je više sastanaka i sastanaka u okviru dijaloga s civilnim društvom.

               •Prikupljanje i primjena stručnog znanja

               Nije relevantno

               •Procjena učinka

                  Procjena učinka provedena je u kontekstu reforme Uredbe o ekološkoj proizvodnji, koja je dovela do Uredbe (EU) 2018/848, na kojoj se ovaj prijedlog temelji.

               •Primjerenost i pojednostavnjenje propisa

                  Nije primjenjivo

               •Temeljna prava

               Preporuka je u skladu s Ugovorima EU-a i Poveljom o temeljnim pravima Europske unije.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Nije relevantno

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Nije primjenjivo

               •Dokumenti s objašnjenjima (za direktive)

                  Nije primjenjivo

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga

               Predlaže se ovlašćivanje Komisije da, u ime Unije, u pregovorima dogovori sporazume o trgovini ekološkim proizvodima s Argentinom, Australijom, Kanadom, Kostarikom, Indijom, Izraelom, Japanom, Novim Zelandom, Republikom Korejom, Tunisom i Sjedinjenim Američkim Državama. U prilogu ovom prijedlogu navedene su pregovaračke smjernice koje Komisija treba poštovati te je predviđeno osnivanje posebnog odbora s kojim se Komisija treba savjetovati tijekom pregovora.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumima o trgovini ekološkim proizvodima između Europske unije i Argentine, Australije, Kanade, Kostarike, Indije, Izraela, Japana, Novog Zelanda, Republike Koreje, Tunisa i Sjedinjenih Američkih Država

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavke 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)Člankom 45. stavkom 1. točkom (b) podtočkom ii. Uredbe (EU) 2018/848 Europskog parlamenta i Vijeća
                  4
               , u vezi s člankom 47. te uredbe, utvrđena je mogućnost odobravanja pristupa tržištu Unije za ekološke proizvode koji dolaze iz trećih zemalja kojima je na temelju trgovinskih sporazuma Unija priznala da imaju sustav proizvodnje koji ispunjava iste ciljeve i načela primjenom pravila kojima se osigurava razina jamstva usklađenosti jednaka onoj u Uniji.

               (2)U skladu s člankom 48. Uredbe (EU) 2018/848, kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2020/1693 Europskog parlamenta i Vijeća
                  5
               , priznanje u svrhe ekvivalentnosti trećih zemalja na temelju članka 33. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 834/2007
                  6
                isteći će 31. prosinca 2026. Stoga je potrebno otvoriti pregovore u cilju zaključivanja relevantnih sporazuma s dotičnim trećim zemljama.

               (3)Trgovina ekološkim proizvodima između Unije i Švicarske obuhvaćena je Sporazumom između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o trgovini poljoprivrednim proizvodima
                  7
               . Švicarska je radi transparentnosti uključena u Prilog III. Uredbi Komisije (EZ) br. 1235/2008
                  8
               . Prilogom 9. tom sporazumu utvrđen je mehanizam ažuriranja tog sporazuma u slučaju izmjena zakonâ i propisa jedne od stranaka. Pregovore sa Švicarskom stoga nije potrebno otvarati.

               (4)Čile je priznat kao ekvivalentna treća zemlja na temelju Sporazuma između Europske unije i Republike Čilea o trgovini ekološkim proizvodima
                  9
               . Čile je radi jasnoće uključen u Prilog III. Uredbi (EZ) br. 1235/2008. Člancima 3. i 4. tog sporazuma predviđena je mogućnost da se priznanje prilagodi u slučaju izmjena zakonâ i propisa jedne od stranaka. Pregovore sa Čileom stoga nije potrebno otvarati.

               (5)Sporazumom o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane
                  10
               , utvrđeno je uzajamno priznavanje ekvivalentnosti postojećeg zakonodavstva o ekološkoj proizvodnji i sustava kontrole obiju stranaka Sporazuma. Člankom 3. stavkom 3. Priloga TBT-4 o ekološkim proizvodima utvrđeno je da, s obzirom na to da se Uredba (EU) 2018/848 počinje primjenjivati od 1. siječnja 2022., obje stranke trebaju preispitati priznanje ekvivalentnosti do 31. prosinca 2023. Pregovore s Ujedinjenom Kraljevinom stoga nije potrebno otvarati.

               (6)Stoga je primjereno ovlastiti Komisiju za otvaranje pregovora s ciljem sklapanja relevantnih sporazuma s Argentinom, Australijom, Kanadom, Kostarikom, Indijom, Izraelom, Japanom, Novim Zelandom, Republikom Korejom, Tunisom i Sjedinjenim Američkim Državama.

               (7)Kako bi se Uniji omogućilo da u pogledu trgovine ekološkim proizvodima održava recipročne odnose s trećim zemljama, primjereno je utvrditi pregovaračke smjernice za sporazume koji će Uniji i dotičnim trećim zemljama omogućiti priznavanje ekvivalentnosti njihovih standarda i sustavâ kontrole za ekološku proizvodnju,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisija se ovlašćuje da, u ime Unije, u pregovorima dogovori sporazume o trgovini ekološkim proizvodima s Argentinom, Australijom, Kanadom, Kostarikom, Indijom, Izraelom, Japanom, Novim Zelandom, Republikom Korejom, Tunisom i Sjedinjenim Američkim Državama.

               Članak 2.

               Pregovaračke smjernice utvrđene su u prilogu.

               Članak 3.

               Pregovori se vode uz savjetovanje s [ime posebnog odbora upisuje Vijeće].

               Članak 4.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 150, 14.6.2018., str. 10.

                     (2)

                        Uredba (EU) 2020/1693 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. studenoga 2020. o izmjeni Uredbe (EU) 2018/848 u pogledu datuma početka njezine primjene i određenih drugih datuma iz te uredbe (SL L 381, 13.11.2020., str. 1.).

                     (3)

                        Uredba Vijeća (EZ) br. 834/2007 od 28. lipnja 2007. o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda i stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 2092/91 (SL L 189, 20.7.2007., str. 1.).

                     (4)

                        Uredba (EU) 2018/848 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda te stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 834/2007 (SL L 150, 14.6.2018., str. 10.).

                     (5)

                        Uredba (EU) 2020/1693 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. studenoga 2020. o izmjeni Uredbe (EU) 2018/848 o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda u pogledu datuma početka njezine primjene i određenih drugih datuma iz te uredbe (SL L 381, 13.11.2020., str. 1.).

                     (6)

                        Uredba Vijeća (EZ) br. 834/2007 od 28. lipnja 2007. o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda i stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 2092/91 (SL L 189, 20.7.2007., str. 1.).

                     (7)

                        SL L 114, 30.4.2002., str. 132.

                     (8)

                        Uredba Komisije (EZ) br. 1235/2008 od 8. prosinca 2008. o detaljnim pravilima za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 834/2007 s obzirom na režime za uvoz ekoloških proizvoda iz trećih zemalja (SL L 334, 12.12.2008., str. 25.).

                     (9)

                        SL L 331, 14.12.2017., str. 4.

                     (10)

                        SL L 444, 31.12.2020., str. 14.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 26.5.2021.
            COM(2021) 259 final
            PRILOG

            Preporuci ODLUKE VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumima o trgovini ekološkim proizvodima između Europske unije i Argentine, Australije, Kanade, Kostarike, Indije, Izraela, Japana, Novog Zelanda, Republike Koreje, Tunisa i Sjedinjenih Američkih Država

               PRILOG

               Smjernice za pregovore o sporazumima o trgovini ekološkim proizvodima između
                  Europske unije i Argentine, Australije, Kanade, Kostarike, Indije, Izraela, Japana, Novog Zelanda, Republike Koreje, Tunisa i Sjedinjenih Američkih Država

               1.Komisija može započeti pregovore s Argentinom, Australijom, Kanadom, Kostarikom, Indijom, Izraelom, Japanom, Novim Zelandom, Republikom Korejom, Tunisom i Sjedinjenim Američkim Državama radi postizanja uravnoteženih sporazuma o ekvivalentnosti standardâ i sustava kontrole za ekološku proizvodnju.

               2.Cilj je pregovora olakšati trgovinu ekološkim proizvodima na recipročnoj i obostrano korisnoj osnovi.

               3.Pregovori se odnose na proizvode iz članka 2. stavka 1. Uredbe (EU) 2018/848 koji su dobiveni ili proizvedeni na području Unije i na državnom području dotične treće zemlje.

               4.Komisija nastoji postići visoku razinu poštovanja ciljeva i načela ekološke proizvodnje i visoku razinu jamstva sustava kontrole, uključujući nadzor, u skladu s Uredbom (EU) 2018/848.

               5.Komisija nastoji postići zaštitu izraza, njihovih izvedenica ili umanjenica te logotipa Unije koji se odnose na ekološku proizvodnju kako bi njihova upotreba bila rezervirana za označivanje proizvodâ u skladu s Uredbom (EU) 2018/848.

               6.Komisija uzima u obzir načela i pravila proizvodnje iz smjernica CAC/GL 32 Codexa alimentariusa.

               7.Osim ako je u pregovaračkim smjernicama za Sporazum o slobodnoj trgovini s dotičnom trećom zemljom predviđeno drukčije, Komisija primjenjuje aktualne pregovaračke smjernice na odredbe koje se odnose na trgovinu ekološkim proizvodima, kad razmatra bavljenje pitanjima iz područja trgovine ekološkim proizvodima u sadašnjim ili budućim pregovorima o sporazumima o slobodnoj trgovini između Unije i trećih zemalja.

               8.Pri vođenju pregovora na temelju ovih pregovaračkih smjernica Komisija posebno uzima u obzir načela i mehanizme Ugovora o funkcioniranju Europske unije i obveze koje proizlaze iz pravila Svjetske trgovinske organizacije.

               9.Sporazumom se utvrđuje da ugovorne stranke poduzimaju odgovarajuće mjere u slučaju izostanka administrativne suradnje ili upravljanja.

               10.Prije započinjanja pregovora s dotičnim trećim zemljama Komisija obavješćuje posebni odbor iz članka 3.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 1.6.2021.
            COM(2021) 269 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora radi izmjene Sporazuma između Europske unije i Japana o međusobnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Sporazumom između Europske unije i Japana o međusobnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima
                  1
                želi se uspostaviti učinkovitija suradnja između Europske unije i Japana u tom području. U skladu sa Sporazumom, zamoljena država na zahtjev države moliteljice pruža pravnu pomoć u vezi s istragama, progonima i drugim postupcima (uključujući sudske postupke) u kaznenim stvarima. Područje primjene Sporazuma uključuje moderne alate za suradnju kao što su videokonferencije i razmjena bankovnih informacija. To je prvi takav neovisan sporazum EU-a s drugom zemljom. Nijedna pojedinačna država članica nije prethodno samostalno sklopila sličan sporazum s Japanom.

               Direktiva o zaštiti podataka pri izvršavanju zakonodavstva (LED)
                  2
                stupila je na snagu 6. svibnja 2016., a države članice trebale su je prenijeti u nacionalno pravo do 6. svibnja 2018. (članak 63. stavak 1. Direktive). U usporedbi s Okvirnom odlukom koju je zamijenila i stavila izvan snage
                  3
               , LED je mnogo sveobuhvatniji i potpuniji horizontalni instrument za zaštitu podataka. Primjenjuje se i na domaću i na prekograničnu obradu osobnih podataka koju provode nadležna tijela u svrhu sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija, uključujući zaštitu od prijetnji javnoj sigurnosti i njihovo sprečavanje (članak 1. stavak 1.).

               Na temelju članka 62. stavka 6. Direktive o zaštiti podataka pri izvršavanju zakonodavstva od Komisije se zahtijeva da do 6. svibnja 2019. preispita druge pravne akte EU-a kojima se uređuje obrada osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe izvršavanja zakonodavstva kako bi se procijenila potreba da se ti akti usklade s Direktivom i kako bi se, prema potrebi, dali prijedlozi za izmjenu tih akata s ciljem osiguravanja dosljednosti zaštite osobnih podataka u okviru Direktive.

               Komisija je 24. lipnja 2020. ispunila tu obvezu donošenjem Komunikacije Daljnji koraci u usklađivanju nekadašnjeg trećeg stupa pravne stečevine s pravilima o zaštiti podataka
                  4
               . U njoj je navela 10 pravnih akata koje bi trebalo uskladiti s Direktivom o zaštiti podataka pri izvršavanju zakonodavstva te je utvrdila vremenski raspored za to. Utvrdila je da je Sporazum s Japanom jedan od akata za koje je potrebna ciljana izmjena kako bi se osigurala potpuna usklađenost s Direktivom te je navela da će u prvom tromjesečju 2021. dati preporuku Vijeću. Ovo je ta preporuka.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

               Cilj je ove inicijative uskladiti pravila o zaštiti podataka u Sporazumu s načelima i pravilima utvrđenima Direktivom o zaštiti podataka pri izvršavanju zakonodavstva kako bi se osigurao čvrst i usklađen okvir za zaštitu podataka za potrebe Sporazuma.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  nije primjenjivo

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Ovaj prijedlog temelji se na članku 218. stavcima 3. i 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

               U članku 218. stavku 3. UFEU-a od Komisije se zahtijeva da podnese preporuke Vijeću koje potom donosi odluku kojom se odobrava otvaranje pregovora i, ovisno o predmetu predviđenog sporazuma, imenuje pregovarač Unije ili voditelj pregovaračkog tima Unije. Člankom 218. stavkom 4. UFEU-a predviđa se da Vijeće može utvrditi pregovaračke smjernice i imenovati poseban odbor s kojim se treba savjetovati tijekom vođenja pregovora.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Samo Unija može voditi pregovore o izmjeni Sporazuma.

               •Proporcionalnost

                  Ovaj je prijedlog ograničen na ono što je potrebno kako bi se osigurala usklađenost Sporazuma s postojećim zakonodavstvom Unije o zaštiti osobnih podataka, posebno s Direktivom o zaštiti podataka pri izvršavanju zakonodavstva, a da se ne mijenjaju mehanizmi suradnje u okviru Sporazuma. Ova preporuka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje ciljeva u skladu s člankom 5. stavkom 4. Ugovora o Europskoj uniji.

               •Odabir instrumenta

                  nije primjenjivo

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               •Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva

               Ova preporuka nadovezuje se na rezultate Komisijina preispitivanja u skladu s člankom 62. stavkom 6. Direktive o zaštiti podataka pri izvršavanju zakonodavstva, kako su predstavljeni u  Komunikaciji „Daljnji koraci u usklađivanju nekadašnjeg trećeg stupa pravne stečevine s pravilima o zaštiti podataka”. U toj su komunikaciji navedene točke u pogledu kojih je potrebno usklađivanje. Posebno, u njoj se utvrđuje potreba za poboljšanjem mjera za zaštitu podataka u Sporazumu.

               Prema postojećim odredbama, a posebno prema člancima 8. (zahtjevi za pomoć) i 13. (povjerljivost i ograničenje uporabe):

               zahtjevi moraju sadržavati opis svrhe zatražene pomoći, zajedno s činjenicama koje se odnose na predmet istrage, kaznenog progona ili drugog postupka (uključujući sudski postupak); i

               država moliteljica ne smije obrađivati osobne podatke u druge svrhe osim one opisane u zahtjevu bez prethodnog pristanka zamoljene države.

               Preispitivanjem je utvrđeno nekoliko područja u kojima su potrebne odredbe. Ta područja uključuju:

               ·odredbe o pitanjima kvalitete podataka i sigurnosti,

               ·pravila o čuvanju i vođenju evidencije,

               ·zaštitne mjere koje se primjenjuju na obradu posebnih kategorija osobnih podataka,

               ·ograničenja daljnjih prijenosa, te

               ·pravila o nadzoru i pravnim lijekovima koji su dostupni pojedincima.

               Ovom se preporukom traži odobrenje Vijeća za otvaranje pregovora o izmjeni Sporazuma s ciljem usuglašavanja novih odredaba kojima će se Uniji omogućiti osiguranje usklađenosti s njezinim obvezama na temelju Direktive o zaštiti podataka pri izvršavanju zakonodavstva.

               •Savjetovanja s dionicima

                  U skladu sa svojim smjernicama za bolju regulativu Komisija je objavila plan u kojem se iznosi inicijativa za preporuku Odluke Vijeća o predloženom usklađivanju s pravilima EU-a o zaštiti podataka Sporazuma između EU-a i Japana o međusobnoj pomoći u kaznenim stvarima
                     5
                  .  Dionici su pozvani da dostave povratne informacije između 14. siječnja i 11. veljače 2021. U tom razdoblju nisu zaprimljeni nikakvi podnesci.

               •Prikupljanje i primjena stručnog znanja

                  Komisija je u preispitivanju uzela u obzir studiju provedenu u okviru pilot-projekta Europskog parlamenta o „preispitivanju instrumenata i programa EU-a za prikupljanje podataka s obzirom na temeljna prava”
                     6
                  . U toj su studiji navedeni akti Unije obuhvaćeni člankom 62. stavkom 6. Direktive o zaštiti podataka pri izvršavanju zakonodavstva te su utvrđene odredbe koje bi moglo biti nužno uskladiti radi zaštite podataka.

               •Procjena učinka

               Učinak ovog prijedloga u biti je ograničen na obradu osobnih podataka koju provode nadležna tijela u kontekstu Okvirne odluke Vijeća 2002/465/PUP
                  7
               . Učinak novih obveza koje proizlaze iz Direktive o zaštiti podataka pri izvršavanju zakonodavstva procijenjen je u kontekstu pripremnog rada za tu direktivu. Za ovaj prijedlog stoga nije potrebna posebna procjena učinka.

               •Primjerenost i pojednostavnjenje propisa

                  nije primjenjivo

               •Temeljna prava

               Pravo na zaštitu osobnih podataka utvrđeno je člankom 8. Povelje Europske unije o temeljnim pravima (Povelja), člankom 16. UFEU-a te člankom 8. Europske konvencije o ljudskim pravima. Zaštita podataka usko je povezana i s poštovanjem privatnog i obiteljskog života, koji je zaštićen člankom 7. Povelje. Zakonodavstvom EU-a o zaštiti podataka nastoji se osigurati visoka razina zaštite osobnih podataka.

               Trenutačnom preporukom traži se odobrenje za otvaranje pregovora s ciljem izmjene Sporazuma s Japanom kako bi se osigurale odgovarajuće zaštitne mjere za osiguravanje usklađenosti s obvezama država članica na temelju Direktive o zaštiti podataka pri izvršavanju zakonodavstva. To bi pozitivno utjecalo na temeljna prava na privatnost i zaštitu podataka.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  nije primjenjivo

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobravanju otvaranja pregovora radi izmjene Sporazuma između Europske unije i Japana o međusobnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavke 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)Trebalo bi otvoriti pregovore s ciljem izmjene Sporazuma između Europske unije i Japana o međusobnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima
                  8
               .

               (2)Obrada osobnih podataka na temelju Sporazuma trebala bi biti u skladu s primjenjivim pravilima o zaštiti podataka. Odredbe Sporazuma o zaštiti podataka trebalo bi preispitati i usuglasiti nove odredbe kojima se Uniji omogućuje da osigura usklađenost takve obrade s Direktivom (EU) 2016/680
                  9
                Europskog parlamenta i Vijeća.

               (3)Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 42. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća
                  10
                koji je dostavio mišljenje …
                  11
               ,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               1.Komisija se ovlašćuje za otvaranje pregovora o izmjeni Sporazuma između Europske unije i Japana o međusobnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima.

               Članak 2.

               Pregovaračke smjernice utvrđene su u Prilogu.

               Članak 3.

               Pregovori se vode uz savjetovanje s [poseban odbor koji imenuje Vijeće].

               Članak 4.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik/Predsjednica

                     (1)

                        Sporazum između Europske unije i Japana o međusobnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima (SL L 39, 12.2.2010., str. 20), potpisan u Bruxellesu 30. studenoga 2009. i u Tokiju 15. prosinca 2009. Stupio je na snagu 2. siječnja 2011.

                     (2)

                        Direktiva (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (SL L 119, 4.5.2016., str. 89.).

                     (3)

                        Okvirna odluka Vijeća 2008/977/PUP od 27. studenoga 2008. o zaštiti osobnih podataka obrađenih u okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima (SL L 350, 30.12.2008., str. 60.).

                     (4)

                        COM(2020) 262 final.

                     (5)

                  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12804-EU-Japan-mutual-legal-assistance-on-criminal-matters

                     (6)

                        Projekt je zatražio Parlament, njime je upravljala Komisija, a provela ga je skupina neovisnih stručnjaka koje je Komisija odabrala na temelju kriterija koje je utvrdio Parlament. Rezultati projekta odražavaju samo stajališta i mišljenja izvođača te se Komisija ne može smatrati odgovornom ni za kakvu upotrebu navedenih informacija.

                     http://www.fondazionebrodolini.it/en/projects/pilot-project-fundamental-rights-review-eu-data-collection-instruments-and-programmes

                     (7)

                        Okvirna odluka Vijeća 2002/465/PUP od 13. lipnja 2002. o zajedničkim istražnim timovima (SL L 162, 20.6.2002., str. 1.).

                     (8)

                        Sporazum između Europske unije i Japana o međusobnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima, SL L 39, 12.2.2010, str. 20.

                     (9)

                        Direktiva (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (SL L 119, 4.5.2016., str. 89.).

                     (10)

                        Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

                     (11)

                        SL C ….

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 1.6.2021.
            COM(2021) 269 final
            PRILOG

            Preporuci za
            ODLUKU VIJEĆA  o odobravanju otvaranja pregovora za izmjenu Sporazuma između Europske unije i Japana o međusobnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima

               PRILOG

               Pregovaračke direktive za izmjenu Sporazuma između Europske unije i Japana o međusobnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima

               Komisija bi u pregovorima trebala nastojati ostvariti ciljeve koji su detaljno navedeni u nastavku:

               (1)opći je cilj izmjena poduprijeti i ojačati suradnju između država članica i Japana u području međusobne pravne pomoći u kaznenim stvarima jačanjem mjera zaštite osobnih podataka. Izmjenama se ne bi trebali mijenjati svrha i oblici suradnje na temelju Sporazuma;

               (2)sporazumom, posebno člankom 8. (zahtjevi za pomoć) i člankom 13. (povjerljivost i ograničenja uporabe), već se zahtijeva sljedeće:

               –zahtjevi moraju sadržavati opis svrhe zatražene pomoći te činjenice koje se odnose na predmet istrage, kaznenog progona ili drugog postupka (uključujući sudski postupak); i

               –država moliteljica ne smije obrađivati osobne podatke za potrebe koje nisu opisane u zahtjevu bez prethodnog pristanka zamoljene države;

               time se poštuju načela specifikacije i ograničenja svrhe;

               (3)izmjenama bi se trebalo osigurati da su Sporazumom predviđene odgovarajuće mjere za zaštitu podataka u smislu Direktive (EU) 2016/680
                  1
                za prijenos osobnih podataka u skladu sa Sporazumom, neovisno o državljanstvu ili mjestu boravišta dotičnih pojedinaca;

               (4)posebno, izmjene bi trebale obuhvaćati sljedeće dodatne zaštitne mjere koje će se primjenjivati na sva tijela koja sudjeluju u istrazi, kaznenom progonu ili drugom postupku (uključujući sudski postupak) koji je opisan u zahtjevu:

               (a)obvezno je osigurati da su svi osobni podaci koji se prenose između stranaka nužni za postizanje svrhe zahtjeva u skladu s ciljevima i područjem primjene sporazuma te da su ti podaci primjereni, relevantni i da nisu pretjerani u odnosu na tu svrhu;

               (b)obvezno je osigurati točnost i, po potrebi, ažuriranje osobnih podataka; osobni podaci koji ne ispunjavaju taj zahtjev moraju se izbrisati ili ispraviti; ako postoje naznake da su osobni podaci netočni ili da su postali netočni ili zastarjeli, potrebno je obavijestiti drugu stranu;

               (c)obvezno je osigurati da se osobni podaci ne čuvaju dulje nego što je to potrebno u svrhu u koju su preneseni;

               (d)obvezno je osigurati da su prijenos i daljnja obrada osobnih podataka kojima se otkrivaju rasno ili etničko podrijetlo, politička mišljenja, religijska ili filozofska uvjerenja ili članstvo u sindikatu, genetski podaci, biometrijski podaci u svrhu jedinstvene identifikacije pojedinca, podaci koji se odnose na zdravlje ili podaci koji se odnose na spolni život ili seksualnu orijentaciju pojedinca dopušteni samo ako takav prijenos i daljnja obrada podliježu odgovarajućim zaštitnim mjerama kojima se rješavaju posebni rizici povezani s obradom;

               (e)obvezno je uvesti primjerene tehničke i organizacijske mjere kako bi se mogla dokazati sukladnost;

               (f)obvezno je zajamčiti sigurnost osobnih podataka primjerenim tehničkim i organizacijskim mjerama, uključujući ograničenja pristupa, te dostavljati obavijesti u slučaju povrede osobnih podataka;

               (g)s pomoću mehanizma treba osigurati da se dotične osobe obavještavaju o svakom prijenosu podataka i da im se stavljaju na raspolaganje osnovne informacije o obradi, što podliježe nužnim i razmjernim ograničenjima;

               (h)obvezno je osigurati da dotični pojedinac ili više njih imaju izvršiva prava pristupa (uključujući osnovne informacije o obradi), ispravljanja i brisanja, što podliježe nužnim i razmjernim ograničenjima, te predvidjeti primjerene zaštitne mjere u pogledu odluka koje se temelje isključivo na automatiziranoj obradi prenesenih osobnih podataka koji negativno utječu na njih;

               (i)ako je potrebna prethodna suglasnost u skladu s člankom 13. stavkom 1. Sporazuma, obveza je zamoljene države da procijeni sve relevantne čimbenike, posebno:

               –početnu svrhu obrade;

               –svrhu daljnje obrade; i

               –osigurava li tijelo koje prima podatke razinu zaštite osobnih podataka koji se razmjenjuju koja je jednaka onoj koja se jamči Sporazumom;

               (j)obvezno je osigurati da usklađenost sa zaštitnim mjerama dogovorenima među strankama nadzire jedno ili više neovisnih nadzornih tijela s izvršnim istražnim i provedbenim ovlastima, posebno s ovlasti za rješavanje pritužbi pojedinaca o upotrebi njihovih osobnih podataka, uzimajući u obzir poseban kontekst obrade podataka na sudovima koji djeluju u sudbenom svojstvu; i

               (k)obvezno je osigurati pojedincima učinkovit pravni lijek u slučaju kršenja prethodno navedenih zaštitnih mjera;

               (5)izmijenjeni Sporazum trebao bi sadržavati definicije ključnih pojmova, uključujući definiciju osobnih podataka u skladu s člankom 3. stavkom 1. Direktive (EU) 2016/680.

                     (1)

                        Direktiva (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (SL L 119, 4.5.2016., str. 89.).


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 2.6.2021.
            COM(2021) 513 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Cipra za 2021.
            {SWD(2021) 501 final}

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Cipra za 2021.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               nakon savjetovanja s Gospodarskim i financijskim odborom,

               budući da:

               (1)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju
                  2
                iz Pakta o stabilnosti i rastu
                  3
               . U toj je komunikaciji iznijela svoje stajalište da su zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada uzrokovanog pandemijom bolesti COVID-19 ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s tom Komisijinom procjenom. Općom klauzulom o odstupanju državama članicama omogućena je proračunska fleksibilnost za suočavanje s krizom i olakšana koordinacija proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada. Njezinom aktivacijom svakoj državi članici dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Komisija je 17. rujna 2020. u svojoj Godišnjoj strategiji održivog rasta najavila da će se opća klauzula o odstupanju primjenjivati i u 2021.
                  4

               (2)Vijeće je 20. srpnja 2020. Cipru
                  5
                preporučilo da u skladu s općom klauzulom o odstupanju poduzme sve potrebne mjere za djelotvoran odgovor na pandemiju, održavanje gospodarstva i potporu oporavku koji će uslijediti. Preporučilo je i da Cipar, kada to gospodarski uvjeti dopuste, nastavi provoditi fiskalne politike kako bi postigla razborite srednjoročne fiskalne pozicije i osigurala održivost duga, uz istodobno poticanje ulaganja.

               (3)Vijeće je u Preporuci o ekonomskoj politici europodručja naznačilo da bi fiskalne politike u svim državama članicama i dalje trebale ostati poticajne tijekom 2021. i da bi mjere politike trebale biti prilagođene okolnostima u pojedinim zemljama, pravodobne, privremene i ciljane
                  6
               .  Kada epidemiološki i gospodarski uvjeti to dopuste, trebalo bi početi postupno ukidati izvanredne mjere, istodobno nastojeći ublažiti socijalne posljedice krize i njezin učinak na tržište rada. Fiskalne politike trebalo bi nastaviti provoditi s ciljem da se postignu razborite srednjoročne fiskalne pozicije i osigura održivost duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Države članice trebale bi nastaviti provoditi reforme kojima se jačaju pokrivenost, primjerenost i održivost zdravstvenih sustava i sustava socijalne zaštite za sve.

               (4)Komisija je 18. studenoga 2020. donijela mišljenja o nacrtima proračunskih planova država članica europodručja za 2021., koja su se temeljila na kvalitativnoj procjeni fiskalnih mjera. Komisija smatra da je nacrt proračunskog plana Cipra općenito u skladu s preporukama za fiskalnu politiku koje je Vijeće donijelo 20. srpnja 2020. te da se većinom mjera iz plana podupire gospodarska aktivnost u kontekstu znatne neizvjesnosti.

               (5)Instrumentom Next Generation EU, uključujući Mehanizam za oporavak i otpornost, zajamčit će se održiv, uključiv i pravedan oporavak. Uredba (EU) 2021/241 o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost
                  7
                stupila je na snagu 19. veljače 2021. Tim instrumentom pružit će se financijska potpora provedbi reformi i ulaganjima i generirati fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima EU-a. Pridonijet će gospodarskom oporavku, provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije te jačanju otpornosti gospodarstava i njihova potencijalnog rasta. Omogućit će i poboljšanje javnih financija u kratkoročnom razdoblju i pridonijeti jačanju njihove održivosti, rastu i otvaranju radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju.

               (6)Komisija je 3. ožujka 2021. donijela Komunikaciju s daljnjim smjernicama politike kako bi se olakšala koordinacija fiskalnih politika i izrada programa stabilnosti i konvergencije država članica
                  8
               . Opći smjer fiskalne politike, uzimajući u obzir nacionalne proračune i Mehanizam za oporavak i otpornost, trebao bi u 2021. i 2022. ostati poticajan. Istodobno bi, u kontekstu postupne normalizacije gospodarske aktivnosti u drugoj polovini 2021., fiskalne politike država članica u 2022. trebale biti diferenciranije. Države članice trebale bi u svojim fiskalnim politikama uzeti u obzir stupanj oporavka, fiskalnu održivost te potrebu za smanjenjem gospodarskih, socijalnih i teritorijalnih razlika. S obzirom na potrebu za potporom održivom oporavku u Uniji, države članice s niskim rizicima za održivost trebale bi usmjeriti proračune na održavanje poticajne fiskalne politike u 2022., uzimajući u obzir učinak Mehanizma za oporavak i otpornost. Države članice s visokim razinama duga trebale bi provoditi razborite fiskalne politike, zadržati državna ulaganja te iskoristiti bespovratna sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih visokokvalitetnih projekata ulaganja i strukturne reforme. U razdoblju nakon 2022. pri izradi fiskalnih politika trebalo bi nastaviti uzimati u obzir snagu oporavka, stupanj ekonomske neizvjesnosti i fiskalnu održivost. Preusmjeravanje fiskalnih politika prema postizanju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija, među ostalim postupnim i pravodobnim ukidanjem mjera potpore, pridonijet će srednjoročnoj fiskalnoj održivosti.

               (7)Komisija je u Komunikaciji od 3. ožujka 2021. iznijela stajalište da bi odluku o deaktivaciji ili nastavku primjene opće klauzule o odstupanju trebalo donijeti u okviru ukupne ocjene stanja gospodarstva, pri čemu bi ključni kvantitativni kriterij bio razina gospodarske aktivnosti u Uniji ili europodručju u usporedbi s razinama prije krize (krajem 2019.). Na temelju proljetne prognoze za 2021. Komisija je 2. lipnja zaključila da su ispunjeni uvjeti za nastavak primjene opće klauzule o odstupanju u 2022. i njezinu deaktivaciju od 2023. Nakon deaktivacije opće klauzule o odstupanju i dalje će se u obzir uzimati konkretna situacija u pojedinoj zemlji
                  9
               .

               (8)Cipar je 29. travnja 2021. dostavio svoj Program stabilnosti za 2021., u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

               (9)Na temelju podataka koje je Eurostat potvrdio, deficit opće države u Cipru je u 2020. iznosio 5,7 % BDP-a, a dug opće države povećao se na 118,2 % BDP-a. Godišnja promjena primarnog proračunskog salda iznosila je -7,6 % BDP-a, uključujući diskrecijske proračunske mjere u iznosu od 3,6 % BDP-a za potporu gospodarstvu te djelovanje automatskih stabilizatora. Cipar je pružio i potporu za likvidnost poduzećima i kućanstvima (kao što su jamstva i odgode plaćanja poreza koji nemaju izravan i neposredan učinak na proračun), koja se procjenjuje na 1,9 % BDP-a.

               Komisija je 2. lipnja 2020. objavila izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3. UFEU-a. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Cipra jer je njegov deficit opće države 2020. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, dok je njezin dug opće države premašio referentnu vrijednost od 60 % BDP-a utvrđenu Ugovorom i nije se smanjio zadovoljavajućim tempom. U izvješću je zaključeno da nije ispunjen kriterij deficita i da nije poštovan kriterij duga.

               (10)Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije povoljan je je za 2021. i 2022. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2021. očekuje se da će se realni BDP Cipra povećati za 3,1 % u 2021. i za 3,8 % u 2022. Prema Programu stabilnosti predviđa se da će gospodarstvo Cipra porasti za 3,6 % u 2021. i za 3,8 % u 2022. Relativno viša stopa rasta u okviru Programa u 2021. potaknuta je većom privatnom potrošnjom.

               (11)Vlada u Programu stabilnosti za 2021. predviđa povećanje deficita opće države s 5,7 % BDP-a u 2020. na 4,7 % BDP-a u 2021. te smanjenje udjela duga na 111,9 % BDP-a u 2021. Prema programu, promjena primarnog proračunskog salda u 2021. u odnosu na razinu prije krize (2019.) iznosi -6,5 % BDP-a, što odražava diskrecijske proračunske mjere u iznosu od 3,4 % BDP-a za potporu gospodarstvu te djelovanje automatskih stabilizatora. Ta su predviđanja u skladu s Komisijinom proljetnom prognozom 2021.

               (12)Kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 i posljedični gospodarski pad, Cipar je donio proračunske mjere za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pružanje pomoći osobito pogođenim građanima i sektorima. Tim snažnim političkim odgovorom ublaženo je smanjenje BDP-a, što je pak ograničilo povećanje državnog deficita i javnog duga. Fiskalne mjere trebale bi pružiti najveću moguću potporu bez prejudiciranja budućih fiskalnih kretanja. Stoga se njima ne bi smjelo trajno opteretiti javne financije. Ako države članice uvedu trajne mjere, trebaju ih na odgovarajući način financirati kako bi se u srednjoročnom razdoblju postigla proračunska neutralnost. Mjere koje je Cipar poduzeo u 2020. i 2021. u skladu su s Preporukom Vijeća od 20. srpnja 2020. Diskrecijske proračunske mjere koje je vlada donijela 2020. i 2021. uglavnom su privremene ili popraćene kompenzacijskim mjerama.

               (13)Program stabilnosti za 2021. sadržava pretpostavku da ulaganja i reforme financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost iznose 0,6 % u 2021., 0,4 % u 2022., 0,4 % u 2023. i 0,4 % u 2024. Umjesto toga, Komisijina prognoza sadržava pretpostavku da će ukupni proračunski učinak reformi i ulaganja iz plana iznositi 0,3 % BDP-a u 2021. i 0,5 % BDP-a u 2022.

               (14)U trenutačnim okolnostima potrebno je razmotriti utvrđene pokazatelje fiskalne prilagodbe iz Uredbe (EZ) br. 1466/97. Prvo, postoji znatna neizvjesnost u pogledu procjena proizvodnog jaza. Drugo, fiskalna politika treba biti spremna za brzu prilagodbu razvoju pandemije, kako bi se nakon smanjenja zdravstvenih rizika preusmjerila s hitnih na ciljane mjere. Treće, trenutačne okolnosti obilježene su znatnim odgovorom politika za potporu gospodarskoj aktivnosti. Zbog znatnih prijenosa sredstava iz proračuna EU-a (npr. iz Mehanizma za oporavak i otpornost), utvrđeni pokazatelji ne odražavaju u cijelosti poticaj fiskalnih politika gospodarstvu. U tom se kontekstu strukturni saldo ne čini primjerenim u trenutačnim okolnostima. Referentno mjerilo za rashode potrebno je prilagoditi
                  10
                i dopuniti dodatnim informacijama kako bi se u potpunosti ocijenio smjer fiskalne politike.

               Prvo, privremene hitne mjere isključene su iz ukupnog iznosa rashoda, što je slično pristupu iz procjene nacrta proračunskih planova za 2021. Hitnim privremenim mjerama uvedenima zbog krize podupiru se zdravstveni sustavi te radnicima i poduzećima nadoknađuje gubitak prihoda zbog ograničenja kretanja i poremećaja u lancima opskrbe. Tijela javne vlasti mogu ih ukinuti ovisno o normalizaciji gospodarstva i javnog zdravlja.

               Drugo, kako bi se u ovom trenutku ocijenio opći smjer fiskalne politike, znatne prijenose iz proračuna EU-a (kao što su oni iz Mehanizma za oporavak i otpornost) trebalo bi uključiti u relevantne ukupne rashode.

               U skladu s tim, smjer fiskalne politike mjeri se promjenom primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i bez hitnih privremenih mjera uvedenih zbog krize), uključujući rashode koji se financiraju bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a.

               Osim općeg smjera fiskalne politike, cilj je analize procijeniti je li nacionalna fiskalna politika razborita i potiče li se njezinim sastavom održiv oporavak u skladu sa zelenom i digitalnom tranzicijom. Zato se posebna pozornost posvećuje kretanjima primarnih tekućih rashoda i ulaganja koje financira država.

               (15)U Programu stabilnosti za 2021. Cipar predviđa se da će se deficit opće države smanjiti na 0,9 % BDP-a u 2022., uglavnom zbog prestanka primjene privremenih mjera potpore donesenih 2020. i 2021. Predviđa se smanjenje udjela duga opće države na 103,9 % BDP-a u 2022. Ta su predviđanja u skladu s Komisijinom proljetnom prognozom 2021. Komisija predviđa deficit od 2 % BDP-a, uglavnom zbog većih očekivanih rashoda i nižih prihoda, te udio duga opće države od 106,6 % BDP-a u 2022.

               Na temelju Komisijine prognoze procjenjuje se da opći smjer fiskalne politike kako je prethodno definiran (uključujući i učinak ulaganja koja se financiraju iz nacionalnih proračuna i proračuna EU-a, osobito iz Mehanizma za oporavak i otpornost, na ukupnu potražnju u 2022.) iznosi -0,3 % BDP-a
                  11
               . Predviđa se da će se pozitivan učinak rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a povećati za 0,4 postotni bod BDP-a. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država biti kontrakcijski i iznositi 0,1 postotni bod BDP-a
                  12
               . Predviđa se da će učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na prihodovnoj strani) biti kontrakcijski i iznositi 0,1 postotnih bodova BDP-a.

               (16)Po svemu sudeći, kvaliteta proračunskih mjera država članica posebno je važna. Fiskalne strukturne reforme usmjerene na poboljšanje sastava nacionalnih proračuna mogu poduprijeti potencijalni rast, stvoriti prijeko potreban fiskalni prostor i pridonijeti dugoročnoj fiskalnoj održivosti, među ostalim zbog klimatskih promjena i zdravstvenih izazova. Na prihodovnoj je strani zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 došla do izražaja važnost reformi za učinkovitije i pravednije sustave javnih prihoda. Na rashodovnoj je strani još više naglašena nužnost povećanja obujma i kvalitete održivih ulaganja koja potiču rast, u skladu s ciljevima jačanja potencijala rasta, gospodarske i socijalne otpornosti te zelene i digitalne tranzicije. Planovi za oporavak i otpornost omogućit će poboljšanje sastava nacionalnih proračuna.

               (17)Prema srednjoročnom proračunskom planu iz Programa predviđa se povećanje suficita opće države s 0,1 % u 2023. na 1,6 % BDP-a u 2024.

               Na temelju Programa opći smjer fiskalne politike (uključujući i učinak na ukupnu potražnju ulaganja koja se financiraju iz nacionalnih proračuna i proračuna EU-a, posebno iz Mehanizma za oporavak i otpornost) procijenjen je na prosječno 2,8 % BDP-a u 2023. i 2024. Predviđa se da će se pozitivan učinak rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a povećati za 0,1 postotni bod BDP-a. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država biti kontrakcijski i iznositi 0,1 postotni bod BDP-a
                  13
               . Predviđa se da će učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na prihodovnoj strani) biti kontrakcijski i iznositi 2,8 postotnih bodova BDP-a.

               Trenutačno se prosječni desetogodišnji nominalni potencijalni rast procjenjuje na 3,5 %
                  14
               .  Međutim, ta procjena ne uključuje učinak reformi u okviru Plana za oporavak i otpornost koje mogu potaknuti potencijalni gospodarski rast Cipra.

               (18)Predviđa se smanjenje udjela duga opće države s 99,5 % BDP-a u 2023. na 92,9 % BDP-a u 2024. Cipar se suočava sa srednjim rizicima za fiskalnu održivost u srednjoročnom razdoblju, kao što je vidljivo iz najnovije analize održivosti duga
                  15
               .

               (19)S obzirom na trenutačno iznimno visok stupanj neizvjesnosti, smjernice za fiskalnu politiku trebale bi ostati uglavnom kvalitativne. Preciznije kvantificirane smjernice za naredne godine izradit će se 2022., nakon što se stupanj neizvjesnosti u dovoljnoj mjeri smanji.

               Vijeće je ocijenilo Program stabilnosti za 2021. i daljnje postupanje Cipra po Preporuci Vijeća od 20. srpnja 2020.

               PREPORUČUJE CIPRU DA:

               1.U 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj Mehanizma za oporavak i otpornost, te očuva ulaganja koja financira država.

               2.Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalnu politiku s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja srednjoročne fiskalne održivosti duga. Istodobno poveća ulaganja kako bi se potaknuo potencijal rasta.

               3.Obrati posebnu pozornost na sastav javnih financija na prihodovnoj i rashodovnoj strani proračuna te na kvalitetu proračunskih mjera kako bi se osigurao održiv i uključiv oporavak. Daje prednost održivim ulaganjima kojima se potiče rast, osobito onima koja podupiru zelenu i digitalnu tranziciju. Daje prednost fiskalno-strukturnim reformama koje će pridonijeti financiranju prioriteta javne politike i dugoročnoj održivosti javnih financija, među ostalim jačanjem pokrivenosti, primjerenosti i održivosti zdravstvenih sustava i sustava socijalne zaštite za sve.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997 ., str. 1.

                     (2)

                        Tom se klauzulom olakšava koordinacija proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97.

                     (3)

                        Komunikacija Komisije Vijeću o aktivaciji opće klauzule o odstupanju Pakta o stabilnosti i rastu, Bruxelles, 20.3.2020., COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Komunikacija Komisije o godišnjoj strategiji održivog rasta 2021., Bruxelles, 17.9.2020., COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Cipra i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Cipra za 2020., SL C 282, 26.8.2020., str. 82.

                     (6)

                        Čeka se konačno donošenje u Vijeću, nakon potvrde Europskog vijeća. Tekst koji je 16. prosinca 2020. dogovorila Euroskupina dostupan je na:
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/hr/pdf

                     (7)

                  SL
                   L57, 18.2.2021., str.17.

                     (8)

                        Komunikacija Komisije Vijeću „Godinu dana od izbijanja pandemije bolesti COVID-19: odgovor u okviru fiskalne politike” Bruxelles, 3.3.2021., COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Komunikacija Komisije „Koordinacija ekonomskih politika u 2021.: prevladavanje pandemije bolesti COVID-19, potpora oporavku i modernizacija gospodarstva”, Bruxelles, 2.6.2021., COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        Konkretno, zbog izglađivanja ulaganja u razdoblju od četiri godine primijenjenog u referentnom mjerilu za rashode nije moguće pravilno procijeniti fiskalnu potporu oporavku ulaganjima koja financira država.

                     (11)

                        Negativan predznak pokazatelja odgovara prekomjernom rastu primarnih rashoda u usporedbi sa srednjoročnim gospodarskim rastom, što upućuje na ekspanzivnu fiskalnu politiku.

                     (12)

                        Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti ekspanzivan i iznositi 0,1 postotna boda BDP-a.

                     (13)

                        Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti neutralan.

                     (14)

                        Procjena Komisije u skladu sa zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (15)

                        Vidjeti Radni dokument službi Komisije – Statistički prilog s popratnim podacima relevantnima za ocjenu Programa stabilnosti i konvergencije za 2021.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 2.6.2021.
            COM(2021) 511 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2021.
            {SWD(2021) 501 final}

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2021.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               nakon savjetovanja s Gospodarskim i financijskim odborom,

               budući da:

               (1)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju
                  2
                iz Pakta o stabilnosti i rastu
                  3
               . U toj je komunikaciji iznijela stajalište da su zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada uzrokovanog pandemijom bolesti COVID-19 ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s tom Komisijinom procjenom. Općom klauzulom o odstupanju državama članicama omogućena je proračunska fleksibilnost za suočavanje s krizom i olakšana koordinacija proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada. Njezinom aktivacijom svakoj državi članici dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Komisija je 17. rujna 2020. u svojoj Godišnjoj strategiji održivog rasta najavila da će se opća klauzula o odstupanju primjenjivati i u 2021.
                  4

               (2)Vijeće je 20. srpnja 2020. Hrvatskoj preporučilo da u skladu s općom klauzulom o odstupanju poduzme sve potrebne mjere za djelotvoran odgovor na pandemiju, održavanje gospodarstva i potporu oporavku koji će uslijediti
                  5
               . Preporučilo je i da Hrvatska, kada to gospodarski uvjeti dopuste, nastavi provoditi fiskalne politike kako bi postigla razborite srednjoročne fiskalne pozicije i osigurala održivost duga, uz istodobno poticanje ulaganja.

               (3)Instrumentom Next Generation EU, uključujući Mehanizam za oporavak i otpornost, zajamčit će se održiv, uključiv i pravedan oporavak. Uredba (EU) 2021/241 o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost
                  6
                stupila je na snagu 19. veljače 2021. Tim instrumentom pružit će se financijska potpora provedbi reformi i ulaganjima i generirati fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima EU-a. Pridonijet će gospodarskom oporavku, provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije te jačanju otpornosti gospodarstava i njihova potencijalnog rasta. Omogućit će i poboljšanje javnih financija u kratkoročnom razdoblju i pridonijeti jačanju njihove održivosti, rastu i otvaranju radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju.

               (4)Komisija je 3. ožujka 2021. donijela Komunikaciju s daljnjim smjernicama politike kako bi se olakšala koordinacija fiskalnih politika i izrada programa stabilnosti i konvergencije država članica
                  7
               . Opći smjer fiskalne politike, uzimajući u obzir nacionalne proračune i Mehanizam za oporavak i otpornost, trebao bi u 2021. i 2022. ostati poticajan. Istodobno bi, u kontekstu postupne normalizacije gospodarske aktivnosti u drugoj polovini 2021., fiskalne politike država članica u 2022. trebale biti diferenciranije. Države članice trebale bi u svojim fiskalnim politikama uzeti u obzir stupanj oporavka, fiskalnu održivost te potrebu za smanjenjem gospodarskih, socijalnih i teritorijalnih razlika. S obzirom na potrebu za potporom održivom oporavku u Uniji, države članice s niskim rizicima za održivost trebale bi usmjeriti proračune na održavanje poticajne fiskalne politike u 2022., uzimajući u obzir učinak Mehanizma za oporavak i otpornost. Države članice s visokim razinama duga trebale bi provoditi razborite fiskalne politike, zadržati državna ulaganja te iskoristiti bespovratna sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih visokokvalitetnih projekata ulaganja i strukturne reforme. U razdoblju nakon 2022. pri izradi fiskalnih politika trebalo bi nastaviti uzimati u obzir snagu oporavka, stupanj ekonomske neizvjesnosti i fiskalnu održivost. Preusmjeravanje fiskalnih politika prema postizanju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija, među ostalim postupnim i pravodobnim ukidanjem mjera potpore, pridonijet će srednjoročnoj fiskalnoj održivosti.

               (5)Komisija je u Komunikaciji od 3. ožujka 2021. iznijela stajalište da bi odluku o deaktivaciji ili nastavku primjene opće klauzule o odstupanju trebalo donijeti u okviru ukupne ocjene stanja gospodarstva, pri čemu bi ključni kvantitativni kriterij bio razina gospodarske aktivnosti u Uniji ili europodručju u usporedbi s razinama prije krize (krajem 2019.). Na temelju proljetne prognoze za 2021. Komisija je 2. lipnja zaključila da su ispunjeni uvjeti za nastavak primjene opće klauzule o odstupanju u 2022. i njezinu deaktivaciju od 2023. Nakon deaktivacije opće klauzule o odstupanju i dalje će se u obzir uzimati konkretna situacija u pojedinim državama članicama.
                  8

               (6)Hrvatska je 29. travnja 2021. dostavila svoj Program konvergencije, u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

               (7)Na temelju podataka koje je Eurostat potvrdio, deficit opće države u Hrvatskoj je u 2020. iznosio 7,4 % BDP-a, a dug opće države povećao se na 88,7 % BDP-a. Godišnja promjena primarnog proračunskog salda iznosila je –8,1 % BDP-a, uključujući diskrecijske proračunske mjere od 3,8 % BDP-a za potporu gospodarstvu i djelovanje automatskih stabilizatora. Hrvatska je pružila i potporu za likvidnost poduzećima i kućanstvima (kao što su jamstva i odgode plaćanja poreza koji nemaju izravan i neposredan učinak na proračun), koja se procjenjuje na 4,6 % BDP-a.

               Komisija je 2. lipnja 2021. objavila izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3. UFEU-a. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Hrvatske jer je njezin deficit opće države 2020. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, dok je njezin dug opće države premašio referentnu vrijednost od 60 % BDP-a utvrđenu Ugovorom i nije se smanjio zadovoljavajućim tempom. U izvješću je zaključeno da nije ispunjen kriterij deficita i da nije poštovan kriterij duga.

               (8)Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu konvergencije realan je za 2021. i povoljan za 2022. Posebno se predviđa nešto veći rast nego u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2021. (5,2 % u odnosu na 5 %), a osobito u 2022. (6,6 % u odnosu na 6,1 %). Tome su ponajprije razlog pozitivnije projekcije potrošnje kućanstava i ulaganja, dok je Komisijina prognoza učinka izvoza nešto optimističnija.

               (9)Vlada u Programu konvergencije za 2021. predviđa smanjenje deficita opće države sa 7,4 % BDP-a u 2020. na 3,8 % BDP-a u 2021., te smanjenje udjela duga na 86,6 % BDP-a u 2021. Prema Programu, promjena primarnog proračunskog salda u 2021. u odnosu na razinu prije krize (2019.) iznosi –4,6 % BDP-a, što odražava diskrecijske proračunske mjere za potporu gospodarstvu i djelovanje automatskih stabilizatora. Usporedbe radi, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2021. ne predviđa se toliko smanjenje deficita u 2021. (4,6 % BDP-a). Razlike su najuočljivije na strani prihoda, za koje se u Programu konvergencije predviđa povećanje znatno više od nominalne stope rasta BDP-a. Očekuje se da će u međuvremenu obnova nakon potresa iz 2020. u Zagrebu i Petrinji utjecati, iako iznimno, na rashode.

               (10)Kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 i posljedični gospodarski pad, Hrvatska je donijela proračunske mjere za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pružanje pomoći osobito pogođenim građanima i sektorima. Tim snažnim odgovorom politike ublaženo je smanjenje BDP-a, što je pak ograničilo povećanje državnog deficita i javnog duga. Fiskalne mjere trebale bi pružiti najveću moguću potporu bez prejudiciranja budućih fiskalnih kretanja. Stoga se njima ne bi smjelo trajno opteretiti javne financije. Ako države članice uvedu trajne mjere, trebaju ih na odgovarajući način financirati kako bi se u srednjoročnom razdoblju postigla proračunska neutralnost. Mjere koje je Hrvatska poduzela u 2020. i 2021. u skladu su s Preporukom Vijeća od 20. srpnja 2020. Diskrecijske mjere koje je vlada donijela 2020. i 2021. uglavnom su privremene ili popraćene kompenzacijskim mjerama. Nakon razdoblja obuhvaćenog Komisijinom prognozom, tj. 2023., preostali učinak tih trajnih mjera preliminarno se procjenjuje na oko 0,3 % BDP-a, a riječ je uglavnom o smanjenju poreza na dohodak.

               (11)Program konvergencije za 2021. sadržava pretpostavku da ulaganja i reforme financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost iznose 0,4 % BDP-a u 2021., 1,9 % u 2022., 2,4 % u 2023., 2,3 % u 2024., 1,7 % u 2025. i 1 % u 2026. U Komisijinoj proljetnoj prognozi ta su bespovratna sredstva uključena u proračunske projekcije za 2021. i 2022. vrlo slične dinamike.

               (12)U trenutačnim okolnostima potrebno je razmotriti utvrđene pokazatelje fiskalne prilagodbe iz Uredbe (EZ) br. 1466/97. Prvo, postoji znatna neizvjesnost u pogledu procjena proizvodnog jaza. Drugo, fiskalna politika treba biti spremna za brzu prilagodbu razvoju pandemije, kako bi se nakon smanjenja zdravstvenih rizika preusmjerila s hitnih na ciljane mjere. Treće, trenutačne okolnosti obilježene su znatnim odgovorom politika za potporu gospodarskoj aktivnosti. Zbog znatnih prijenosa sredstava iz proračuna EU-a (npr. iz Mehanizma za oporavak i otpornost), utvrđeni pokazatelji ne odražavaju u cijelosti poticaj fiskalnih politika gospodarstvu. U tom se kontekstu strukturni saldo ne čini primjerenim u trenutačnim okolnostima. Referentno mjerilo za rashode potrebno je prilagoditi
                  9
                i dopuniti dodatnim informacijama kako bi se u potpunosti ocijenio smjer fiskalne politike.

               Prvo, privremene hitne mjere isključene su iz ukupnog iznosa rashoda, što je slično pristupu iz procjene nacrta proračunskih planova za 2021. Hitnim privremenim mjerama uvedenima zbog krize podupiru se zdravstveni sustavi te radnicima i poduzećima nadoknađuje gubitak prihoda zbog ograničenja kretanja i poremećaja u lancima opskrbe. Tijela javne vlasti mogu ih ukinuti ovisno o normalizaciji gospodarstva i javnog zdravlja.

               Drugo, kako bi se u ovom trenutku ocijenio opći smjer fiskalne politike, znatne prijenose iz proračuna EU-a (kao što su oni iz Mehanizma za oporavak i otpornost) trebalo bi uključiti u relevantne ukupne rashode.

               U skladu s tim, smjer fiskalne politike mjeri se promjenom primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i bez hitnih privremenih mjera uvedenih zbog krize), uključujući rashode koji se financiraju bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a.

               Osim općeg smjera fiskalne politike, cilj je analize procijeniti je li nacionalna fiskalna politika razborita i potiče li se njezinim sastavom održiv oporavak u skladu sa zelenom i digitalnom tranzicijom. Zato se posebna pozornost posvećuje kretanjima primarnih tekućih rashoda i ulaganja koje financira država.

               (13)U Programu konvergencije za 2021. Hrvatske predviđa se da će se deficit opće države smanjiti na 2,6 % BDP-a u 2022., uglavnom zbog snažnog rasta prihoda i prestanka primjene privremenih mjera potpore donesenih 2020. i 2021. Predviđa se smanjenje udjela duga opće države na 82,5 % BDP-a u 2022. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2021. predviđaju se veći deficit, od 3,2 % BDP-a, i udio duga, od 82,9 % BDP-a, u 2022., pri čemu razlike uglavnom proizlaze iz baznog učinka u 2021.

               Na temelju Komisijine prognoze opći smjer fiskalne politike kako je prethodno definiran (uključujući i učinak ulaganja koja se financiraju iz nacionalnih proračuna i proračuna EU-a, osobito iz Mehanizma za oporavak i otpornost, na ukupnu potražnju u 2022.) procjenjuje se na –2,4 BDP-a
                  10
               . Predviđa se da će se pozitivan učinak rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a povećati za 1,5 postotnih bodova BDP-a. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država biti ekspanzivan i iznositi 0,1 postotnih bodova BDP-a
                  11
               . Predviđa se da će učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na prihodovnoj strani) biti ekspanzivan i iznositi 0,8 postotnih bodova BDP-a.

               (14)Po svemu sudeći, kvaliteta proračunskih mjera država članica posebno je važna. Fiskalne strukturne reforme usmjerene na poboljšanje sastava nacionalnih proračuna mogu poduprijeti potencijalni rast, stvoriti prijeko potreban fiskalni prostor i pridonijeti dugoročnoj fiskalnoj održivosti, među ostalim zbog klimatskih promjena i zdravstvenih izazova. Na prihodovnoj je strani zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 došla do izražaja važnost reformi za učinkovitije i pravednije sustave javnih prihoda. Na rashodovnoj je strani još više naglašena nužnost povećanja obujma i kvalitete održivih ulaganja koja potiču rast, u skladu s ciljevima jačanja potencijala rasta, gospodarske i socijalne otpornosti te zelene i digitalne tranzicije. Planovi za oporavak i otpornost omogućit će poboljšanje sastava nacionalnih proračuna.

               (15)Prema srednjoročnom proračunskom planu iz Programa predviđa se smanjenje deficita opće države s 1,9 % u 2023. na 1,5 % BDP-a u 2024.

               Na temelju Programa opći smjer fiskalne politike (uključujući i učinak na ukupnu potražnju ulaganja koja se financiraju iz nacionalnih proračuna i proračuna EU-a, posebno iz Mehanizma za oporavak i otpornost) procijenjen je na prosječno –0,1 % BDP-a u 2023. i 2024. Predviđa se da će se učinak rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a biti kontrakcijski i iznositi 0,6 postotnih bodova BDP-a. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država biti kontrakcijski i iznositi 0,1 postotnih bodova BDP-a
                  12
               . Predviđa se da će učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na prihodovnoj strani) biti ekspanzivan i iznositi 0,6 postotnih bodova BDP-a.

               Trenutačno se prosječni desetogodišnji nominalni potencijalni rast procjenjuje na 3 1/4 %
                  13
               . Međutim, ta procjena ne uključuje učinak reformi u okviru Plana za oporavak i otpornost koje mogu potaknuti potencijalni gospodarski rast Hrvatske.

               (16)Predviđa se smanjenje udjela duga opće države sa 79,5 % BDP-a u 2023. na 76,8 % BDP-a u 2024. Hrvatska se suočava sa srednjim rizicima za fiskalnu održivost, kao što je vidljivo iz najnovije analize održivosti duga
                  14
               .

               (17)S obzirom na trenutačno iznimno visok stupanj neizvjesnosti, smjernice za fiskalnu politiku trebale bi ostati uglavnom kvalitativne. Preciznije kvantificirane smjernice za naredne godine izradit će se 2022., nakon što se stupanj neizvjesnosti u dovoljnoj mjeri smanji.

               Vijeće je ocijenilo Program konvergencije za 2021. i daljnje postupanje Hrvatske po Preporuci Vijeća od 20. srpnja 2020.

               PREPORUČUJE HRVATSKOJ DA:

               1.U 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj Mehanizma za oporavak i otpornost, te očuva ulaganja koja financira država. Zadrži pod kontrolom rast tekućih rashoda koje financira država.

               2.Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalnu politiku s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja srednjoročne fiskalne održivosti duga. Istodobno poveća ulaganja kako bi se potaknuo potencijal rasta.

               3.Obrati posebnu pozornost na sastav javnih financija na prihodovnoj i rashodovnoj strani proračuna te na kvalitetu proračunskih mjera kako bi se osigurao održiv i uključiv oporavak. Daje prednost održivim ulaganjima kojima se potiče rast, osobito onima koja podupiru zelenu i digitalnu tranziciju. Daje prednost fiskalno-strukturnim reformama koje će pridonijeti financiranju prioriteta javne politike i dugoročnoj održivosti javnih financija, među ostalim jačanjem pokrivenosti, primjerenosti i održivosti zdravstvenih sustava i sustava socijalne zaštite za sve.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        Tom se klauzulom olakšava koordinacija proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97.

                     (3)

                        Komunikacija Komisije Vijeću o aktivaciji opće klauzule o odstupanju u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, Bruxelles, 20.3.2020., COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Komunikacija Komisije o godišnjoj strategiji održivog rasta 2021., Bruxelles, 17.9.2020., COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Hrvatske i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2020., SL C 282, 26.8.2020., str. 68.

                     (6)

                  SL
                   L57, 18.2.2021., str.17.

                     (7)

                        Komunikacija Komisije Vijeću, Godinu dana od izbijanja pandemije bolesti COVID-19: odgovor u okviru fiskalne politike, Bruxelles, 3.3.2021., COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Komunikacija Komisije o koordinaciji ekonomske politike u 2021.: prevladavanje krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19, potpora oporavku i modernizaciji našeg gospodarstva, Bruxelles, 2.6.2021., COM(2021) 500 final.

                     (9)

                        Konkretno, zbog izglađivanja ulaganja u razdoblju od četiri godine primijenjenog u referentnom mjerilu za rashode nije moguće pravilno procijeniti fiskalnu potporu oporavku ulaganjima koja financira država.

                     (10)

                        Negativan predznak pokazatelja odgovara prekomjernom rastu primarnih rashoda u usporedbi sa srednjoročnim gospodarskim rastom, što upućuje na ekspanzivnu fiskalnu politiku.

                     (11)

                        Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti neutralan.

                     (12)

                        Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti ekspanzivan i iznositi 0,2 postotnih bodova BDP-a.

                     (13)

                        Procjena Komisije u skladu sa zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (14)

                  Vidjeti Radni dokument službi Komisije – Statistički prilog s popratnim podacima relevantnima za ocjenu Programa stabilnosti i konvergencije za 2021.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 2.6.2021.
            COM(2021) 530 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            s ciljem okončanja stanja prekomjernog državnog deficita u Rumunjskoj
            {SWD(2021) 530 final}

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               s ciljem okončanja stanja prekomjernog državnog deficita u Rumunjskoj

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 126. stavak 7.,

               uzimajući u obzir preporuku Komisije,

               budući da:

               (1)U skladu s člankom 126. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („Ugovor”) države članice trebaju izbjegavati prekomjerne državne deficite.

               (2)Pakt o stabilnosti i rastu temelji se na cilju zdravih državnih financija kao sredstvu jačanja uvjeta za stabilnost cijena i snažan održiv rast koji dovodi do otvaranja novih radnih mjesta.

               (3)Slijedom preporuke Komisije od 4. ožujka 2020.
                  1
                na temelju prekomjernog deficita planiranog za 2019., Vijeće je 3. travnja 2020. u skladu s člankom 126. stavkom 6. Ugovora odlučilo da u Rumunjskoj postoji prekomjerni deficit
                  2
                te je izdalo preporuku za ispravak prekomjernog deficita najkasnije do 2022.
                  3
               , u skladu s člankom 126. stavkom 7. Ugovora i člankom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97
                  4
               .

               (4)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu
                  5
               . Tom se klauzulom olakšava koordinacija proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97
                  6
                te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97. Komisija je u komunikaciji iznijela stajalište da su zbog ozbiljnog gospodarskog pada uzrokovanog pandemijom bolesti COVID-19 ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s tom Komisijinom procjenom.

               (5)Rumunjska je 15. rujna 2020. podnijela izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na Preporuku Vijeća od 3. travnja 2020. U tom je izvješću istaknuto veliko pogoršanje stanja javnih financija tijekom 2020., uglavnom zbog pandemije bolesti COVID-19.

               (6)Komisija je 18. studenoga 2020. donijela Komunikaciju o fiskalnoj situaciji u Rumunjskoj.
                  7
                S obzirom na kontinuiranu iznimnu neizvjesnost uzrokovanu pandemijom bolesti COVID-19 i njezine iznimne makroekonomske i fiskalne posljedice, Komisija je zauzela stajalište da se u tom trenutku ne može donijeti odluka o daljnjim mjerama u postupku u slučaju prekomjernog deficita za Rumunjsku. Konkretno, zbog te iznimne neizvjesnosti, među ostalim u pogledu osmišljavanja vjerodostojnog smjera fiskalne politike, Komisija u toj fazi nije mogla donijeti preporuku za preporuku Vijeća na temelju članka 126. stavka 7 Ugovora. Komisija je navela da će stanje proračuna u Rumunjskoj ponovno ocijeniti u proljeće 2021. na temelju stvarnih podataka za 2020., proračuna za 2021. i Komisijine proljetne prognoze 2021. te da će, prema potrebi, predložiti nove mjere u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita, uzimajući u obzir nastavak primjene opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu u 2021.

               (7)Komisija je 3. ožujka 2021. donijela Komunikaciju s daljnjim smjernicama politike kako bi se olakšala koordinacija fiskalnih politika i izrada programa stabilnosti i konvergencije država članica
                  8
               . U toj je komunikaciji od 3. ožujka 2021. izneseno i stajalište Komisije da bi odluku o deaktivaciji ili nastavku primjene opće klauzule o odstupanju trebalo donijeti u okviru ukupne ocjene stanja gospodarstva, pri čemu bi ključni kvantitativni kriterij bio razina gospodarske aktivnosti u Uniji ili europodručju u usporedbi s razinama prije krize (krajem 2019.). Komisija je 2. lipnja 2021. donijela Komunikaciju o koordinaciji ekonomskih politika u 2021.
                  9
                Prema toj komunikaciji, opća klauzula o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu nastavit će se primjenjivati u 2022., a očekuje se da će biti deaktivirana od 2023.

               (8)Prema izvješću Komisije o održivosti duga za 2020., ažuriranom kako bi se uzela u obzir najnovija Komisijina proljetna prognoza 2021., srednjoročni i dugoročni rizici za fiskalnu održivost u Rumunjskoj i dalje su visoki. Na te je rizike potrebno odgovoriti primjerenim srednjoročnim fiskalnim planom popraćenim strukturnim mjerama.

               (9)S obzirom na veliko smanjenje gospodarske aktivnosti povezano s pandemijom bolesti COVID-19 i s time povezanu potrebu za fiskalnim politikama za potporu oporavku u 2021. i 2022., preporuka Vijeća od 3. travnja 2020. više ne pruža relevantnu osnovu za smjernice fiskalne politike za Rumunjsku.

               (10)Na temelju zadnje rečenice članka 3. stavka 5. Uredbe (EZ) br. 1467/97, u slučaju ozbiljne gospodarske recesije u europodručju ili u cijeloj Uniji Vijeće može, prema preporuci Komisije, odlučiti o donošenju revidirane preporuke na temelju članka 126. stavka 7. Ugovora, pod uvjetom da to ne ugrožava srednjoročnu fiskalnu održivost.

               (11)U skladu s člankom 126. stavkom 7. Ugovora i člankom 3. Uredbe (EZ) br. 1467/97 Vijeće je dužno dotičnoj državi članici dati preporuku kojom se utvrđuje i rok za okončanje stanja prekomjernog deficita. Preporukom se mora utvrditi rok od najviše šest mjeseci tijekom kojih dotična država članica treba poduzeti učinkovito djelovanje kako bi se ispravio prekomjerni deficit, a taj se rok može smanjiti na tri mjeseca ako je to opravdano ozbiljnošću situacije. Nadalje, u preporuci za ispravak prekomjernog deficita Vijeće treba zahtijevati postizanje godišnjih proračunskih ciljeva koji, na osnovi prognoze na kojoj se temelji preporuka, odgovaraju minimalnom godišnjem poboljšanju strukturnog salda, tj. ciklički prilagođenog salda bez jednokratnih i drugih privremenih mjera, od najmanje 0,5 % BDP-a kao referentnom mjerilu.

               (12)Realni BDP Rumunjske smanjio se u 2020. za 3,9 %. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2021. predviđa se oporavak rasta realnog BDP-a na 5,1 % u 2021. i 4,9 % u 2022. Očekuje se oporavak privatne potrošnje zahvaljujući napretku u provedbi kampanje cijepljenja i postupnom ukidanju ograničenja socijalnih kontakata, a očekuje se i nastavak snažnog rasta plaća. Postupno uvođenje projekata u okviru plana za oporavak i otpornost trebalo bi dati novi poticaj rastu ulaganja. Očekuje se da će tijekom razdoblja obuhvaćenog prognozom doprinos neto izvoza (izvoz minus uvoz) ostati negativan. To je zato što se očekuje da će oporavak privatne potrošnje i rast ulaganja potaknuti uvoz. Očekuje se da će oporavak vanjske potražnje poduprijeti izvoz, ali da će on i dalje biti manje dinamičan od uvoza. Na izglede za rast utječu uravnoteženi rizici. Vjerodostojna srednjoročna fiskalna strategija može pomoći u otklanjanju dvojbi u pogledu fiskalne održivosti, posebno u kombinaciji s ambicioznim reformama (uključujući reforme sadržane u planu za oporavak i otpornost). To bi pomoglo u rješavanju makroekonomskih neravnoteža u Rumunjskoj, ublažilo rizike za financijsku stabilnost i pridonijelo održivom rastu, među ostalim poboljšanjem ulagačke klime. Istodobno, nesigurnost u pogledu donošenja javnih politika te kašnjenja ili neučinkovitost u provedbi plana za oporavak i otpornost mogli bi negativno utjecati na povjerenje.

               (13)Rumunjski parlament donio je 2. ožujka 2021. proračun za 2021. i srednjoročnu fiskalnu strategiju Rumunjske. Ta fiskalna strategija, zajedno s informacijama o profilu bespovratne financijske potpore i zajmova u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost („Mehanizam”), uzeta je u obzir u Programu konvergencije za 2021. koji je Komisiji dostavljen 5. svibnja 2021. S obzirom na početni deficit opće države od 9,2 % BDP-a u 2020., cilj je Programa konvergencije da se taj deficit smanji ispod 3 % BDP-a do 2024. u sljedećim fazama: 8,0 % BDP-a u 2021., 6,2 % BDP-a u 2022., 4,4 % BDP-a u 2023. i 2,9 % BDP-a u 2024. Fiskalna prilagodba utvrđena u Programu konvergencije uglavnom se temelji na rashodima. Kontrola rashoda (smanjenje izraženo kao postotak BDP-a) predviđena je prije svega za plaće u javnom sektoru (smanjenje za 1,4 postotna boda u razdoblju od 2022. do 2024.) i socijalne transfere (smanjenje za 0,9 postotnih bodova u razdoblju od 2022. do 2024.).

               (14)U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2021., proširenoj do 2024., predviđen je deficit opće države od 8,0 % BDP-a u 2021., 7,1 % BDP-a u 2022. i 6,8 % BDP-a u 2023. i 2024. U toj se prognozi uzimaju u obzir rashodi za koje se očekuje da će se financirati u okviru bespovratne financijske potpore i zajmova iz Mehanizma, kako je navedeno u Programu konvergencije Rumunjske i u dodatnim informacijama koje je ta država dostavila. Smanjenje ukupnog deficita opće države koje predviđa Komisija uglavnom je potaknuto postupnim istekom kriznih mjera donesenih kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19, većim prihodima potaknutima predviđenim gospodarskim oporavkom te dodatnim pozitivnim učinkom ulaganja i reformi za koje se očekuje da će se financirati iz Mehanizma. Osim toga, rumunjska vlada odlučila je zamrznuti plaće u javnom sektoru u 2021. i 2022., odgoditi povećanja mirovina u 2021. i umjereno povećati mirovine u 2022., što pridonosi boljim izgledima u usporedbi s onima iz Komisijine jesenske prognoze 2020. Te su promjene već uvedene u zakonodavstvo. Isto tako, vlada namjerava donijeti nove propise o mirovinama zahvaljujući kojima bi rashodi za mirovine izraženi u postotku BDP-a ostali uglavnom stabilni. Predviđanje većeg deficita u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2021. u usporedbi s Programom konvergencije Rumunjske proizlazi iz činjenice da planirana konsolidacija nije u potpunosti potkrijepljena donesenim ili zasad barem vjerodostojno najavljenim mjerama te se stoga nije mogla uzeti u obzir u Komisijinoj prognozi. Komisija predviđa da će se strukturni deficit poboljšati za 0,7 postotnih bodova BDP-a u 2021., za 0,5 postotnih bodova BDP-a u 2022. te pogoršati za 0,1 postotni bod BDP-a u 2023. i za 0,4 postotna boda BDP-a u 2024.

               (15)Dug opće države iznosio je 34,7 % BDP-a na kraju 2018., 35,3 % BDP-a na kraju 2019. i 47,3 % BDP-a na kraju 2020. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2021. predviđa se povećanje duga na 49,7 % BDP-a na kraju 2021., 52,7 % BDP-a na kraju 2022. i 59,5 % BDP-a na kraju 2024., čime će se on, u nedostatku dodatnih korektivnih mjera u odnosu na one koje su već donesene ili vjerodostojno najavljene, prvi put približiti referentnoj vrijednosti od 60 % BDP-a iz Ugovora.

               (16)Analiza srednjoročne do dugoročne održivosti duga, ažurirana nakon Komisijine proljetne prognoze 2021., potvrđuje da su rizici za održivost visoki u srednjoročnom razdoblju. Prema početnom desetogodišnjem predviđanju udio duga opće države u BDP-u nastavio bi se povećavati tijekom razdoblja obuhvaćenog prognozom i dosegnuti razinu blizu 90 % BDP-a. Rizici za održivost duga temelje se na velikim fiskalnim deficitima, troškovima starenja stanovništva i osjetljivosti kretanja duga na makrofiskalne šokove. Glavni izvor rizika za održivost duga jesu povećanja mirovina, zakonski utvrđena u ljeto 2019. i zasad odgođena do kraja 2022. Struktura duga s visokim udjelom duga denominiranog u stranoj valuti i znatnim udjelom duga koji drže nerezidenti dodatno pridonosi rizicima za održivost duga, iako su intervencije Narodne banke Rumunjske na sekundarnom tržištu pridonijele održavanju troškova zaduživanja države na povoljnim razinama u 2020. Osim toga, postoje rizici povezani s nepredviđenim obvezama koje proizlaze iz državnih jamstava (u iznosu od 1,4 % BDP-a) odobrenih poduzećima i samozaposlenim osobama tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19. Predviđa se povećanje bruto potreba za financiranjem. S druge strane, očekuje se da će reforme i ulaganja u okviru instrumenta Next Generation EU, budu li se provodile djelotvorno, u narednim godinama pozitivno utjecati na rast BDP-a i tako pridonijeti održivosti duga.

               (17)Prema članku 3. stavku 4. Uredbe (EZ) br. 1467/97, ispravak prekomjernog deficita treba završiti u godini nakon što je otkriven, osim ako postoje posebne okolnosti. Kretanje prilagodbe trebalo bi utvrditi u skladu s Uredbom (EZ) br. 1467/97, uzimajući u obzir gospodarski i fiskalni položaj države članice.

               (18)U sadašnjoj situaciji u Rumunjskoj postoje takve posebne okolnosti. Za odobravanje dodatne godine Rumunjskoj, što bi bilo u skladu s pravilom utvrđenim u članku 3. stavku 4. Uredbe (EZ) br. 1467/97, bila bi potrebna vrlo stroga fiskalna prilagodba i znatni gubici outputa, čime bi se ugrozio gospodarski oporavak nakon pandemije bolesti COVID-19. Kretanje prilagodbe s rokom za ispravljanje prekomjernog deficita do 2024. podrazumijevalo bi, uz i dalje nužne znatne godišnje prilagodbe, manje intenzivan napor i dobru ravnotežu između fiskalne konsolidacije i potpore gospodarskom oporavku. Novim kretanjem prilagodbe uzima se u obzir i promijenjeno fiskalno stanje, uključujući proračunska kretanja u 2020. i novu proračunsku strategiju koju je utvrdila rumunjska vlada. Reforme, uključujući one kojima se poboljšava upravljanje javnim financijama, bile bi ključne za osiguravanje trajnog ispravljanja prekomjernog deficita. S obzirom na ta promišljanja i u skladu sa smjernicama fiskalne politike utvrđenima u Komunikaciji Komisije od 3. ožujka 2021. određivanje 2024. godine kao roka za smanjenje prekomjernog deficita opravdano je.

               (19)Za vjerodostojno i održivo kretanje prilagodbe u tom roku bilo bi potrebno da Rumunjska postigne cilj ukupnog deficita opće države od 8,0 % BDP-a u 2021., 6,2 % BDP-a u 2022., 4,4 % BDP-a u 2023. i 2,9 % BDP-a u 2024., što je u skladu s ciljevima koje si je postavila sama vlada. Na temelju Komisijine prognoze to je u skladu sa stopom nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda od 3,4 % u 2021., 1,3 % u 2022., 0,9 % u 2023. i 0,0 % u 2024
                  10
               . Ta stope rasta neto primarnih državnih rashoda bit će primarni pokazatelj za ocjenu fiskalnog napora ako bude potrebna pomna analiza. Odgovarajuća godišnja fiskalna prilagodba strukturnog salda iznosi 0,7 % BDP-a u 2021., 1,8 % BDP-a u 2022., 1,7 % BDP-a u 2023. i 1,5 % BDP-a u 2024.

               (20)Kako bi se procijenio mogući učinak ukupne fiskalne politike na proizvodnju, u ovom trenutku bi, kao mjeru fiskalne politike, znatna plaćanja iz proračuna Europske unije (u okviru Mehanizma i drugih fondova Unije) trebalo uključiti u relevantne ukupne rashode
                  11
               . Na temelju toga očekuje se da će sredstva Unije u narednim godinama imati znatan pozitivan učinak na rumunjsko gospodarstvo. Konkretno, ulaganja i reforme koje se podupiru u okviru Mehanizma Rumunjskoj pružaju priliku da u srednjoročnom razdoblju poboljša svoj temeljni fiskalni položaj uz istodobno podupiranje rasta i otvaranje radnih mjesta.

               (21)Mjere konsolidacije proračuna trebale bi osigurati trajan ispravak prekomjernog deficita, uz poboljšanje kvalitete javnih financija te jačanje potencijala rasta gospodarstva. Reforme fiskalne prirode i šire gospodarske reforme, uključujući reforme mirovinskog sustava, porezne uprave, plaća u javnom sektoru i upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu, trebale bi poduprijeti napore u pogledu fiskalne konsolidacije i učiniti je održivom.

               (22)Rumunjska je od 2016. sustavno i često odstupala od svojih fiskalnih pravila i rokova za donošenje srednjoročne fiskalne strategije koji su utvrđeni u nacionalnom fiskalnom okviru. U budućnosti bi puna primjena nacionalnog fiskalnog okvira pridonijela proračunskoj prilagodbi Rumunjske,

               DONIJELO JE OVU PREPORUKU:

               (1)Rumunjska bi najkasnije do 2024. trebala okončati stanje prekomjernog deficita.

               (2)Rumunjska bi trebala postići cilj ukupnog deficita opće države od 8,0 % BDP-a u 2021., 6,2 % BDP-a u 2022., 4,4 % BDP-a u 2023. i 2,9 % BDP-a u 2024., što je u skladu s nominalnom stopom rasta neto primarnih državnih rashoda od 3,4 % u 2021., 1,3 % u 2022., 0,9 % u 2023. i 0,0 % u 2024. To odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,7 % BDP-a u 2021., 1,8 % BDP-a u 2022., 1,7 % BDP-a u 2023. i 1,5 % BDP-a u 2024.

               (3)Rumunjska bi trebala u potpunosti provesti mjere koje su već donesene za 2021. Trebala bi utvrditi i provoditi dodatne mjere potrebne za ispravak prekomjernog deficita do 2024. Mjerama konsolidacije proračuna trebalo bi osigurati održivo ispravljanje na način kojim se potiče rast. Svi neočekivani dobici trebali bi se iskoristiti za smanjenje deficita opće države.

               (4)Vijeće utvrđuje 15. listopada 2021. kao rok do kojeg Rumunjska treba poduzeti učinkovito djelovanje i, u skladu s člankom 3. stavkom 4.a Uredbe (EZ) br. 1467/97, izvijestiti o strategiji konsolidacije kojom se predviđa ostvarivanje tih ciljeva. Nakon toga Rumunjska bi trebala barem svakih šest mjeseci izvješćivati o napretku postignutom u provedbi ove preporuke dok se prekomjerni deficit ne ispravi.

               Isto tako, Rumunjska bi trebala osigurati punu i djelotvornu primjenu svojeg nacionalnog fiskalnog okvira. Kako bi se osigurao uspjeh srednjoročne fiskalne strategije, također će biti važno da se fiskalna konsolidacija podupre sveobuhvatnim reformama.

               Ova je Preporuka upućena Rumunjskoj.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        COM/2020/91 final.

                     (2)

                        SL L 110, 8.4.2020., str. 58.

                     (3)

                        SL C 116, 8.4.2020., str. 1.

                     (4)

                        Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

                     (5)

                        COM/2020/123 final.

                     (6)

                        Uredba Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (SL L 209, 2.8.1997., str. 1).

                     (7)

                        COM/2020/752 final.

                     (8)

                        COM/2021/105 final.

                     (9)

                        Komunikacija Komisije „Koordinacija ekonomskih politika u 2021.: prevladavanje pandemije bolesti COVID-19, potpora oporavku i modernizacija gospodarstva”, Bruxelles, 2.6.2021., COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

                     (11)

                        Opći smjer fiskalne politike mjeri se usporedbom promjene primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na prihodovnoj strani, ali uključujući promjene rashoda koji se financiraju iz Mehanizma i drugu bespovratnu financijsku potporu Europske unije) s prosječnom desetogodišnjom stopom potencijalnog rasta. Međutim, ta procjena ne uključuje učinak reformi u okviru plana za oporavak i otpornost koje mogu potaknuti potencijalni gospodarski rast Rumunjske. Negativan predznak pokazatelja odgovara prekomjernom rastu primarnih rashoda u usporedbi sa srednjoročnim gospodarskim rastom, što upućuje na ekspanzivnu fiskalnu politiku.