title: Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2014.

text:
               29.7.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 247/92

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 8. srpnja 2014.
   o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2014.
   2014/C 247/18
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom se usredotočuje na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

               (2)

               Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razinama EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su o mjerama koje je potrebno poduzeti na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedine zemlje.

               (4)

               Vijeće je 9. srpnja 2013. usvojilo Preporuku (3) o nacionalnom programu reformi Austrije za 2013. i dostavilo svoje mišljenje o ažuriranom programu stabilnosti Austrije za razdoblje 2012. – 2017. Komisija je 15. studenoga 2013. dostavila mišljenje o nacrtu proračunskog plana Austrije za 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4).

               (5)

               Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2014. Dana 13. studenoga 2013. Komisija je također na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Austrija nije prepoznata kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (6)

               Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

               (7)

               Austrija je 8. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014., a 29. travnja 2014. program stabilnosti za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (8)

               Cilj proračunske strategije iz programa stabilnosti za 2014. postići je srednjoročni cilj strukturnog deficita koji ne prelazi 0,45 % BDP-a do 2016., što odražava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Opći državni deficit trajno je smanjen ispod 3 % BDP-a u 2013. (Ponovno izračunani) strukturni saldo trebao je ostati nepromijenjen u 2014., a u 2015. bi se trebao poboljšati za 0,3 postotna boda BDP-a, što bi značilo da je u obje godine prilično udaljen od potrebne prilagodbe. Rast rashoda 2014. i 2015. također će znatno odstupiti od referentnog mjerila za rashode. Austrija je 12. svibnja 2014. najavila skup dodatnih mjera za prihode i rashode. Ako se te mjere provedu strogo i pravodobno, austrijska proračunska strategija više neće podrazumijevati predviđeno znatno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarivanju srednjoročnog cilja u 2014. Predviđeno kretanje prilagodbe prema ostvarivanju srednjoročnog cilja istodobno i dalje predstavlja rizik za ispunjenje zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu. U skladu s programom stabilnosti bruto dug opće države znatno će se povećati od gotovo 74,5 % BDP-a u 2013. na 79 % BDP-a u 2014. zbog osnivanja tijela za likvidaciju imovine banke Hypo Alpe Adria, a dug će se početi smanjivati od 2015.
               Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja u okviru programa stabilnosti uvjerljiv je i pripremilo ga je neovisno tijelo, Austrijski institut za ekonomska istraživanja (WIFO). U skladu s proljetnom prognozom službi Komisije za 2014. očekuje se da će se deficit 2014. i 2015. zadržati ispod 3 %. Međutim, predviđeno je pogoršanje strukturnog salda u 2014., a do poboljšanja od samo 0,1 % BDP-a doći će 2015. Na temelju ocjene programa stabilnosti, prognoze Komisije i ocjene dodatnih mjera najavljenih 12. svibnja te u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da je Austrija održivo smanjila svoj prekomjerni deficit, ali i dalje postoji rizik od znatnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarivanju srednjoročnog cilja u 2014. i 2015.

               (9)

               U skladu s Ugovorom o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju Austrija je u 2012. osnažila svoj fiskalni okvir reformom austrijskog pakta za stabilnost. Mandat austrijskog Fiskalnog vijeća proširen je od studenoga 2013. kao odgovor na zahtjeve Fiskalnog ugovora. I dalje postoji potreba za temeljitom reformom odnosa među različitim razinama vlasti kako bi se bolje uskladile nadležnosti, prepoznata u koalicijskom sporazumu.

               (10)

               Srednjoročni i dugoročni rashodi za mirovine i zdravstvenu skrb te u manjoj mjeri rashodi za dugotrajnu skrb predstavljaju rizik za održivost javnih financija. Godine 2014. na snagu su stupile određene mjere za ograničavanje dostupnosti sustava prijevremenog umirovljenja i povećanje poticaja za produljenje radnog vijeka. No stvarna dob umirovljenja od 58,4 godine u 2012. mnogo je niža od prosjeka EU-a. I dalje je znatno niža od zakonske dobi za umirovljenje (za 5,6 godina za muškarce i 2,6 godina za žene 2012. godine). Nacionalni program reformi sadrži relativno ambiciozne kratkoročne ciljeve za podizanje dobi stvarnog umirovljenja za 1,6 godina u razdoblju 2012. – 2018., a njihovu će provedbu biti potrebno pažljivo pratiti. Nedavne reforme mirovinskog sustava vjerojatno će u određenoj mjeri smanjiti rizik za održivost ako budu popraćene poboljšanjima uvjeta na tržištu rada kojima će se starijim radnicima omogućiti dulji radni vijek. Međutim, ne postoje planovi za uvođenje mjera sa strukturiranijim i dugoročnijim učinkom, kao što je ubrzanje usklađivanja zakonske dobi umirovljenja za muškarce i žene i usklađivanje dobi umirovljenja s promjenama životnog vijeka, što bi dodatno pridonijelo produljenju radnog vijeka i financijskoj održivosti mirovinskog sustava.

               (11)

               Složena struktura upravljanja i relativno snažna usmjerenost na velik i skup bolnički sektor onemogućuju učinkovitu raspodjelu sredstava u austrijskom zdravstvenom sustavu. Određene mjere poduzete su u cilju provedbe reforme zdravstvene skrbi i povećanja troškovne učinkovitosti javne potrošnje. Međutim, to možda neće biti dovoljno za rješavanje strukturnih slabosti u sektoru, a i dalje postoji potreba za postavljanjem ambicioznijih ciljeva u pogledu prelaska s bolničke na izvanbolničku njegu i jačanja preventivne zdravstvene skrbi za koje je javna potrošnja ispod prosjeka za EU. Dobrodošle su najavljene mjere za jačanje primarne zdravstvene skrbi i razvoj programa cjelovite skrbi za kronične bolesnike. Privremeno rješenje za financiranje usluga skrbi predstavlja fond za dugotrajnu skrb u okviru kojeg su sredstva povećana za dodatnih 650 milijuna EUR do 2016., a predviđeno je i dodatno povećanje za 700 milijuna EUR do 2018. Financijskoj održivosti dugotrajne skrbi bit će potrebno posvećivati pozornost i nakon ovog razdoblja.

               (12)

               Austrijski porezni sustav i dalje je obilježen visokim poreznim opterećenjem i opterećenjem socijalnog osiguranja za osobe koje su u radnom odnosu, posebice za osobe s niskim dohotkom. U 2012. je 24,7 % BDP-a ostvareno oporezivanjem rada, koje je među najvišim u Uniji. Porezni klin iznosi gotovo 50 % troškova rada. Visoki doprinosi za socijalno osiguranje i porezi za prvi porezni razred vjerojatno će umanjiti poticaje za rad za osobe sa slabim mogućnostima za zaradu i primatelje drugog dohotka u kućanstvu.
               Nedavno doneseni porezni paket obuhvaća ograničeni broj mjera za smanjenje poreznog opterećenja rada, ali se ne iskorištava potencijal za preusmjerenje poreznog opterećenja na poreze koji imaju manje negativno djelovanje na rast, primjerice povremeni porezi na nekretnine, što je područje u kojem su procjene oporezivih vrijednosti odavno zastarjele.

               (13)

               Austrijsko tržište rada i dalje je uspješno te ima jednu od najnižih stopa nezaposlenosti u Uniji (2013.: 4,9 %). Međutim, budući izazovi uzrokovani starenjem stanovništva i mogućim smanjenjem radne snage zahtijevaju bolju upotrebu neiskorištenog potencijala starijih radnika, žena i migranata na tržištu rada. Stopa zaposlenosti starijih radnika i dalje je ispod prosjeka EU-a (44,9 % u usporedbi s 50,3 %) iako se ta stopa znatno povećala od 2000., za gotovo 15 postotnih bodova, odnosno na 44,9 % u 2013. Mjere za ograničavanje prijevremenog umirovljenja stupaju na snagu 2014., a u pripremi su daljnje mjere za jačanje poticaja za kasnije napuštanje tržišta rada. Stariji radnici se međutim i dalje susreću s poteškoćama pri ostanku na tržištu rada ili ponovnom ulasku na njega. Iako predstavljaju rastući dio radne snage, migranti se i dalje susreću s preprekama potpunoj uključenosti na tržište rada i znatno višom stopom nezaposlenosti, što je djelomično uzrokovano preostalim preprekama u priznavanju njihovih kvalifikacija. Iako je stopa zaposlenosti žena od 70,8 % u 2013. relativno visoka, slika je mnogo manje povoljna kada se zaposlenost mjeri u ekvivalentima punog radnog vremena (55,6 % u 2012.). Austrija ima jednu od najviših stopa žena zaposlenih s nepunim radnim vremenom i visoku koncentraciju žena s niskim plaćama. Zbog toga je razlika u plaćama i mirovinama među spolovima među najvećima u Uniji. Iako su poduzete određene mjere za poboljšanje usluga skrbi za djecu i dugotrajne skrbi, njihova je dostupnost i dalje ograničena.

               (14)

               Austrija je poboljšala rezultate u području obrazovanja u svim kategorijama koje su mjerene u okviru OECD-ova istraživanja o vještinama učenika u 2012., ali je i dalje ispod prosjeka EU-a što se tiče vještine čitanja, a socioekonomska situacija i dalje ima velik utjecaj na obrazovne rezultate. Iako je općenito gledajući cilj povezan s ranim prekidom školovanja ostvaren, stopa za učenike rođene u inozemstvu, čiji je broj u porastu, više je od tri puta veća od stope za učenike rođene u Austriji (18,5 % u odnosu na 5,7 % u 2012.). Nedovoljan naglasak stavljen je na sprječavanje ranog prekidanja školovanja, a potrebno je razviti i strateški pristup visokokvalitetnom obrazovanju u ranom djetinjstvu na nacionalnoj razini. U tijeku su ili su nedavno donesene određene reforme raznih vidova školskog sustava, osobito uvođenje novog srednjoškolskog programa. Potrebno je pažljivo pratiti potencijal nove srednje škole za ublažavanje negativnih učinaka koje rano razvrstavanje učenika u različite vrste škole nakon završena četiri razreda osnovne škole („rano praćenje”) ima na socijalno ugrožene učenike i za poboljšanje rezultata učenja. U visokom obrazovanju sve veći broj upisanih studenata stvara pritisak na financije i organizaciju, a postotak studenata koji završavaju obrazovni program i dalje je ispod prosjeka EU-a. Poboljšanje obrazovnih rezultata i dalje je vrlo važno kako bi se olakšao prelazak iz obrazovanja u radni odnos.

               (15)

               Znatne regulatorne zapreke i dalje sprječavaju poduzeća i samostalne djelatnike u pružanju usluga u Austriji. Propisima kojima su uređena određena zanimanja ograničavaju se oblici poduzeća i nameću vlasničke strukture, pristup samostalnim djelatnostima podliježe posebnim stručnim kvalifikacijama, a osnivanje interdisciplinarnih poduzeća za pružanje usluga i dalje je otežano. Kombinacija tih zahtjeva sprječava ulazak na tržište i pružanje stručnih usluga, što ograničava tržišno natjecanje. Što se tiče zahtjeva u pogledu stručnih kvalifikacija Austrija sudjeluje u uzajamnom ocjenjivanju koje se provodi u cijelom EU-u, a ažurirala je i svoju bazu podataka reguliranih zanimanja, što predstavlja prvi korak u ocjeni opravdanosti i proporcionalnosti zahtjeva povezanih sa stručnim kvalifikacijama.

               (16)

               Cilj zahtjeva za objavu u okviru propisa o javnoj nabavi EU-a zajamčiti je tržišno natjecanje i jednako postupanje s pomoću bolje informiranosti o mogućnostima sklapanja ugovora, što je ključni uvjet za ulazak na tržište. Veći stupanj tržišnog natjecanja među ponuditeljima općenito dovodi do povoljnijih ponuda za naručitelje, uključujući znatno smanjenje cijena. Međutim, vrijednost poziva za podnošenje ponuda koje su u okviru propisa o javnoj nabavi EU-a objavile austrijske vlasti i subjekti iznosila je u 2012. 1,5 % BDP-a i 6,6 % ukupnih javnih rashoda za radove, robu i usluge, što je znatno ispod prosjeka EU-a koji iznosi 3,4 % i 17,7 %. Ta situacija uzrokuje prilične troškove austrijskim poreznim obveznicima i poduzećima u smislu izgubljenih poslovnih prilika.

               (17)

               Usprkos povećanju proračuna austrijsko Savezno tijelo za tržišno natjecanje i dalje ima premalo osoblja u odnosu na tijela ostalih država članice koje su iste veličine ili manje. Austrijsko tržište željezničkog prijevoza putnika i tereta imalo bi koristi od daljnjih napora u području poticanja tržišnog natjecanja u skladu s preporukama Vijeća iz 2013.

               (18)

               Iako općenita kapitalizacija bankovnog sektora u 2013. bilježi daljnja poboljšanja, dodatni napori za jačanje zaštitnog kapitala čine se utemeljeni s obzirom na profil rizika banaka. Vijeće je 2013. preporučilo Austriji da ubrza restrukturiranje nacionaliziranih i djelomično nacionaliziranih banaka. Pravni okvir za likvidaciju banke Hypo Alpe Adria bit će do početka ljeta dostavljen parlamentu koji će odlučiti o njegovu donošenju. U tijeku su organizacijske pripreme za uspostavu odgovarajućeg društva za upravljanje imovinom (AMC). Očekuje se da će AMC početi s radom na jesen. U skladu s odlukama o državnim potporama EU-a, Österreichische Volksbanken AG nastavlja s restrukturiranjem, a loša banka Kommunalkredit, KA Finanz s postupkom likvidacije. Potrebni su transparentni i odlučni koraci u cilju dovršenja restrukturiranja nacionaliziranih banaka kako bi se očuvala financijska stabilnost i umanjili negativni učinci na javne financije.

               (19)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu austrijske ekonomske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Austriji, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 5. u nastavku.

               (20)

               S obzirom na tu procjenu Vijeće je proučilo program stabilnosti, a njegovo stajalište (6) naznačeno je u dolje navedenoj preporuci br. 1.

               (21)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela i analizu ekonomske politike cijelog europodručja. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Budući da joj je državna valuta euro, i Austrija bi trebala osigurati potpunu i pravodobnu provedbu tih preporuka,

         PREPORUČUJE Austriji da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.

               Nakon smanjenja prekomjernog deficita osnažiti proračunske mjere za 2014. s obzirom na rastuću razliku od 0,5 % BDP-a na temelju proljetne prognoze službi Komisije za 2014. i nakon što se uzmu u obzir dodatne konsolidacijske mjere koje je najavila Austrija, što upućuje na rizik od znatnog odstupanja od zahtjeva preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu. Znatno ojačati proračunsku strategiju u 2015. kako bi se osiguralo postizanje srednjoročnih ciljeva i njihovo održavanje te osigurati da se pravilo o dugu poštuje kako bi se udio duga opće države nastavio smanjivati. Dodatno racionalizirati fiskalne odnose među različitim razinama vlasti, primjerice pojednostavljenjem organizacijskog sustava i usklađivanjem odgovornosti za potrošnju i financiranje.

               2.

               Poboljšati dugoročnu održivost mirovinskog sustava, osobito ubrzanjem usklađivanja zakonske dobi umirovljenja za muškarce i žene, povećanjem stvarne dobi umirovljenja i usklađivanjem dobi umirovljenja s promjenama očekivanog životnog vijeka. Pratiti provedbu nedavnih reformi kojima se ograničava dostupnost prijevremenog umirovljenja. Dodatno poboljšati isplativost i održivost usluga zdravstvene i dugotrajne skrbi.

               3.

               Smanjiti visoki porezni klin na rad za osobe s niskim dohotkom premještanjem poreznog opterećenja na izvore koji manje škode rastu, kao što su povremeni porezi na imovinu, među ostalim izmjenom porezne osnovice. Pojačati mjere za poboljšanje izgleda na tržištu rada za ljude migrantskog podrijetla, žene i starije radnike. To uključuje dodatno poboljšanje usluga skrbi za djecu i dugoročne skrbi te priznavanje kvalifikacija migranata. Poboljšati obrazovne rezultate, osobito mladih osoba u nepovoljnom položaju, između ostalog onih migrantskog podrijetla, poticanjem obrazovanja u ranom djetinjstvu i ublažavanjem negativnih učinaka ranog razvrstavanja prema postignućima. Dodatno poboljšati strateško planiranje u višem obrazovanju i potaknuti mjere za smanjenje broja učenika koji napuštaju školovanje.

               4.

               Ukloniti pretjerane prepreke pružateljima usluga, uključujući one koje se tiču pravnog oblika i vlasničkih struktura te prepreke u pogledu osnivanja interdisciplinarnih poduzeća za pružanje usluga. Razmotriti jesu li prepreke pristupu reguliranim zanimanjima i njihovu obavljanju proporcionalne i opravdane javnim interesom. Utvrditi razloge niske vrijednosti ugovora u okviru javne nabave u skladu sa zakonodavstvom EU-a. Znatno ojačati resurse saveznog tijela za tržišno natjecanje.

               5.

               Nastaviti strogo nadgledati i učinkovito provoditi uređeno restrukturiranje nacionaliziranih i djelomično nacionaliziranih banaka.

      Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. C. PADOAN

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (3)  SL C 217, 30.7.2013., str. 1.

      (4)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str.11).

      (5)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011, str. 25.)

      (6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

      (7)  Vidjeti stranicu 141 ovoga Službenog lista.


title: Preporuka Vijeća (EU) 2016/211 od 12. veljače 2016. o razrješnici koja se daje Komisiji u vezi s provedbom operacija Europskog razvojnog fonda (deveti ERF) za financijsku godinu 2014.

text:
               16.2.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 39/60

         PREPORUKA VIJEĆA (EU) 2016/211
   od 12. veljače 2016.
   o razrješnici koja se daje Komisiji u vezi s provedbom operacija Europskog razvojnog fonda (deveti ERF) za financijsku godinu 2014.
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. (1) i izmijenjen Sporazumom potpisanim u Luxembourgu 25. lipnja 2005. (2),
   uzimajući u obzir Unutarnji sporazum između predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o financiranju i upravljanju potporom Zajednice u okviru Financijskog protokola Sporazuma o partnerstvu između afričkih, karipskih i pacifičkih država i Europske zajednice i njezinih država članica potpisanog u Cotonouu (Benin) 23. lipnja 2000. i o dodjeljivanju financijske pomoći prekomorskim zemljama i područjima na koja se primjenjuje četvrti dio Ugovora o EZ-u (3) („Unutarnji sporazum”) kojim se uspostavlja, među ostalim, deveti Europski razvojni fond (deveti ERF), a posebno njegov članak 32. stavak 3.,
   uzimajući u obzir Financijsku uredbu od 27. ožujka 2003. koja se primjenjuje na 9. Europski razvojni fond (4), a posebno njezine članke od 96. do 103.,
   razmotrivši račun prihoda i rashoda i bilancu stanja koja se odnosi na operacije devetog ERF-a na dan 31. prosinca 2014. i godišnje izvješće Revizorskog suda o djelatnostima koje se financiraju iz 8., 9., 10. i 11. Europskog razvojnog fonda (ERF-ovi), što se tiče financijske godine 2014., zajedno s odgovorima Komisije sadržanima u tom godišnjem izvješću (5),
   budući da:

               (1)

               Na temelju članka 32. stavka 3. Unutarnjeg sporazuma, Europski parlament treba, na preporuku Vijeća, Komisiji dati razrješnicu za financijsko upravljanje devetim ERF-om.

               (2)

               Sveukupna provedba operacija devetog ERF-a tijekom financijske godine 2014. od strane Komisije je zadovoljavajuća,

         PREPORUČUJE da Europski parlament Komisiji izda razrješnicu u vezi s provedbom operacija devetog ERF-a za financijsku godinu 2014.

      Sastavljeno u Bruxellesu 12. veljače 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  SL L 317, 15.12.2000., str. 3.

      (2)  SL L 209, 11.8.2005., str. 27.

      (3)  SL L 317, 15.12.2000., str. 355.

      (4)  SL L 83, 1.4.2003., str. 1.

      (5)  SL C 373, 10.11.2015., str. 289.


title: Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Estonije za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Estonije za 2015.

text:
               18.8.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 272/39

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 14. srpnja 2015.
   o Nacionalnom programu reformi Estonije za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Estonije za 2015.
   (2015/C 272/11)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe za održivi rast i konkurentnost.

               (2)

               Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (3) o Nacionalnom programu reformi Estonije za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Estonije za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Estonije za 2015.

               (4)

               Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomske politike. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Estonija nije utvrđena kao jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)

               Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)

               Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Estoniju za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Estonije u rješavanju preporuka za Estoniju donesenih 8. srpnja 2014.

               (7)

               Estonija nije u roku dostavila Nacionalni program reformi.

               (8)

               Na Estoniju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Buduća vlada nije u roku dostavila Program stabilnosti. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđa se da će se ukupni suficit zabilježen u 2014. pretvoriti u deficit od 0,2 % BDP-a u 2015. te 0,1 % BDP-a u 2016. Predviđa se da će se udio državnog duga postupno smanjiti sa 10,6 % BDP-a u 2014. na ispod 10 % BDP-a u 2016. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. postoji rizik od određenog odstupanja od srednjoročnog cilja u 2015. jer se predviđa da će strukturni saldo odstupati od srednjoročnog cilja za 0,4 % BDP-a. Odstupanje će biti znatno 2016. kada je potrebno poboljšanje od 0,4 % BDP-a, no predviđa se pogoršanje strukturnog salda od 0,3 % BDP-a. Stoga će u 2015. i 2016. biti potrebne daljnje mjere. Na temelju Komisijine ocjene i uzimajući u obzir njezinu proljetnu prognozu 2015., Vijeće smatra da postoji rizik da Estonija neće poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (9)

               U trećem tromjesečju 2014. stopa zaposlenosti radno sposobnog stanovništva dostigla je 74,5 %, dok je stopa nezaposlenosti pala na 7,6 %, što je najniža razina od 2009. Udjel dugotrajno nezaposlenih znatno je ispod prosjeka EU-a. Međutim, smanjenje radne snage zajedno s niskom produktivnošću rada postaje srednjoročni odnosno dugoročni izazov. Tek je nedavno započela provedba ambiciozne reforme u području radne sposobnosti. Premda su donesene određene mjere povezane s oporezivanjem u cilju povećanja sudjelovanja na tržištu rada, one nisu posebno usmjerene na osobe s niskim primanjima. Razlika u plaćama na temelju spola i dalje je među najvećima u Uniji. Zbog nedostatka ustanova za čuvanje djece mladim je roditeljima, osobito majkama, otežan povratak na tržište rada. Udjel studenata koji pohađaju stručnu praksu također je malen. Prisutan je nedostatak studenata koji su diplomirali u području tehnologije ili znanosti. Nejednaka je kvaliteta lokalnih socijalnih službi.

               (10)

               Vlada je donijela strategiju cjeloživotnog učenja na početku 2014., a programi kojima će se ona provesti predstavljeni su u ožujku 2015. Provodi se reforma školskih programa u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te je poraslo sudjelovanje u cjeloživotnom učenju. Na početku 2015. u parlamentu je donesen Zakon o obrazovanju odraslih i Zakon o zanimanjima. Privlačnost strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te stručne prakse i dalje je izazov. Poboljšali su se sustavi istraživanja i inovacija te suradnja među poduzećima, visokim obrazovanjem i istraživačkim ustanovama. Međutim, čini se da nedostaje koordinacija u području javne potpore istraživanjima i inovacijama u okviru strategije za istraživanje, razvoj i inovacije te strategije za poduzetništvo i rast te bi se ona trebala usmjeriti na ograničeni broj područja pametne specijalizacije. I dalje je potrebno bolje usklađivanje sustava visokog obrazovanja, osobito u području znanosti i tehnologije, s potrebama poduzeća i istraživačkih ustanova. Niska su ulaganja u intelektualno vlasništvo, a mali broj poduzeća surađuje s istraživačkim ustanovama.

               (11)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu estonske ekonomske politike i objavila je u izvješću o Estoniji za 2015. Ocijenila je i mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Estoniji u prethodnim godinama. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Estoniji, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama ra razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 3. u nastavku.

               (12)

               Vijeće je obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (13)

               U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Kao zemlja čija je valuta euro, i Estonija bi trebala osigurati da se te preporuke provedu u cijelosti i na vrijeme,

         PREPORUČUJE Estoniji da u 2015 i 2016. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               Izbjeći odstupanja od srednjoročnog proračunskog cilja u 2015. i 2016.

               2.

               Poboljšati sudjelovanje na tržištu rada provođenjem, među ostalim, reforme u području radne sposobnosti. Poboljšati poticaj za rad mjerama usmjerenima na osobe s niskim primanjima. Poduzeti mjere za smanjivanje razlike u plaćama na temelju spola. Osigurati visokokvalitetne socijalne službe i dostupnost usluge skrbi za djecu na lokalnoj razini.

               3.

               Povećati sudjelovanje u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju te njihovu važnost za tržište rada, osobito poboljšavanjem dostupnosti stručne prakse. Usmjeriti javnu potporu istraživanjima i inovacijama na koordiniranu provedbu ograničenog broja područja pametne specijalizacije.

      Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (3)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Estonije za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Estonije za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 25.).

      (4)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.).

      (5)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

      (6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

      (7)  SL C 272, 18.8.2015., str. 98.


title: Preporuka Vijeća od 17. veljače 2015. o razrješnici koja se daje Komisiji u vezi s provedbom operacija Europskog razvojnog fonda (deseti ERF) za financijsku godinu 2013.

text:
               24.2.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 66/3

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 17. veljače 2015.
   o razrješnici koja se daje Komisiji u vezi s provedbom operacija Europskog razvojnog fonda (deseti ERF) za financijsku godinu 2013.
   (2015/C 66/03)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. (1) i izmijenjen Sporazumom potpisanim u Luxembourgu 25. lipnja 2005. (2),
   uzimajući u obzir Unutarnji sporazum između predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o financiranju potpore Zajednice unutar višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje od 2008. do 2013. u skladu sa Sporazumom o partnerstvu AKP-EZ-a i o dodjeljivanju financijske pomoći prekomorskim zemljama i područjima na koja se primjenjuje četvrti dio Ugovora o EZ-u (3) (u daljnjem tekstu „Unutarnji sporazum”), kojim se uspostavlja, između ostalog, deseti Europski razvojni fond (deseti ERF), a posebno njegov članak 11. stavak 8.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 215/2008 od 18. veljače 2008. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na 10. Europski razvojni fond (4), a posebno njezine članke od 142. do 144.,
   razmotrivši račun prihoda i rashoda i bilancu stanja koja se odnosi na operacije desetog ERF-a na dan 31. prosinca 2013. i godišnje izvješće Revizorskog suda o djelatnostima koje financiraju 8., 9. i 10. Europski razvojni fond (ERF-ovi), što se tiče financijske godine 2013., zajedno s odgovorima Komisije sadržanima u tom godišnjem izvješću (5),
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 11. stavkom 8. Unutarnjeg sporazuma, Europski parlament treba, na preporuku Vijeća, Komisiji dati razrješnicu za financijsko upravljanje desetim ERF-om.

               (2)

               Sveukupna provedba operacija desetog ERF-a tijekom financijske godine 2013. od strane Komisije je zadovoljavajuća,

         OVIME PREPORUČUJE da Europski parlament Komisiji izda razrješnicu u vezi s provedbom operacija desetog ERF-a za financijsku godinu 2013.

      Sastavljeno u Bruxellesu 17. veljače 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         J. REIRS

      (1)  SL L 317, 15.12.2000., str. 3.

      (2)  SL L 287, 28.10.2005., str. 4.

      (3)  SL L 247, 9.9.2006., str. 32.

      (4)  SL L 78, 19.3.2008., str. 1.

      (5)  SL C 398, 12.11.2014., str. 289.


				|

		52014DC0405

			Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Danske za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu konvergencije Danske za 2014. /* COM/2014/0405 final */

			   	Preporuka za
PREPORUKU VIJEĆA
o nacionalnom programu reformi Danske za
2014.
i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu konvergencije Danske za 2014.
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148.
stavak 4.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ)
br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i
nadzora i koordinacije ekonomskih politika[1],
a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
uzimajući u obzir preporuku Europske
komisije[2],
uzimajući u obzir rezolucije Europskog
parlamenta[3],
uzimajući u obzir zaključke
Europskog vijeća,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
zapošljavanje,
uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog
i financijskog odbora,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
socijalnu zaštitu,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
ekonomsku politiku,
budući da:
(1)
Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010.
prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta, Europa
2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom
će se usredotočiti na glavna područja u kojima je potrebno
djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i
konkurentnosti.
(2)
Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju
prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske
politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010.
donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica,
koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su
da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i
politikama zapošljavanja.
(3)
Predsjednici država i vlada donijeli su 29. lipnja
2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za
djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja
koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama.
Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a
posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa
2020. i provedbi preporuka za pojedine države članice.
(4)
Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku o
nacionalnom programu reformi Danske za 2013. i dostavilo mišljenje o ažuriranom
programu konvergencije Danske za razdoblje 2013. – 2016.
(5)
Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji
pregled rasta[4],
čime je označen početak europskog semestra koordinacije
ekonomske politike za 2014. Istog je dana Komisija na temelju
Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu
upozoravanja[5],
u kojem je Dansku navela kao jednu od država članica za koje će se
provesti detaljno preispitivanje.
(6)
Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013.
prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i
mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom
fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom
uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i
konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica
krize te modernizacijom javne uprave.
(7)
Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate
detaljnog preispitivanja za Dansku[6]
u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija na temelju
analize zaključuje da se makroekonomski izazovi u Danskoj povezani s
privatnim dugom i vanjskom konkurentnošću više ne smatraju neravnotežama u
smislu postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže. Posebice se
čini da su prilagodba na tržištu nekretnina i posljedice visokog duga
privatnog sektora za realno gospodarstvo i stabilnost financijskog sektora pod
nadzorom. Međutim, ta je kretanja, kao i pokretače vanjske
konkurentnosti, potrebno i dalje pratiti.
(8)
Danska je 15. travnja 2014. podnijela svoj program
konvergencije za 2014. i svoj nacionalni programi reformi za 2014. Kako bi se
uzela u obzir njihova međusobna povezanost, ti su programi ocijenjeni
istovremeno.
(9)
Cilj proračunske strategije naznačen u
programu konvergencije za 2014. jest osigurati održivost smanjenja prekomjernog
deficita i održati strukturni proračunski saldo barem na razini srednjoročnog
cilja. Srednjoročni cilj od -0,5 % BDP-a u skladu je sa zahtjevima
Pakta o stabilnosti i rastu. Deficit opće države u Danskoj u 2013. održivo
je spušten na razinu ispod 3 % BDP-a Ciljevi programa su ukupni deficit opće
države od 1,3 % BDP-a u 2014. i od 2,9 % BDP-a u 2015., što odgovara
(preračunanom) strukturnom saldu na razini srednjoročnog cilja ili
iznad njega. Općenito, proračunska strategija naznačena u
programu u skladu je sa zahtjevima Pakta o rastu i stabilnosti. Planira se da
će se razina duga od 44,5 % BDP-a iz 2013. privremeno povećati u
2015. te da će nakon toga opadati. Makroekonomski scenarij na kojem se
temelje proračunska predviđanja programa djeluje uvjerljivo. U
scenariju se predviđa rast BDP-a od 1,6 % u 2014. i od 1,9 % u
2015., što približno odgovara Komisijinoj proljetnoj prognozi 2014. od
1,5 % odnosno 1,9 %. Vijeće na temelju ocjene programa konvergencije
za 2014. i Komisijine prognoze, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ)
br. 1466/97, smatra da je stanje javnih financija u Danskoj dobro i da se
može očekivati da će cilj programa konvergencije biti ostvaren.
(10)
Danska još nije ostvarila potreban napredak u
pogledu poboljšanja položaja skupina na marginama tržišta rada i povećanja
ekonomičnosti sustava obrazovanja. Reforma invalidskih mirovina i model
fleksibilnih radnih mjesta počeli su pokazivati rezultate, stupila je na snagu
reforma novčanih naknada, dogovorena je reforma naknada za bolovanje, a
vlada je u travnju podnijela prijedlog reforme za aktivne politike tržišta
rada. Osiguravanje dostatnog broja naučničkih mjesta te poboljšanje
kvalitete i imidža tog oblika učenja, unaprjeđenje sustavâ strukovnog
obrazovanja i osposobljavanja te rješavanje pitanja velikog broja mladih koji
prijevremeno napuštaju školovanje još uvijek su izazov. Budući da je
provedba reformi još na početku, tek treba vidjeti njezine pune
učinke. Kada je riječ o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, u
veljači 2014. postignut je dogovor o reformi te se očekuje da će
ona stupiti na snagu sredinom 2015., a u cilju poboljšanja kvalitete strukovnog
obrazovanja i osposobljavanja u okviru širokog raspona inicijativa.
(11)
Oživljavanje produktivnosti i dalje je izazov za
dansko gospodarstvo. Ocjena Europske komisije uglavnom je u skladu sa
zaključcima Komisije za produktivnost. Komisija za produktivnost objavila
je u travnju 2014. dvadeset pet glavnih preporuka i više od sto konkretnih
prijedloga u područjima poput tržišnog natjecanja, javne nabave,
obrazovanja, internacionalizacije, inovacija, oporezivanja i infrastrukture.
Problem povezan s izazovima niskog rasta produktivnosti rješavat će se
provedbom preporuka Komisije za produktivnost.
(12)
Komisija je u okviru europskog semestra provela
sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Danske. Ocijenila je program
konvergencije i nacionalni program reformi. U obzir je uzela njihov značaj
za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Danskoj, ali i poštovanje
pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog
upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa EU-a budućim nacionalnim
odlukama. Komsijine preporuke iz europskog semestra navedene
su u preporukama 1. do 3. u nastavku.
(13)
Vijeće je s obzirom na tu ocjenu preispitalo
program konvergencije Danske, a njegovo je mišljenje[7] posebice navedeno u
preporuci 1. u nastavku.
OVIME PREPORUČUJE Danskoj da u
razdoblju 2014. – 2015. poduzme sljedeće mjere:
1.           da
nakon smanjenja prekomjernog deficita nastavi provoditi fiskalnu politiku koja
potiče rast te da zadrži dobar fiskalni položaj osiguravajući daljnje
ispunjivanje srednjoročnog proračunskog cilja do kraja razdoblja
obuhvaćenog programom konvergencije;
2.           da poduzme daljnje mjere za
poboljšanje izgleda za zaposlenje osoba na marginama tržišta rada; da poboljša
obrazovne rezultate, posebice mladih iz migrantskih obitelji, i
učinkovitost strukovnog osposobljavanja; da olakša prelazak iz sustava
obrazovanja na tržište rada, među ostalim razboritim korištenjem sustava
prakse i naukovanja;
3.           da pojača napore za
uklanjanje prepreka ulasku na tržište i smanji regulatorno opterećenje u
cilju povećanja tržišnog natjecanja u domaćem uslužnom sektoru, a
posebno u području maloprodaje i graditeljstva, u skladu s preporukom
Komisije za produktivnost.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 209, 2.8.1997., str. 1.
[2]               COM(2014) 405 završna verzija.
[3]               P7_TA(2014)0128 i P7_TA(2014)0129.
[4]               COM(2013) 800 završna verzija.
[5]               COM(2013) 790 završna verzija.
[6]               SWD(2014) 77 završna verzija.
[7]               .               U skladu s člankom 9. stavkom 2.
Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.