title: Preporuka Komisije (EU) 2019/1665 оd 30. rujna 2019. o mjerama za sprečavanje kriznih situacija i upravljanje njima u skladu s člankom 33. stavkom 3. prvim podstavkom točkom (d) Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (uzajamni fondovi)

text:
               3.10.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 253/1

      PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2019/1665
      оd 30. rujna 2019.
      o mjerama za sprečavanje kriznih situacija i upravljanje njima u skladu s člankom 33. stavkom 3. prvim podstavkom točkom (d) Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (uzajamni fondovi)
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
      budući da:

                  (1)

                  Ova se Preporuka odnosi na primjenu članka 33. stavka 3. prvog podstavka točke (d) Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) („Uredba o ZOT-u”) i članka 40. Delegirane Uredbe Komisije (EU) 2017/891 (2).

                  (2)

                  Promicanje sprečavanja kriznih situacija u sektoru poljoprivrede i upravljanja njima jedan je od šest ciljeva politike Unije za voće i povrće od njezina početka 1996. Stoga su uzajamni fondovi važan instrument za sprečavanje krize koje organizacije proizvođača primjenjuju u okviru svojih operativnih programa.

                  (3)

                  U tom kontekstu, člankom 33. stavkom 3. prvim podstavkom točkom (d) Uredbe o ZOT-u, kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2017/2393 Europskog parlamenta i Vijeća (3), omogućuje se dobivanje financijskih doprinosa putem operativnih programa organizacija proizvođača u sektoru voća i povrća za popunjavanje uzajamnih fondova, nakon isplate naknade članovima proizvođačima takvih organizacija proizvođača čiji su se prihodi znatno smanjili zbog nepovoljnih tržišnih uvjeta.

                  (4)

                  U skladu s člankom 40. Delegirane uredbe (EU) 2017/891 države članice trebaju propisati specifične uvjete za dodjelu potpore u okviru te mjere. Pritom trebaju osigurati jednako postupanje prema poljoprivrednicima u cijeloj Uniji te usklađenost s pravilima Unije o tržišnom natjecanju i međunarodnim obvezama Unije (kao što su sporazumi WTO-a).

                  (5)

                  Cilj je ove Preporuke državama članicama i gospodarskim subjektima dati pojašnjenja o primjeni mjere uzajamnih fondova od strane organizacija proizvođača radi šire primjene tog instrumenta za sprečavanje krize među organizacijama proizvođača diljem Unije.

                  (6)

                  U izradi ove Preporuke u obzir su uzeta pravila o uzajamnim fondovima utvrđena u člancima od 36. do 39.a Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4) u mjeri u kojoj su ta pravila u skladu s Uredbom o ZOT-u i s Delegiranom uredbom (EU) 2017/891,

            DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

         OBRAZLOŽENJE MJERE UZAJAMNIH FONDOVA

                  1.

                  Poljoprivrednici su izloženi ekonomskim (npr. volatilnost cijena ulaznih troškova), okolišnim, sanitarnim (npr. zdravlje životinja i bilja) ili klimatskim (npr. ekstremni vremenski uvjeti, klimatske promjene) rizicima koji mogu znatno utjecati na njihove prihode i ograničiti dugoročno planiranje i ulaganja. Velika nesigurnost u pogledu budućnosti stoga može ugroziti konkurentnost poljoprivrednika. S druge strane, to može uzrokovati velike fluktuacije prihoda, što znači da čak i poljoprivrednicima koji su konkurentni u uobičajenim godinama jedna nepogoda može biti pogubna za poslovanje.

                  2.

                  Premda prihodi poljoprivrednika u konačnici ovise o međudjelovanju mnogih čimbenika, uključujući stanje na svjetskom tržištu i potporu politike, rizici od neuspješne proizvodnje mogu dovesti do rasta nestabilnosti u ekonomskoj situaciji poljoprivrednika.

                  3.

                  U tom kontekstu djelotvorno upravljanje rizicima treba biti sveobuhvatno, tj. uključivati sprečavanje, odgovor i planiranje, ali i dalje treba biti prilagođeno pojedinačnim situacijama poljoprivrednika. Zbog heterogenosti rizika i poljoprivrednih struktura u Uniji potreban je decentraliziraniji pristup korištenju instrumenata kao što su uzajamni fondovi, kojim će se najprikladnije odgovoriti na specifične potrebe određenih regija i sektora. Umjesto primjene univerzalnog pristupa, trebalo bi radije osigurati fleksibilnost država članica u uklanjanju rizika s kojima se poljoprivrednici suočavaju, kako bi se pronašlo najprikladnije rješenje.

                  4.

                  Stoga trenutačna formulacija članka 33. stavka 3. prvog podstavka točke (d) Uredbe o ZOT-u pruža bolje mogućnosti potpore uzajamnim fondovima putem operativnih programa organizacija proizvođača.

         PODRUČJE PRIMJENE, VRSTA I RAZINA POTPORE

                  5.

                  Iako pravila o uzajamnim fondovima utvrđena u Uredbi (EU) br. 1305/2013 nisu obvezujuća za mjeru uzajamnih fondova u okviru Uredbe o ZOT-u, ona državama članicama pružaju koristan temelj za utvrđivanje pravila o uzajamnim fondovima u kontekstu Uredbe o ZOT-u, u mjeri u kojoj su ta pravila u skladu s tom uredbom.

                  6.

                  Države članice trebaju definirati uzajamne fondove i odrediti još neke uvjete utvrđene u članku 33. stavku 3. prvom podstavku točki (d) Uredbe o ZOT-u:

                              (a)

                              „uzajamni fond” uključen je i u odredbe Uredbe (EU) br. 1305/2013 i u odredbe Uredbe o ZOT-u. U članku 36. stavku 3. Uredbe (EU) br. 1305/2013 on je definiran kao program osiguranja udruženih poljoprivrednika koji su države članice odobrile, a koji omogućuje isplatu naknada udruženim poljoprivrednicima za materijalne gubitke uzrokovane nepovoljnim klimatskim prilikama ili bolestima životinja ili biljaka ili najezdom nametnika ili okolišnim incidentom ili za značajan pad u njihovim prihodima.
                              U usporedbi s uzajamnim fondovima u okviru Uredbe (EU) br. 1305/2013 Uredbom o ZOT-u ne propisuje se odobrenje uzajamnih fondova. Odobrenje može biti korisno i za uzajamne fondove u okviru Uredbe o ZOT-u jer među ostalim može pridonijeti smanjenju rizika dvostrukog financiranja;

                              (b)

                              „znatan pad prihoda” – države članice mogle bi umjesto prihoda koristiti vrijednost proizvodnje koju su na tržište stavili organizacija proizvođača ili udruženje organizacija proizvođača u kojima su se nekim ili svim članovima proizvođačima ili članovima udruženja organizacija proizvođača znatno smanjili prihodi. U tu svrhu vrijednost proizvodnje stavljene na tržište izračunava se na temelju cijena „franko organizacija proizvođača”, za svaki proizvod. Međutim, to ne znači da pad prihoda proizvođača treba zanemariti pri utvrđivanju detaljnih pravila o potpori za uzajamne fondove.
                              Posebno treba obratiti pozornost na slučajeve u kojima su se prihodi znatno smanjili samo dijelu članova proizvođača organizacije proizvođača ili članova udruženja organizacija proizvođača zato što se, primjerice, nepovoljni tržišni uvjeti odnose samo na dio proizvoda za koje je priznata organizacija proizvođača ili udruženje organizacija proizvođača. U tim okolnostima plaćanja iz uzajamnog fonda onima kojima se prihodi nisu znatno smanjili zbog nepovoljnih tržišnih uvjeta ne bi bila prihvatljiva za financijsku pomoć Unije na temelju članka 33. stavka 3. prvog podstavka točke (d) Uredbe o ZOT-u.
                              S druge strane, ne bi trebalo odbijati prihvatljivost plaćanja iz uzajamnih fondova onima kojima su prihodi znatno smanjili zbog nepovoljnih tržišnih uvjeta samo na temelju činjenice da se ukupna vrijednost proizvodnje koju su organizacija proizvođača ili udruženje organizacija proizvođača stavili na tržište nije smanjila, odnosno da se nije dovoljno smanjila. Potrebna je procjena na pojedinačnoj osnovi, u kojoj se uzimaju u obzir specifične okolnosti organizacija proizvođača, udruženja organizacija proizvođača i njihovih članova te tržišni uvjeti koji su uzrokovali znatan pad prihoda.
                              Uredbom (EU) br. 1305/2013 predviđeno je da se naknada poljoprivrednicima u određenom sektoru za znatan pad prihoda dodjeljuje samo u propisno opravdanim slučajevima i ako pad prihoda premašuje prag od najmanje 20 % prosječnog godišnjeg prihoda pojedinačnog poljoprivrednika u prethodnom trogodišnjem razdoblju ili prosječnog trogodišnjeg prihoda u proteklom petogodišnjem razdoblju, ne uzimajući u obzir najveću i najmanju vrijednost. Uredba o ZOT-u ne sadržava takve pragove.
                              Kako bi se osigurala ujednačena i nediskriminirajuća primjena tih mjera, države članice trebale bi primjenjivati pristup sličan onome koji je utvrđen u Uredbi (EU) br. 1305/2013 i dodjeljivati potporu za popunjavanje uzajamnih fondova kad pad prihoda organizacije proizvođača (tj. njezina vrijednost proizvodnje stavljene na tržište po proizvodu) premaši 20 % prihoda koji je utvrdila država članica, ovisno o situaciji (npr. pad prihoda svih članova proizvođača ili druge situacije), tijekom prethodnog trogodišnjeg razdoblja ili prosječnog trogodišnjeg prihoda u proteklom petogodišnjem razdoblju, ne uzimajući u obzir najveću i najmanju vrijednost;

                              (c)

                              „nepovoljni tržišni uvjeti” trebali bi se odnositi na objektivno postojeće stanje na tržištu određenog proizvoda koje uzrokuje pad prihoda članova proizvođača. Pad koji premašuje 20 % prosječne cijene pogođenog proizvoda u prethodnom trogodišnjem razdoblju ili prosječnih trogodišnjih prihoda u proteklom petogodišnjem razdoblju, ne uzimajući u obzir najveću i najmanju vrijednost, mogao bi biti pokazatelj nepovoljnih tržišnih uvjeta. Nepovoljni tržišni uvjeti mogu se utvrditi i na temelju promjene reprezentativne tržišne cijene predmetnih proizvoda ili iznosa potpore za povlačenje s tržišta (vidjeti stavak 7. točku (b) u nastavku).

                  7.

                  Sljedeći primjeri relevantnih čimbenika i situacija također bi se mogli upotrijebiti za utvrđivanje jesu li plaćanja iz uzajamnih fondova prihvatljiva za financijsku pomoć Unije u obliku doprinosa za popunjavanje uzajamnog fonda.

                              (a)

                              Ulazni se troškovi povećavaju, zbog čega se znatno smanjuju prihodi
                              Povećanje ulaznih troškova (npr. povećanje cijene gnojiva koje može uzrokovati povećanje troškova pogođenih proizvođača) može dovesti do gubitka prihoda ako se to povećanje troškova ulaznih sredstava ne može prenijeti na potrošače u obliku povećanja cijene zbog nepovoljnih tržišnih uvjeta.
                              Države članice mogle bi utvrditi standardnu metodologiju za procjenu utjecaja ulaznih troškova na konačnu cijenu proizvoda prema proizvodnoj orijentaciji, čime bi se dokazalo povećanje cijene.
                              Primjerice, plaćanja iz uzajamnih fondova mogla bi se izvršavati proizvođačima, ako su ispunjeni svi drugi uvjeti, kad se dokaže da se utjecaj ulaznih troškova izražen kao udio u cijeni „franko organizacija proizvođača” pogođenog proizvoda povećao za najmanje 20 %.
                              Dokazi kojima se potkrepljuje smanjenje prihoda zbog povećanja ulaznih troškova trebali bi se temeljiti na tržišnim i računovodstvenim podacima koje je ovjerilo javno ili privatno neovisno kvalificirano tijelo ili stručnjak za predmetno područje, a njihovu točnost i pouzdanost trebaju provjeriti države članice kako bi se osiguralo ispunjenje uvjeta iz Uredbe o ZOT-u koji se odnose na prihvatljivost uzajamnih fondova za financijsku pomoć Unije.

                              (b)

                              Maksimalni iznosi potpore za povlačenje s tržišta kao osnovna vrijednost za utvrđivanje pada cijene na tržištu
                              Maksimalni iznosi potpore za povlačenje s tržišta kako su definirani u članku 45. stavku 1. Delegirane uredbe (EU) 2017/891 i Prilogu IV. toj uredbi mogli bi se koristiti kao osnovna vrijednost za utvrđivanje pada cijene na tržištu. Zatim bi se mogao utvrditi aktivacijski prag za uzajamne fondove na temelju reprezentativne cijene svakog predmetnog proizvoda i njezine usporedbe s tržišnom cijenom. Aktivacijski prag bio bi dosegnut kad bi stvarna tržišna cijena bila najmanje 20 % niža od maksimalne potpore utvrđene u Prilogu IV. Delegiranoj uredbi (EU) 2017/891. Države članice trebale bi provjeriti je li učinak pada cijena dovoljno značajan u smislu trajanja da potakne znatan pad prihoda.

         PRIHVATLJIVI TROŠKOVI – VRSTE RASHODA OBUHVAĆENE MJEROM UZAJAMNIH FONDOVA

                  8.

                  Da bi bio prihvatljiv za financijsku pomoć Unije, preporučuje se da predmetni uzajamni fond:

                              (a)

                              ima transparentnu politiku uplata u uzajamni fond i isplate naknada iz uzajamnog fonda;

                              (b)

                              ima jasna pravila u vezi s preuzimanjem odgovornosti u slučaju nastalih dugova;

                              (c)

                              bude odobren od strane nadležnog tijela u skladu s nacionalnim zakonodavstvom.

                  9.

                  Vrste rashoda obuhvaćene mjerom uzajamnih fondova:

                              (a)

                              administrativni troškovi povezani s osnivanjem uzajamnog fonda trebali bi među ostalim uključivati troškove upravljanja fondom (kao i trajanje fonda, tj. najviše pet godina), naknade za registraciju, troškove osoblja i opće troškove; i

                              (b)

                              financijski doprinosi iz članka 32. stavka 1. točke (a) Uredbe o ZOT-u za popunjavanje uzajamnih fondova nakon isplate naknade članovima proizvođačima čiji su se neto prihodi znatno smanjili (5) zbog nepovoljnih tržišnih uvjeta. Popunjavanje bi se trebalo izvršiti putem operativnog fonda. Financijski doprinosi za popunjavanje uzajamnog fonda postali bi namjenski dio operativnog fonda.

                  10.

                  U skladu s člankom 40. stavkom 4. Delegirane uredbe (EU) 2017/891 „države članice mogu odrediti gornju granicu iznosa koje proizvođačka organizacija može primiti kao potporu” koja je povezana s uzajamnim fondovima.

                  11.

                  Države članice trebale bi spriječiti prekomjernu naknadu kao posljedicu kombiniranja mjere uzajamnih fondova s drugim nacionalnim ili Unijinim instrumentima potpore ili privatnim sustavima osiguranja tako što će provoditi kontrole i mjere iz članka 34. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 2017/892 (6). Reosiguranje uzajamnih fondova nije prihvatljivo za potporu sredstvima Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi.

                  12.

                  Potporu administrativnim troškovima osnivanja uzajamnog fonda treba rasporediti na razdoblje od najviše tri godine tijekom kojeg je treba postupno smanjivati. Ukupan iznos potpore, uključujući financijsku pomoć Unije i doprinos organizacije proizvođača, ne smije biti veći od 5 %, odnosno 4 %, odnosno 2 % doprinosa organizacije proizvođača uzajamnom fondu u prvoj, drugoj i trećoj godini njegova korištenja. Organizacija proizvođača može primiti potporu za administrativne troškove osnivanja uzajamnih fondova samo jedanput i isključivo u roku od prve tri godine korištenja uzajamnog fonda. Ako organizacija proizvođača potporu zatraži samo u drugoj ili trećoj godini korištenja uzajamnog fonda, potpora treba iznositi 4 %, odnosno 2 % doprinosa organizacije proizvođača uzajamnom fondu u drugoj, odnosno trećoj godini njegova korištenja.

                  13.

                  Financijskim doprinosima za popunjavanje uzajamnih fondova pokrile bi se sljedeće stavke:

                              (a)

                              iznosi isplaćeni iz uzajamnog fonda kao financijska naknada članovima proizvođačima čiji su se prihodi znatno smanjili zbog nepovoljnih tržišnih uvjeta. U tu svrhu države članice ne bi trebale razlikovati potječu li iznosi isplaćeni članovima proizvođačima kao naknada iz obrtnog kapitala, temeljnog kapitala ili drugih sredstava uzajamnog fonda, uključujući komercijalne kredite odobrene uzajamnom fondu s ciljem isplate naknade članovima proizvođačima, ako su ispunjeni uvjeti Uredbe o ZOT-u i ako druga sredstva uzajamnog fonda nisu dostatna da se osigura potrebna naknada (vidjeti posljednji podstavak članka 33. stavka 3. Uredbe o ZOT-u);

                              (b)

                              kamate na komercijalne kredite odobrene uzajamnom fondu za potrebe plaćanja financijske naknade poljoprivrednicima iz uzajamnog fonda ako raspoloživa sredstva uzajamnog fonda ne bi bila dostatna da se ispune zahtjevi za naknadu (vidjeti članak 33. stavak 3. posljednji podstavak Uredbe o ZOT-u).

                  14.

                  Početni dionički kapital uzajamnog fonda iz kojeg će se isplaćivati naknade ako su ispunjeni uvjeti mogao bi se financirati putem programa ruralnog razvoja (članak 39. Uredbe (EU) br. 1305/2013). U takvim slučajevima države članice trebale bi spriječiti dvostruko financiranje.

                  15.

                  Kako bi se osigurala transparentnost i pravna sigurnost, države članice trebale bi odrediti pravila o osnivanju uzajamnog fonda i upravljanju njime, posebno u pogledu odobrenja isplata naknada i prihvatljivosti organizacije proizvođača ili udruženja organizacija proizvođača (7), te o administrativnim kontrolama i praćenju usklađenosti s tim pravilima u skladu s člancima 26. i 27. Provedbene uredbe (EU) 2017/892. Države članice mogu zatražiti i da se propisima uzajamnog fonda predviđaju kazne za nemar članova proizvođača organizacije proizvođača ili članova udruženja organizacija proizvođača kao dio statuta organizacije proizvođača ili njihovih udruženja.

         KORISNICI FINANCIJSKE POMOĆI UNIJE

                  16.

                  Korisnici financijske pomoći Unije trebale bi biti organizacije proizvođača i udruženja organizacija proizvođača, kako je primjenjivo u predmetnoj državi članici (8).

                  17.

                  Organizacije proizvođača ili udruženja organizacija proizvođača mogu odlučiti da naknadu isplate samo jednom od svojih članova (ili, ako je priznat za više proizvoda, samo proizvođaču koji proizvodi pogođeni proizvod) ili dijelu članova proizvođača organizacija proizvođača ili članova udruženja organizacija proizvođača.

         INTENZITET POTPORE – IZNOS FINANCIJSKE POMOĆI UNIJE

                  18.

                  Financijskom pomoći Unije pokrivaju se administrativni troškovi kako je objašnjeno u stavku 9. točki (a) i 50 % (9) prihvatljivih troškova (stvarno nastali troškovi), u skladu s člankom 34. stavkom 1. Uredbe o ZOT-u.

                  19.

                  Preporučuje se da države članice ograniče troškove koji su prihvatljivi za potporu primjenom:

                              (a)

                              gornjih graničnih vrijednosti po uzajamnom fondu;

                              (b)

                              odgovarajućih gornjih graničnih vrijednosti po jedinici (10).

         ADMINISTRATIVNO I FINANCIJSKO UPRAVLJANJE

                  20.

                  U skladu s člankom 36. stavkom 2. Uredbe o ZOT-u i člankom 27. Delegirane uredbe (EU) 2017/891 država članica treba utvrditi nacionalnu strategiju održivih operativnih programa koja među ostalim uključuje prioritete odabrane za sektor i osigurati ravnotežu mjera/djelovanja izraženih u maksimalnom postotku sredstava operativnog fonda koja se mogu potrošiti na bilo koju mjeru/djelovanje.
                  Ravnoteža je posebno važna u slučaju upravljanja rizikom. Trebala bi postojati minimalna kritična masa (npr. organizacije proizvođača s minimalnim brojem članova) za aktivaciju instrumenta za upravljanje rizikom kako bi se proizvođačima isplatile naknade i doprinosi proizvođača zadržali na razumnoj razini (11).
                  S druge strane, trebalo bi osigurati nužnu usklađenost različitih programa u okviru zajedničke poljoprivredne politike i isključiti dvostruko financiranje različitih kriznih mjera. Na primjer, organizacija proizvođača ili udruženje organizacija proizvođača ne bi trebali svojim članovima proizvođačima isplaćivati naknade za povlačenje s tržišta proizvoda za koje je iz uzajamnog fonda isplaćena naknada zbog znatnog pada prihoda. Međutim, proizvodi za koje se isplaćuje naknada iz uzajamnog fonda mogu se prodavati na tržištu ili prerađivati.

                  21.

                  Države članice trebale bi ograničiti trajanje komercijalnih kredita na trajanje predmetnog operativnog programa.

                  22.

                  Države članice mogle bi utvrditi posebna pravila o doprinosu koji bi član proizvođač organizacije proizvođača ili član udruženja organizacije proizvođača ili organizacija proizvođača ili udruženje organizacija proizvođača sami trebali uplatiti u fond te intervale plaćanja. Na primjer, iznos koji članovi proizvođači organizacije proizvođača ili član udruženja organizacija proizvođača ili organizacija proizvođača ili udruženje organizacija proizvođača sami trebaju platiti mogao bi se prilagoditi, među ostalim, na temelju ex ante procjene rizika, prosječnih prihoda, veličine organizacije ili udruženja proizvođača. Takvi bi zahtjevi, ako se utvrde, trebali biti uključeni u statut organizacije proizvođača ili udruženja organizacija proizvođača. Država članica dužna je osigurati pravilno usmjeravanje i prilagodbu mjere u skladu sa svojim strateškim pristupom koji se temelji na SWOT analizi/utvrđivanju potreba u nacionalnoj strategiji.

                  23.

                  Uzajamni fond koji je prihvatljiv za potporu na temelju članka 33. stavka 3. prvog podstavka točke (d) Uredbe o ZOT-u može imati druge funkcije, kao što je davanje zajma članovima proizvođačima. Budući da proizvođači doprinose zajedničkom fondu sredstava dostupnih za odgovor na krize, za članove proizvođače mogao bi postojati poticaj da daju dodatni doprinos iz kojeg bi se mogao stvoriti dodatni izvor zajedničkih sredstava, koja bi se mogla iskoristiti za davanje zajmova. Ako se uzajamni fond koristi i za druge svrhe osim za plaćanje naknada članovima proizvođačima kako je navedeno u članku 33. stavku 3. prvom podstavku točki (d) Uredbe o ZOT-u, sredstva dodijeljena uzajamnom fondu za druge svrhe trebalo bi jasno razlikovati (npr. držati na zasebnim računima) od vlasničkog kapitala / sredstava uzajamnog fonda, koji bi se koristili u slučaju krize (slično načelima utvrđenima u članku 16. Delegirane uredbe (EU) 2017/891 koja se odnose na članove neproizvođače). Izdvojiti bi trebalo samo iznose koji su posebno namijenjeni za osiguravanje naknade u slučaju znatnog gubitka prihoda zbog nepovoljnih tržišnih uvjeta i njih bi trebalo smatrati osnovom za izračun intenziteta javne potpore.

                  24.

                  Mogli bi se dopustiti doprinosi dioničkom kapitalu uzajamnog fonda privatnih subjekata koji nisu članovi proizvođači (npr. članovi neproizvođači organizacije proizvođača). Unatoč doprinosu, članovi neproizvođači organizacije proizvođača ne bi imali pravo primati nikakvu naknadu ni povrat iz uzajamnog fonda. U svakom slučaju, naknada iz uzajamnog fonda mogla bi se isplaćivati samo članovima proizvođačima, kao krajnjim korisnicima programa potpore Unije u sektoru voća i povrća, ako se ograničenja u smislu doprinosa dioničkom kapitalu ne smatraju potrebnima (12).

                  25.

                  Države članice mogu predvidjeti mogućnost da članovi proizvođači organizacija proizvođača ili članovi udruženja organizacija proizvođača dobiju povrat dijela svojih doprinosa uzajamnom fondu nakon određenog broja godina ako uzajamni fond nije iskorišten za isplatu naknada članovima proizvođačima u skladu s člankom 33. stavkom 3. prvim podstavkom točkom (d) Uredbe o ZOT-u i prikupljeni iznosi nisu iskorišteni. Države članice i organizacije proizvođača odgovorne su za utvrđivanje primjerenih i transparentnih pravila u tom pogledu.

         KONTROLA I PRAĆENJE

                  26.

                  Države članice trebale bi osigurati da se nad mjerom uzajamnih fondova provode iste kontrole kao nad drugim mjerama i djelovanjima uključenima u operativne programe.

                  27.

                  Organizacije proizvođača trebale bi obratiti posebnu pozornost na dokumentaciju koju treba voditi u vezi s provedbom mjere uzajamnih fondova, a odnosi se posebno na:

                              (a)

                              uključivanje te mjere u operativni program ili njegovu izmjenu;

                              (b)

                              procjenu koja je dovela do plaćanja naknade iz uzajamnog fonda (npr. kako je izračunan i utvrđen značajan pad prihoda, za koje proizvode, kako se osigurava da cijena „franko organizacija proizvođača” bude usklađena s tržišnom cijenom itd.);

                              (c)

                              članove, proizvodnju, krajnje odredište proizvoda i razdoblje obuhvaćeno tom mjerom;

                              (d)

                              doprinos organizacije proizvođača za popunjavanje uzajamnog fonda i redovne doprinose njezinih članova uzajamnom fondu.

                  28.

                  Država članica trebala bi provjeriti tu dokumentaciju u trenutku odobrenja izmjene operativnog programa i u trenutku podnošenja zahtjeva za plaćanje.

                  29.

                  Osim tih provjera, država članica trebala bi posebno voditi računa o riziku od prekomjerne naknade i dvostrukog financiranja.

         GODIŠNJE IZVJEŠĆE SKUPINA PROIZVOĐAČA, ORGANIZACIJA PROIZVOĐAČA I UDRUŽENJA ORGANIZACIJA PROIZVOĐAČA

                  30.

                  Informacije koje se odnose na uzajamne fondove potrebno je unijeti u tablice 3.2. i 4.1. iz Priloga II. Provedbenoj uredbi (EU) 2017/892.

         Sastavljeno u Bruxellesu 30. rujna 2019.

               Za Komisiju

            Phil HOGAN

               Član Komisije

         (1)  Uredba (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str. 671.).

         (2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/891 оd 13. ožujka 2017. o dopuni Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu sektora voća i povrća te prerađevina voća i povrća i o dopuni Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu novčanih kazni koje će se primjenjivati u tim sektorima i o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 543/2011 (SL L 138, 25.5.2017., str. 4.).

         (3)  Uredba (EU) 2017/2393 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2017. o izmjeni uredaba (EU) br. 1305/2013 o potpori ruralnom razvoju iz Europskoga poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR), (EU) br. 1306/2013 o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike, (EU) br. 1307/2013 o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike, (EU) br. 1308/2013 o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i (EU) br. 652/2014 o utvrđivanju odredaba za upravljanje rashodima koji se odnose na prehrambeni lanac, zdravlje i dobrobit životinja te na biljno zdravstvo i biljni reprodukcijski materijal (SL L 350, 29.12.2017., str. 15.).

         (4)  Uredba (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (SL L 347, 20.12.2013., str. 487.).

         (5)  Na primjer, kad rastu ulazni troškovi i prihodi se mogu povećati. Međutim, to bi moglo utjecati na neto prihode.

         (6)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/892 оd 13. ožujka 2017. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u sektoru voća i povrća te prerađevina voća i povrća (SL L 138, 25.5.2017., str. 57.).

         (7)  Na primjer, minimalna veličina koja je potrebna da bi organizacija ili udruženje proizvođača bili prihvatljivi.

         (8)  Npr. dodatni uvjeti navedeni u nacionalnoj strategiji.

         (9)  Financijska pomoć Unije za operativne fondove.

         (10)  Organizacija proizvođača, njezini članovi, proizvodi itd.

         (11)  Provođenjem provjera i mjera iz članaka 26. i 27. Provedbene uredbe (EU) 2017/892.

         (12)  Vidjeti članak 16. Delegirane uredbe (EU) 2017/891.