title: Preporuka Komisije (EU) 2021/1970 оd 10. studenoga 2021. o zajedničkom europskom podatkovnom prostoru za kulturnu baštinu

text:
               12.11.2021

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 401/5

      PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2021/1970
      оd 10. studenoga 2021.
      o zajedničkom europskom podatkovnom prostoru za kulturnu baštinu
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
      budući da:

                  (1)

                  Digitalne tehnologije ubrzano mijenjaju naše živote i pružaju nove mogućnosti društvu, među ostalim i institucijama kulturne baštine. Digitalne tehnologije institucijama kulturne baštine pružaju učinkovitije alate kojima mogu digitalizirati kulturna dobra i približiti ih široj publici. Tako se javnosti daje više načina na koje može pristupiti, otkrivati, istraživati i uživati u kulturnim dobrima te stvara više mogućnosti za ponovnu uporabu kulturnih dobara za inovativne i kreativne usluge te proizvode u raznim sektorima, kao što su drugi kulturni i kreativni sektori te turizam.

                  (2)

                  U Komunikaciji „Digitalni kompas 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće” (1) ističe se da su digitalne tehnologije više nego ikad prije postale ključne za rad, učenje, socijalizaciju, uživanje u zabavi i pristup širokom rasponu usluga i proizvoda, od zdravstvenih usluga do kulture.

                  (3)

                  Pandemija bolesti COVID-19 razotkrila je dobre i loše strane sektora kulturne baštine te potrebu da se ubrza njegova digitalna transformacija kako bi se što bolje iskoristile pružene mogućnosti. Mnoge kulturne ustanove pretrpjele su velike financijske gubitke ili su se morale zatvoriti. Međutim, unatoč financijskim teškoćama zbog pandemije, mnoge su kulturne ustanove također uspjele zadržati ili čak proširiti publiku povećanjem digitalnih usluga (npr. interakcijom s publikom, dijeljenjem zbirki, ponudom digitalnih alata) i tako ponovno potvrditi svoju veliku vrijednost za društvo i europsko gospodarstvo.

                  (4)

                  Kulturna baština nije samo jedan od bitnih elemenata u izgradnji europskog identiteta koji se oslanja na zajedničke vrijednosti nego i znatno doprinosi europskom gospodarstvu poticanjem inovacija, kreativnosti i gospodarskog rasta. Na primjer, kulturni turizam čini do 40 % ukupnog turizma u Europi (2), a kulturna je baština jedan od temelja kulturnog turizma. Napredna digitalizacija kulturnih dobara i ponovna uporaba takvih sadržaja mogu stvoriti nova radna mjesta ne samo u sektoru kulturne baštine nego i u drugim kulturnim i kreativnim sektorima, uključujući, na primjer, industriju videoigara i filmsku industriju. Kulturne i kreativne industrije čine 3,95 % dodane vrijednosti EU-a (477 milijardi EUR), u njima je zaposleno 8,02 milijuna ljudi i uključuju 1,2 milijuna poduzeća, od čega su 99,9 % mala i srednja poduzeća (3).

                  (5)

                  U evaluaciji (4) Preporuke Komisije o digitalizaciji i internetskoj dostupnosti kulturne građe te o digitalnom očuvanju (2011/711/EU) zaključeno je da je još prisutno nekoliko izazova s kojima se sektor kulturne baštine suočavao prije 10 godina, kao što je hitna potreba za zaštitom i očuvanjem europske kulturne baštine, a posebno ugrožene kulturne baštine. Međutim, u evaluaciji je isto tako potvrđeno da se situacija s kulturnom baštinom proteklih godina znatno promijenila zbog novih potreba, ali i, prije svega, zbog novih mogućnosti koje bi mogle dodatno povećati doprinos kulturne baštine europskom gospodarstvu. Zato je nužan odgovor politike koji udovoljava novim potrebama i očekivanjima sektora kulturne baštine, kulturnim i kreativnim sektorima te društvu općenito.

                  (6)

                  Ovom se Preporukom države članice potiče da uspostave odgovarajuće okvire za ubrzanje oporavka i transformacije sektora kulturne baštine i pomognu institucijama kulturne baštine da ojačaju svoj položaj i postanu otpornije. To će dovesti do kvalitetnije digitalizacije, ponovne uporabe i digitalnog očuvanja u cijelom EU-u te će imati učinak prelijevanja na druge ključne sektore europskog gospodarstva, kao što su turizam, istraživanje te drugi kulturni i kreativni sektori.

                  (7)

                  Države članice različito pristupaju kulturnoj baštini, odnosno u različitoj se mjeri posvećuju posebnostima i potrebama institucija kulturne baštine. Sveobuhvatnom digitalnom strategijom za sektor kulturne baštine, kojom se utvrđuju jasna i konkretna vizija te najprikladnija sredstva za njezinu provedbu, postigao bi se djelotvorniji odgovor politike i sektor ojačao. Kako bi se ostvarila uspješna digitalna transformacija, uspostavilo povjerenje i intenzivna suradnja, države članice trebale bi u pripremu strategije uključiti sve relevantne dionike.

                  (8)

                  Razvoj naprednih digitalnih tehnologija, kao što su 3D tehnologije, umjetna inteligencija, strojno učenje, računalstvo u oblaku, podatkovne tehnologije, virtualna stvarnost i proširena stvarnost, stvorio je dosad neviđene mogućnosti za digitalizaciju, internetski pristup i digitalno očuvanje. Napredne digitalne tehnologije rezultiraju učinkovitijim postupcima (npr. automatizirano generiranje metapodataka, ekstrakcija znanja, automatizirano prevođenje, prepoznavanje teksta sustavima za optičko prepoznavanje znakova) i kvalitetnijim sadržajem. Omogućuju inovativne oblike umjetničkog stvaralaštva te nove načine digitalne interakcije s kulturnim sadržajima i digitalnog uživanja u njima putem zajedničkog uređivanja sadržaja, zajedničkog osmišljavanja i dobivanja masovne podrške, čime se jača sudjelovanje javnosti. Kulturna dobra kojima se nezakonito trguje mogu se pak automatski identificirati korištenjem umjetne inteligencije, tehnologije ulančanih blokova i drugih naprednih tehnologija. Budući da uvođenje takvih naprednih tehnologija znatno utječe na europski oporavak i rast nakon pandemije bolesti COVID-19, države članice trebale bi ga poduprijeti poduzimanjem odgovarajućih mjera.

                  (9)

                  Nadalje, države članice i institucije kulturne baštine trebale bi iskoristiti dosad neviđene mogućnosti koje napredne digitalne tehnologije nude za borbu protiv klimatskih promjena i potporu prelasku na zelenije i održivije gospodarstvo EU-a, kako je utvrđeno u europskom zelenom planu (5). Na primjer, 3D digitalizacija kulturnih dobara može biti izvor relevantnog znanja o posljedicama klimatskih promjena, prilagodbi klimatskim promjenama i otpornosti na klimatske promjene (npr. 3D tehnologija omogućuje nedestruktivnu analizu dobara, vizualizaciju oštećenja i informacije za restauraciju, konzervaciju itd.). Isto tako, digitalni blizanci i tehnologije za promatranje Zemlje mogu biti od ključne važnosti za povećanje otpornosti na klimatske promjene i podupiranje preventivne konzervacije spomenika, zgrada i lokaliteta kulturne baštine. U tom kontekstu digitalizacija omogućuje pružanje potpore stručnjacima u borbi protiv ekološkog kriminala na određenim lokalitetima.

                  (10)

                  Važno je da države članice nastave raditi na digitalizaciji (6) i digitalnom očuvanju kulturnih dobara. Postavljanje izričitih ciljeva za digitalizaciju i očuvanje, na temelju procjene potreba te jasnih i objektivnih kriterija, dovelo bi do konkretnih i mjerljivih rezultata. To bi bilo posebno važno za ugroženu kulturnu baštinu. U takvim slučajevima 3D digitalizacija s najvećom razinom detalja može čak biti nužna, primjerice u svrhu konzervacije i restauracije. Međutim, čak i ako je opasnost od pogoršanja ili uništenja mala, treba joj dati prednost zbog toga što ponovna uporaba digitaliziranih kulturnih dobara, npr. za inovativne doživljaje i održivi turizam, može uvelike pomoći općem oporavku i otpornosti gospodarstva u skladu s ciljevima europskog zelenog plana. Nadalje, države članice trebale bi se više posvetiti nedovoljno digitaliziranim područjima, kao što su zgrade, spomenici i lokaliteti te nematerijalna kulturna baština.

                  (11)

                  Osim što služe za očuvanje i restauraciju, 3D tehnologije mogu institucijama kulturne baštine pružiti i više mogućnosti da privuku širu publiku, s više imerzivnih iskustava koja uključuju virtualni pristup mjestima koja su obično nedostupna (npr. podvodna) ili privremeno zatvorena, ili pak da dopru do slabovidnih osoba, primjerice, pristupačnim taktilnim iskustvima. Stoga bi se posvećivanjem posebne pozornosti 3D digitalizaciji ugrožene kulturne baštine i najposjećenijih spomenika, zgrada i lokaliteta kulturne baštine povećala vrijednost i potencijal kulturne baštine. To bi bilo i u skladu s Deklaracijom o suradnji na unaprjeđivanju digitalizacije kulturne baštine iz travnja 2019. (7), u kojoj su se države članice složile da će pojačati aktivnosti i surađivati u okviru paneuropske inicijative za 3D digitalizaciju rukotvorina, spomenika i lokaliteta kulturne baštine.

                  (12)

                  Međutim, digitalizacija automatski ne podrazumijeva digitalno očuvanje. Kako bi osigurale dugoročni pristup digitaliziranim dobrima, države članice moraju pažljivo planirati i provesti digitalno očuvanje svojih dobara, uzimajući u obzir sve dugoročne i relevantne financijske, organizacijske i tehničke izazove. Ciljevi digitalnog očuvanja mogu uključivati ne samo kulturna dobra koja se smatraju prioritetom digitalizacije (npr. ugrožena dobra, najposjećeniji spomenici i lokaliteti ili nedovoljno digitalizirana područja) nego i već digitalizirana dobra.

                  (13)

                  Trenutačni financijski okvir državama članicama pruža dosad neviđene mogućnosti za upotrebu različitih tokova financiranja kako bi znatno potaknule digitalizaciju i očuvanje te izgradile znatno veće kapacitete u sektoru kulturne baštine. Države članice trebale bi dionike iz sektora bolje uputiti u mogućnosti financiranja koje Digitalna Europa, Obzor Europa (8), fondovi kohezijske politike (9), REACT-EU (10), Instrument za tehničku potporu (11) i Mehanizam za oporavak i otpornost (12) pružaju za potporu ulaganjima potrebnima za oporavak i digitalnu transformaciju sektora, za omogućavanje šireg pristupa kulturi i za pozitivan učinak na lokalne zajednice.

                  (14)

                  Za digitalizaciju europske kulturne baštine potrebna su znatna financijska sredstva. Kako bi se podijelilo financijsko opterećenje i istodobno ubrzao javni pristup kulturnoj baštini, institucije kulturne baštine surađuju s privatnim subjektima. No mnogima od tih sporazuma o suradnji dodjeljuju se isključiva prava privatnim partnerima. Direktivom (EU) 2019/1024 Europskog parlamenta i Vijeća (13) utvrđuje se skup minimalnih pravila kojima se uređuje ponovna uporaba i utvrđuju praktični aranžmani kako bi se olakšala ponovna uporaba postojećih dokumenata u posjedu tijela javnog sektora država članica. Konkretno, njome se od institucija kulturne baštine obuhvaćenih njezinim područjem primjene (npr. muzeji, arhivi, knjižnice) zahtijeva da poštuju posebne odredbe o isključivim dogovorima, kako je utvrđeno u članku 12. te direktive. Kako bi se svima olakšao pravedan i nediskriminirajući pristup kulturnim dobrima, institucije kulturne baštine koje su partneri s privatnim sektorom, uključujući one koje nisu obuhvaćene područjem primjene te direktive, trebale bi nastojati primijeniti načela utvrđena u navedenom članku 12.

                  (15)

                  Kako je naglašeno u Programu vještina za Europu (14), pandemija bolesti COVID-19 povećala je postojeći nedostatak digitalnih vještina, a pojavljuju se i nove nejednakosti jer mnogi stručnjaci nemaju traženu razinu digitalnih vještina potrebnih na radnom mjestu. To vrijedi i za sektor kulturne baštine, u kojem digitalni jaz osobito otežava primjenu naprednih tehnologija, kao što su 3D tehnologije ili umjetna inteligencija, u malim institucijama (npr. muzeji). Zato bi, u skladu s Programom vještina za Europu i njegovom prvom vodećom inicijativom, Paktom za vještine, i kao potpora Akcijskom planu za provedbu europskog stupa socijalnih prava (15), države članice trebale utvrditi posebne ciljeve za usavršavanje ili prekvalifikaciju stručnjaka u području kulturne baštine. Uz to, a na temelju Plana Saveza za kulturnu baštinu (Blueprint Alliance for cultural heritage, CHARTER), kulturne i kreativne industrije, kao jedan od 14 ekosustava utvrđenih strategijom jedinstvenog tržišta, trenutačno stvaraju veliko partnerstvo za razvoj vještina koje bi se trebalo pridružiti Paktu za vještine.

                  (16)

                  Institucije kulturne baštine naišle su na različite prepreke povezane s autorskim pravima pri digitalizaciji i razmjeni kulturne baštine, kao što su troškovi stjecanja pravâ, nedostatno stručno znanje o autorskim pravima među stručnjacima za kulturnu baštinu i ograničenja prekogranične suradnje među institucijama. Zato su na razini EU-a poduzete posebne mjere za rješavanje takvih problema. Na primjer, Direktivom (EU) 2019/790 Europskog parlamenta i Vijeća (16) o autorskom pravu i srodnim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu utvrđene su razne odredbe kojima se modernizira okvir za autorsko pravo kojim je uređeno djelovanje institucije kulturne baštine u digitalnom okruženju. Jedna od najvažnijih promjena uvedenih tom direktivom jest jasan okvir za digitalizaciju i širenje djela nedostupnih na tržištu koja institucije kulturne baštine imaju u svojim zbirkama. Nadalje, njome se uvode usklađene i obvezne iznimke kako bi se institucijama kulturne baštine dopustilo umnožavanje djela radi očuvanja te kako bi se dopustilo rudarenje teksta i podataka u svrhu znanstvenog istraživanja. Naposljetku, njome se pojašnjava status djela vizualne umjetnosti u javnoj domeni radi povećanja pravne sigurnosti. Konkretno, novim propisima o autorskim pravima institucijama kulturne baštine olakšat će se ključna zadaća od javnog interesa tako što će se poboljšati očuvanje i dostupnost kulturne baštine te znatno olakšati korištenje djela koja više nisu dostupna na tržištu u korist europske kulture i svih građana. Države članice stoga moraju osigurati učinkovitu provedbu i primjenu propisa EU-a o autorskim pravima kako bi institucije kulturne baštine mogle u potpunosti iskoristiti okvir za autorsko pravo, koji je posebno ažuriran Direktivom (EU) 2019/790.

                  (17)

                  Inicijativa Europeana (17) ključna je za jačanje prekograničnih aktivnosti suradnje i standardizacije u EU-u i izvan njega. Njezini standardizirani okviri za internetsku razmjenu digitalnog sadržaja i metapodataka, posebno Podatkovni model Europeane (18), Izjave o pravima (19) i Okvir Europeane za objavu (20) široko su prihvaćeni u sektoru kulturne baštine u Europi i na međunarodnoj razini. Primjerice, Podatkovni model Europeane omogućuje standardiziran prikaz podataka koje Europeani dostavljaju institucije kulturne baštine iz različitih područja u različitim formatima. Okvir RightsStatements.org nudi skup standardiziranih izjava o pravima koje institucije kulturne baštine mogu upotrebljavati za obavještavanje javnosti o autorskim pravima i statusu ponovne uporabe digitalnih objekata. Međutim, na interoperabilnosti formata i standarda za digitalni sadržaj i metapodatke, primjerice u slučaju 3D tehnologija ili upotrebe kontekstualnih entiteta i normativnih datoteka za semantičku interoperabilnost, i dalje treba kontinuirano raditi. U Deklaraciji o suradnji na unaprjeđivanju digitalizacije kulturne baštine iz travnja 2019. države članice složile su se da će se više posvetiti daljnjem razvoju i promicanju standarda i okvira za interoperabilnost u inicijativama digitalizacije. Države članice i institucije kulturne baštine stoga bi trebale još poraditi na potpori relevantnim standardima i okvirima ili njihovoj primjeni kako bi se ubrzala razmjena i ponovna uporaba podataka.

                  (18)

                  Stvaranje zajedničkog europskog podatkovnog prostora za kulturnu baštinu pružit će institucijama kulturne baštine mogućnost da iskoriste veličinu jedinstvenog tržišta, u skladu s europskom strategijom za podatke (21). Potaknut će ponovnu uporabu sadržaja i kreativnost u različitim sektorima, što će imati vrijednost za cjelokupno gospodarstvo i društvo. Konkretno, omogućit će visokokvalitetan sadržaj i učinkovit, pouzdan i jednostavan pristup digitaliziranim europskim kulturnim dobrima. Poboljšat će daljnju suradnju, partnerstva i komunikaciju s mrežom podatkovnih partnera (npr. muzeji, galerije, knjižnice, arhivi u cijeloj Europi), agregatorima i stručnjacima koji rade u području digitalizirane kulturne baštine. Podatkovni prostor temeljit će se na trenutačnoj strategiji Europeane za razdoblje 2020.–2025. (22), čiji je cilj osnažiti institucije kulturne baštine u digitalnoj transformaciji.

                  (19)

                  Europeana trenutačno omogućuje pristup 52 milijuna kulturnih dobara, od kojih se 45 % može ponovno uporabiti u različitim sektorima. Slike i tekst čine 97,5 % dobara, audiovizualni sadržaj samo 2,47 %, a u 3D tehnologiji samo je 0,03 % dobara. Više visokokvalitetnih digitaliziranih dobara, npr. 3D prikazi, unaprijedilo bi inovacije i stvaralaštvo upotrebom i ponovnom uporabom digitaliziranih kulturnih dobara u različitim ključnim područjima (npr. obrazovanje, pametni gradovi i izrada okolišnih modela, održivi turizam te kulturni i kreativni sektori). Dodatnih 40 milijuna visokokvalitetnih, digitaliziranih i raznolikih vrsta dobara u podatkovnom prostoru obogatilo bi građu dostupnu na internetu i pridonijelo promicanju naše europske kulturne baštine. To bi povećanje omogućilo i bolju ponovnu uporabu, a na taj način i potencijalne nove usluge i primjene. Važno je da institucije kulturne baštine znatno doprinose podatkovnom prostoru i da u tome imaju potporu država članica.

                  (20)

                  Za situaciju s kulturnom baštinom veoma su važni i nacionalni i domenski ili tematski agregatori jer spajaju različite aktere u sektoru kulturne baštine i izvan njega, na nacionalnoj i europskoj razini. Na primjer, nacionalni agregatori objedinjuju i obogaćuju sadržaj Europeane, daju pristup kulturnim dobrima svoje zemlje i promiču ih te objedinjuju vrijedne resurse i znanje za sektor kulturne baštine. Međutim, iako većina agregatora u EU-u ima službeni mandat za svoje aktivnosti, i dalje postoje mnogi drugi agregatori koji ga nemaju i teško osiguravaju dostatne i održive resurse ili organizacijsku potporu. Države članice trebale bi to riješiti jačanjem uloge agregatora, pružanjem odgovarajuće potpore i podupiranjem svojeg doprinosa zajedničkom europskom podatkovnom prostoru za kulturnu baštinu.

                  (21)

                  Za očekivano povećanje količine i složenosti digitalnih dobara bit će potrebna sigurna, otporna, učinkovita i održiva rješenja za obradu takvih skupova podataka te za pristup i upravljanje njima koja se temelje na računalstvu u oblaku. Stoga će potpora (23) država članica europskoj federaciji cloud-to-edge infrastrukture i usluga biti ključna za kvalitetan pristup digitaliziranim kulturnim dobrima.

                  (22)

                  Ovom Preporukom nadograđuje se i zamjenjuje Preporuka 2011/711/EU,

            DONIJELA JE OVU PREPORUKU:
      POGLAVLJE I.

         OPĆE ODREDBE

         Svrha i područje primjene

                  1.

                  Svrha je ove Preporuke olakšati uspostavljanje zajedničkog europskog podatkovnog prostora za kulturnu baštinu („podatkovni prostor”), i tako institucijama kulturne baštine pomoći da ubrzaju rad na digitalizaciji i očuvanju te iskoriste mogućnosti koje pruža digitalna transformacija. Ovom se Preporukom države članice potiču da uspostave odgovarajuće okvire za poboljšanje oporavka i transformacije sektora te da pomognu institucijama kulturne baštine da u budućnosti postanu otpornije.

                  2.

                  Ovom su Preporukom obuhvaćene sve vrste kulturne baštine (materijalna, nematerijalna, prirodna, stvorena u digitalnom obliku), uključujući sve kategorije ugrožene kulturne baštine.

         Definicije

                  3.

                  Za potrebe ove Preporuke primjenjuju se sljedeće definicije:

                              (1)

                              „kulturna dobra” znači dobra:

                                          (a)

                                          materijalne kulturne baštine, kao što su spomenici, arheološka nalazišta, zvučna i audiovizualna građa, knjige, časopisi, novine, fotografije, muzejski predmeti, arhivski dokumenti;

                                          (b)

                                          nematerijalne kulturne baštine;

                                          (c)

                                          prirodne baštine, kao što su krajolici i mjesta prirode, kako je definirano u članku 2. Konvencije o zaštiti svjetske kulturne i prirodne baštine (24);

                                          (d)

                                          baštine stvorene u digitalnom obliku;

                              (2)

                              „nematerijalna kulturna baština” znači običaji, izvedbe, izričaji, znanje, umijeća, kao i instrumenti, objekti, rukotvorine i s njima povezani kulturni prostori, koje zajednice, skupine i, u nekim slučajevima, pojedinci prihvaćaju kao dio svoje kulturne baštine u smislu članka 2. Konvencije o zaštiti nematerijalne kulturne baštine (25);

                              (3)

                              „stvorena u digitalnom obliku” znači dobra stvorena u digitalnom obliku, kao što su digitalna umjetnost ili animacija, virtualni muzeji, bez analognog ekvivalenta, ili kulturni sadržaj stvoren izvan institucija kulturne baštine, na primjer na društvenim medijima ili u sektoru videoigara;

                              (4)

                              „institucija kulturne baštine” znači javno dostupna knjižnica ili muzej, arhiv ili institucija za filmsku ili zvučnu baštinu, kako je definirano u članku 2. točki 3. Direktive (EU) 2019/790;

                              (5)

                              „digitalizacija” znači pretvaranje dobara iz analognog u digitalni format;

                              (6)

                              „digitalna transformacija” znači proces i rezultat korištenja digitalnih tehnologija radi promjene načina na koji organizacija djeluje i stvara vrijednost;

                              (7)

                              „digitalno očuvanje” znači skup aktivnosti potrebnih kako bi se osiguralo da se digitalni objekti mogu locirati, prikazivati, upotrebljavati i razumjeti u budućnosti.

            POGLAVLJE II.

         NAPREDNA DIGITALIZACIJA I DIGITALNO OČUVANJE KULTURNE BAŠTINE

                  4.

                  Kako bi se ubrzala digitalna transformacija sektora, države članice trebale bi pripremiti i/ili redovito ažurirati sveobuhvatnu digitalnu strategiju za kulturnu baštinu usmjerenu na budućnost na odgovarajućoj nacionalnoj ili regionalnoj razini. Države članice trebale bi surađivati sa svim zainteresiranim dionicima/stranama, kao što su institucije kulturne baštine i nadležna tijela, ili organizirati njihovu suradnju u pripremi digitalne strategije te bi trebale osigurati resurse/potporu za njezinu provedbu.

                  5.

                  Nacionalna strategija trebala bi sadržavati mjere za potporu institucijama kulturne baštine u uvođenju naprednih tehnologija, kao što su 3D, umjetna inteligencija, proširena stvarnost, računalstvo u oblaku, podatkovne tehnologije i tehnologija ulančanih blokova, kako bi se osigurao učinkovitiji proces digitalizacije i digitalnog očuvanja te kvalitetniji sadržaj za širi pristup, upotrebu i ponovnu uporabu.

                  6.

                  Digitalnom strategijom trebali bi se postaviti jasni ciljevi digitalizacije i digitalnog očuvanja. Ti bi se ciljevi trebali temeljiti na objektivnim i jasnim kriterijima, uključujući:

                              (a)

                              ugrožena kulturna baština;

                              (b)

                              fizički najposjećeniji kulturni i baštinski spomenici, zgrade i lokaliteti; i

                              (c)

                              niska razina digitalizacije određenih kategorija kulturnih dobara.

                        Države članice trebale bi do 2030. provesti 3D digitalizaciju svih spomenika i lokaliteta obuhvaćenih točkom (a) te 50 % onih koji su obuhvaćeni točkom (b).
                  Države članice trebale bi do 2025. digitalizirati 40 % ukupnih ciljeva za 2030.
                  Države članice trebale bi poduzeti potrebne mjere kako bi se sva digitalizirana kulturna dobra iz točke 6. podtočaka (a), (b) i (c) također očuvala digitalno.

                  7.

                  Pri planiranju digitalizacije države članice i institucije kulturne baštine trebale bi zauzeti holistički pristup. Takav pristup trebao bi, na primjer, uzeti u obzir svrhu digitalizacije, ciljne skupine korisnika, cjenovno najpristupačniju kvalitetu, digitalno očuvanje digitaliziranih kulturnih dobara, uključujući aspekte kao što su formati, pohrana, buduće migracije, trajno održavanje i potrebni dugoročni financijski i ljudski resursi. Digitalnom strategijom trebao bi se nacionalnim ili regionalnim agregatorima omogućiti jasan i jasno definiran mandat za suradnju s institucijama kulturne baštine kako bi digitalizirana kulturna dobra postala dostupna putem Europeane i podatkovnog prostora. Države članice posebno bi trebale ojačati ulogu agregatora kao posrednika između Europeane i institucija kulturne baštine te poticati njihov aktivan doprinos podatkovnom prostoru.

                  8.

                  Države članice trebale bi podupirati partnerstva između sektora kulturne baštine i drugih sektora, kao što su visoko obrazovanje, strukovno obrazovanje i osposobljavanje, kreativne industrije i održivi kulturni turizam, kako bi potaknule inovacije za nove usluge i primjene.

                  9.

                  Države članice trebale bi olakšati uključivanje malih i srednjih poduzeća u pružanje potpore digitalnoj transformaciji sektora kulturne baštine, posebno u pogledu digitalizacije i inovacija utemeljenih na podacima.

                  10.

                  Ako institucije kulturne baštine sklope partnerstva s privatnim sektorom, trebale bi se pobrinuti da se utvrde jasni i pravedni uvjeta za ponovnu uporabu digitaliziranih dobara u skladu s pravilima o tržišnom natjecanju i Direktivom (EU) 2019/1024, a posebno s pravilima o isključivim aranžmanima utvrđenima u članku 12. te direktive, prema potrebi.

                  11.

                  Države članice trebale bi poduzeti potrebne mjere za procjenu nedostatka digitalnih vještina u tom sektoru kako bi institucije kulturne baštine mogle u potpunosti iskoristiti mogućnosti koje nude napredne digitalne tehnologije. Konkretno, države članice trebale bi postaviti ambiciozne ciljeve koje je potrebno ostvariti do 2030. za usavršavanje i prekvalifikaciju stručnjaka u području kulturne baštine, među ostalim u pogledu upravljanja podacima i analitike, umjetne inteligencije, tehnologija napredne digitalizacije i proširene stvarnosti.

                  12.

                  Kako bi olakšale digitalnu transformaciju institucija kulturne baštine i pristup kulturnoj baštini te njezino promicanje, državama članicama preporučuje se da u potpunosti iskoriste mogućnosti koje nudi postojeći okvir za autorsko pravo, i to:

                              (a)

                              osiguravanjem ispravne i djelotvorne provedbe relevantnih odredaba EU-a o autorskim pravima, posebno onih utvrđenih Direktivom (EU) 2019/790;

                              (b)

                              pružanjem potpore svim stranama u učinkovitoj praktičnoj primjeni nacionalnih provedbenih pravila;

                              (c)

                              pomnim praćenjem nacionalnih provedbenih pravila kako bi se zajamčila njihova uspješna primjena; i

                              (d)

                              pružanjem potpore stručnjacima za kulturnu baštinu u stjecanju vještina povezanih s autorskim pravima i licenciranjem te pružanjem stručnog znanja o autorskim pravima.

                  13.

                  Kako bi pronašle zajedničke odgovore na zajedničke izazove napredne digitalizacije i očuvanja te razmijenile najbolje primjere iz prakse, predstavile i promicale europsku kulturu, vrijednosti i priče o uspjehu, države članice trebale bi, kao dopunu mjerama koje promiču UNESCO i Vijeće Europe, poticati prekograničnu suradnju i partnerstva s institucijama kulturne baštine na međunarodnoj razini.

                  14.

                  Države članice trebale bi u potpunosti iskoristiti sve mogućnosti financiranja na europskoj i nacionalnoj razini kako bi ubrzale rad na digitalizaciji i očuvanju.

            POGLAVLJE III.

         VODEĆA NAČELA O ZAJEDNIČKOM EUROPSKOM PODATKOVNOM PROSTORU ZA KULTURNU BAŠTINU

                  15.

                  Institucije kulturne baštine trebale bi se pridržavati relevantnih standarda i okvira, kao što su oni koji se upotrebljavaju u inicijativi Europeana za razmjenu digitalnog sadržaja i metapodataka, uključujući Podatkovni model Europeane, okvir RightsStatements.org i Okvir Europeane za objavu, kako bi se postigla interoperabilnost na europskoj razini. Države članice trebale bi poduzeti potrebne mjere za promicanje i olakšavanje pridržavanja takvih postojećih i budućih standarda i okvira te surađivati na europskoj razini kako bi ih proširile u kontekstu podatkovnog prostora.

                  16.

                  Države članice trebale bi aktivno poticati institucije kulturne baštine da svoja digitalizirana dobra stave na raspolaganje putem Europeane i tako doprinesu podatkovnom prostoru, u skladu sa standardima i okvirima iz točke 15. i s okvirnim ciljevima iz Priloga I. i Priloga II.

                  17.

                  Doprinosi institucija kulturne baštine iz točke 16. trebali bi osobito uključivati 3D digitalizirana kulturna dobra radi promicanja europskih kulturnih znamenitosti, povećanja potencijalne ponovne uporabe u važnim područjima kao što su društvene i humanističke znanosti, održivi kulturni turizam, kulturni i kreativni sektori ili pak radi pomoći pri utvrđivanju kulturnih dobara kojima se nezakonito trguje.

                  18.

                  Države članice trebale bi se svojim politikama pobrinuti da podaci dobiveni iz javno financiranih projekata digitalizacije postanu i ostanu pretraživi, dostupni, interoperabilni i ponovno upotrebljivi („načela FAIR”) putem digitalnih infrastruktura (uključujući podatkovni prostor) kako bi se ubrzala razmjena podataka.

                  19.

                  Sve javno financiranje za buduće projekte digitalizacije kulturnih dobara trebalo bi uvjetovati dostupnošću digitaliziranog sadržaja u Europeani i podatkovnom prostoru, kako je navedeno u točki 16.

                  20.

                  Države članice trebale bi poduzeti sve potrebne mjere kako bi poduprle Europeanu i popularizirale je u široj javnosti, a posebno u obrazovnom sektoru i školama, među ostalim obrazovnim materijalima.

                  21.

                  Države članice trebale bi iskoristiti europsku federaciju cloud-to-edge infrastrukture i usluga kako bi povećale razmjer pohrane, upravljanja i pristupa digitaliziranim kulturnim dobrima.

            POGLAVLJE IV.

         MJERE PODUZETE NA TEMELJU PREPORUKE

      Države članice trebale bi 24 mjeseca nakon objave ove Preporuke u Službenom listu Europske unije i svake dvije godine nakon toga obavijestiti Europsku komisiju o mjerama poduzetima kao odgovor na elemente ove Preporuke.

         Sastavljeno u Bruxellesu 10. studenoga 2021.

               Za Komisiju

            Thierry BRETON

               Član Komisije

         (1)  COM(2021) 118 final

         (2)  Izvješće UNWTO-a o sinergiji turizma i kulture

         (3)  SWD/2021/351 final

         (4)  SWD(2021)15 final

         (5)  COM(2019) 640 final

         (6)  Uključujući 2D digitalizaciju.

         (7)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/eu-member-states-sign-cooperate-digitising-cultural-heritage

         (8)  https://ec.europa.eu/info/horizon-europe_en

         (9)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/2021_2027/

         (10)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/coronavirus-response/react-eu

         (11)  https://ec.europa.eu/info/overview-funding-programmes/technical-support-instrument-tsi_en

         (12)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/recovery-coronavirus/recovery-and-resilience-facility_en

         (13)  Direktiva (EU) 2019/1024 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o otvorenim podatcima i ponovnoj uporabi informacija javnog sektora (SL L 172, 26.6.2019., str. 56.).

         (14)  COM/2020/274 final

         (15)  COM(2021) 102 final

         (16)  Direktiva (EU) 2019/790 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o autorskom prarodnim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu i izmjeni direktiva 96/9/EZ i 2001/29/EZ (SL L 130, 17.5.2019., str. 92.).

         (17)  COM/2018/612 final

         (18)  https://pro.europeana.eu/page/edm-documentation

         (19)  https://rightsstatements.org/

         (20)  https://pro.europeana.eu/post/publishing-framework

         (21)  COM/2020/66 final

         (22)  https://op.europa.eu/s/pjHV

         (23)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/news/towards-next-generation-cloud-europe

         (24)  Konvencija UNESCO-a o zaštiti svjetske kulturne i prirodne baštine, Pariz, 16. studenoga 1972.

         (25)  Konvencija UNESCO-a o zaštiti nematerijalne kulturne baštine iz 2003., Pariz, 17. listopada 2003.

         PRILOG I.
         Okvirni ciljevi za doprinos sadržaja Europeani i podatkovnom prostoru do 2030. po državi članici (1)

                     A

                     B

                     C

                     D

                     E

                     F

                     Broj zapisa 1. veljače 2021.

                     Broj visokokvalitetnih zapisa (2)1. veljače 2021.

                     Novi visokokvalitetni zapisi do 2030.

                     Ukupni broj zapisa do 2030.
                     [= A + C]

                     Ukupni broj visokokvalitetnih zapisa do 2030. (3)

                     [= B + C]

                     3D digitalna dobra do 2030. (4)

                        Austrija

                     2 372 357

                     1 106 942

                     1 002 892

                     3 375 249

                     2 109 834

                     401 157

                        Belgija

                     2 499 646

                     2 247 432

                     1 215 817

                     3 715 463

                     3 463 249

                     486 327

                        Bugarska

                     94 447

                     62 647

                     329 454

                     423 901

                     392 101

                     131 782

                        Hrvatska

                     67 357

                     5 456

                     235 877

                     303 234

                     241 332

                     94 351

                        Cipar

                     30 959

                     1 858

                     71 466

                     102 425

                     73 324

                     28 586

                        Češka

                     881 263

                     369 602

                     889 329

                     1 770 592

                     1 258 931

                     355 732

                        Danska

                     1 032 422

                     662 712

                     676 884

                     1 709 306

                     1 339 596

                     270 754

                        Estonija

                     648 205

                     486 024

                     99 825

                     748 030

                     585 849

                     39 930

                        Finska

                     1 093 297

                     960 899

                     548 428

                     1 641 725

                     1 509 327

                     219 371

                        Francuska

                     3 860 232

                     1 779 567

                     6 381 064

                     10 241 296

                     8 160 631

                     2 552 426

                        Njemačka

                     5 536 786

                     4 107 742

                     8 924 266

                     14 461 052

                     13 032 008

                     3 569 707

                        Grčka

                     661 593

                     383 327

                     642 175

                     1 303 768

                     1 025 502

                     256 870

                        Mađarska

                     732 033

                     571 425

                     637 732

                     1 369 765

                     1 209 157

                     255 093

                        Irska

                     86 765

                     44 424

                     856 780

                     943 545

                     901 204

                     342 712

                        Italija

                     2 150 207

                     687 421

                     5 119 900

                     7 270 107

                     5 807 321

                     2 047 960

                        Latvija

                     128 505

                     113 341

                     117 705

                     246 210

                     231 046

                     47 082

                        Litva

                     224 359

                     182 337

                     209 875

                     434 234

                     392 212

                     83 950

                        Luksemburg

                     65 600

                     1 325

                     145 567

                     211 167

                     146 893

                     58 227

                        Malta

                     50 310

                     1 006

                     46 013

                     96 323

                     47 019

                     18 405

                        Nizozemska

                     9 126 499

                     7 554 003

                     1 992 463

                     11 118 962

                     9 546 466

                     796 985

                        Poljska

                     3 040 221

                     936 996

                     2 477 819

                     5 518 040

                     3 414 815

                     991 127

                        Portugal

                     203 044

                     138 963

                     727 333

                     930 377

                     866 297

                     290 933

                        Rumunjska

                     135 213

                     84 549

                     1 209 889

                     1 345 102

                     1 294 438

                     483 956

                        Slovačka

                     15 106

                     453

                     341 636

                     356 742

                     342 089

                     136 654

                        Slovenija

                     598 310

                     382 081

                     166 799

                     765 109

                     548 880

                     66 720

                        Španjolska

                     2 960 596

                     1 228 351

                     3 851 622

                     6 812 218

                     5 079 973

                     1 540 649

                        Švedska

                     4 307 321

                     3 047 430

                     1 098 975

                     5 406 296

                     4 146 404

                     439 590

                        EU 27

                        42 602 653

                        27 148 311

                        40 017 586

                        82 620 239

                        67 165 896

                        16 007 034

            (1)  Okvirni ciljevi po državi članici razmjerni su broju stanovnika svake države članice i prilagođeni s obzirom na BDP države članice po stanovniku (izražen standardom kupovne moći).

            (2)  Visokokvalitetni zapisi u skladu su sa zahtjevima razine 2 ili više (razina 2+) Okvira Europeane za objavu za sadržaj i zahtjevima razine A ili više za metapodatke. Ti su standardi potrebni kako bi se potaknula ponovna uporaba u različite svrhe.

            (3)  Države članice potiče se da povećaju kvalitetu zapisa razine 1 kako bi se ukupni broj visokokvalitetnih zapisa mogao dodatno povećati.

            (4)  40 % novih zapisa trebalo bi se odnositi na 3D digitalna dobra. Broj trenutačno dostupnih 3D digitalnih dobara na Europeani smatra se zanemarivim.

         PRILOG II.
         Međuciljevi za doprinos sadržaja Europeani i podatkovnom prostoru do 2025. po državi članici

                     A

                     B

                     C

                     D

                     E

                     F

                     Broj zapisa 1. veljače 2021.

                     Broj visokokvalitetnih zapisa (1)1. veljače 2021.

                     Novi zapisi do 2025. (2)

                     Ukupni broj zapisa do 2025.
                     [= A + C]

                     Ukupni broj visokokvalitetnih zapisa do 2025. (3)

                     [= B + C]

                     Dobra u 3D tehnologiji do 2025. (4)

                        Austrija

                     2 372 357

                     1 106 942

                     401 157

                     2 773 514

                     1 508 099

                     60 174

                        Belgija

                     2 499 646

                     2 247 432

                     486 327

                     2 985 973

                     2 733 759

                     72 949

                        Bugarska

                     94 447

                     62 647

                     131 782

                     226 229

                     194 428

                     19 767

                        Hrvatska

                     67 357

                     5 456

                     94 351

                     161 708

                     99 807

                     14 153

                        Cipar

                     30 959

                     1 858

                     28 586

                     59 545

                     30 444

                     4 288

                        Češka

                     881 263

                     369 602

                     355 732

                     1 236 995

                     725 333

                     53 360

                        Danska

                     1 032 422

                     662 712

                     270 754

                     1 303 176

                     933 465

                     40 613

                        Estonija

                     648 205

                     486 024

                     39 930

                     688 135

                     525 954

                     5 989

                        Finska

                     1 093 297

                     960 899

                     219 371

                     1 312 668

                     1 180 270

                     32 906

                        Francuska

                     3 860 232

                     1 779 567

                     2 552 426

                     6 412 658

                     4 331 993

                     382 864

                        Njemačka

                     5 536 786

                     4 107 742

                     3 569 707

                     9 106 493

                     7 677 448

                     535 456

                        Grčka

                     661 593

                     383 327

                     256 870

                     918 463

                     640 197

                     38 530

                        Mađarska

                     732 033

                     571 425

                     255 093

                     987 126

                     826 518

                     38 264

                        Irska

                     86 765

                     44 424

                     342 712

                     429 477

                     387 136

                     51 407

                        Italija

                     2 150 207

                     687 421

                     2 047 960

                     4 198 167

                     2 735 381

                     307 194

                        Latvija

                     128 505

                     113 341

                     47 082

                     175 587

                     160 423

                     7 062

                        Litva

                     224 359

                     182 337

                     83 950

                     308 309

                     266 287

                     12 593

                        Luksemburg

                     65 600

                     1 325

                     58 227

                     123 827

                     59 552

                     8 734

                        Malta

                     50 310

                     1 006

                     18 405

                     68 715

                     19 411

                     2 761

                        Nizozemska

                     9 126 499

                     7 554 003

                     796 985

                     9 923 484

                     8 350 988

                     119 548

                        Poljska

                     3 040 221

                     936 996

                     991 127

                     4 031 348

                     1 928 124

                     148 669

                        Portugal

                     203 044

                     138 963

                     290 933

                     493 977

                     429 897

                     43 640

                        Rumunjska

                     135 213

                     84 549

                     483 956

                     619 169

                     568 504

                     72 593

                        Slovačka

                     15 106

                     453

                     136 654

                     151 760

                     137 107

                     20 498

                        Slovenija

                     598 310

                     382 081

                     66 720

                     665 030

                     448 800

                     10 008

                        Španjolska

                     2 960 596

                     1 228 351

                     1 540 649

                     4 501 245

                     2 769 000

                     231 097

                        Švedska

                     4 307 321

                     3 047 430

                     439 590

                     4 746 911

                     3 487 019

                     65 938

                        EU 27

                        42 602 653

                        27 148 311

                        16 007 034

                        58 609 687

                        43 155 345

                        2 401 055

            (1)  Visokokvalitetni zapisi u skladu su sa zahtjevima razine 2 ili više (razina 2+) Okvira Europeane za objavu za sadržaj i zahtjevima razine A ili više za metapodatke. Ti su standardi potrebni kako bi se potaknula ponovna uporaba u različite svrhe.

            (2)  Međucilj: 40 % okvirnih ciljeva do 2030.

            (3)  Države članice potiče se da povećaju kvalitetu zapisa razine 1 kako bi se ukupni broj visokokvalitetnih zapisa mogao dodatno povećati.

            (4)  Međucilj za 3D digitalna dobra: 15 % ciljeva do 2030.


title: Preporuka Vijeća od 16. studenoga 2021. o redoslijedu ispunjavanja snažnijih obveza koje su preuzete u okviru stalne strukturirane suradnje (PESCO) te o utvrđivanju preciznijih ciljeva i stavljanju izvan snage Preporuke od 15. listopada 2018. 2021/C 464/01

text:
               17.11.2021

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 464/1

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 16. studenoga 2021.
      o redoslijedu ispunjavanja snažnijih obveza koje su preuzete u okviru stalne strukturirane suradnje (PESCO) te o utvrđivanju preciznijih ciljeva i stavljanju izvan snage Preporuke od 15. listopada 2018.
      (2021/C 464/01)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 46. stavak 6.,
      uzimajući u obzir Protokol br. 10 o stalnoj strukturiranoj suradnji uspostavljenoj člankom 42. Ugovora o Europskoj uniji, priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2017/2315 od 11. prosinca 2017. o uspostavi stalne strukturirane suradnje (PESCO) i utvrđivanju popisa država članica sudionica (1),
      uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Člankom 4. stavkom 2. točkom (b) Odluke (ZVSP) 2017/2315 predviđa se da Vijeće donosi odluke i preporuke o redoslijedu ispunjavanja snažnijih obveza navedenih u Prilogu toj odluci tijekom dviju uzastopnih početnih faza (godine 2018. – 2020. i 2021. – 2025.) i o utvrđivanju, na početku svake faze, preciznijih ciljeva za ispunjenje snažnijih obveza.

                  (2)

                  Vijeće je 15. listopada 2018. donijelo Preporuku („Preporuka od 15. listopada 2018.”) o redoslijedu ispunjavanja snažnijih obveza koje su preuzete u okviru PESCO-a te o utvrđivanju preciznijih ciljeva (2) za faze 2018. – 2020. i 2021. – 2025.
                  U skladu sa stavcima 4. i 27. Preporuke od 15. listopada 2018. Vijeće bi trebalo donijeti drugi skup preciznijih ciljeva za fazu 2021. – 2025. Kako je navedeno u Zaključcima Vijeća od 20. studenoga 2020. o strateškom preispitivanju PESCO-a 2020., Vijeće bi na početku sljedeće faze, u 2021. trebalo preispitati tu preporuku kako bi se utvrdili ciljevi i konkretni rezultati za sljedeću fazu PESCO-a, 2021. – 2025., u skladu sa strateškim preispitivanjem PESCO-a.

                  (3)

                  S obzirom na Zaključke od 20. studenoga 2020., nalaze i preporuke iz koordiniranog godišnjeg preispitivanja u području obrane (CARD) trebalo bi upotrijebiti kao temelj za ciljeve i konkretne rezultate za sljedeću fazu PESCO-a (2021. – 2025.).

                  (4)

                  U skladu s Odlukom Vijeća (ZVSP) 2020/1639 (3) treća država može iznimno biti pozvana na sudjelovanje u projektu u okviru PESCO-a te pružiti znatnu dodanu vrijednost projektu i doprinijeti jačanju PESCO-a i zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) te ispunjavanju snažnijih obveza.

                  (5)

                  Vijeće bi stoga trebalo donijeti još jednu preporuku, a Preporuku od 15. listopada 2018. staviti izvan snage,

            DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
      I.   CILJ I PODRUČJE PRIMJENE

                  1.

                  S obzirom na Zaključke Vijeća od 20. studenoga 2020. o strateškom preispitivanju PESCO-a, opći cilj druge početne faze do 2025. bit će ispunjavanje snažnijih obveza koje su države članice sudionice uzajamno preuzele, među ostalim radom na kompaktnoj sveobuhvatnoj oružanoj sili, u skladu s obaviješću o PESCO-u (4), kojom se doprinosi ostvarenju razine ambicije EU-a. Države članice trebale bi dodatno razraditi takvu kompaktnu sveobuhvatnu oružanu silu u kontekstu Strateškog kompasa (5).

                  2.

                  Cilj je ove Preporuke osigurati zajednički pristup i omogućiti državama članicama sudionicama da ispune snažnije obveze utvrđene u Prilogu Odluci (ZVSP) 2017/2315. Njome će se olakšati godišnji postupak procjene utvrđen u članku 6. te odluke na temelju potpunog skupa relevantnih podataka, uključujući planove. Kako bi se državama članicama sudionicama pomoglo u planiranju ispunjavanja snažnijih obveza i olakšala procjena napretka PESCO-a u izvješću Visokog predstavnika za vanjske poslove i sigurnosnu politiku („Visoki predstavnik”), ovom Preporukom obuhvaćeni su srednjoročni ciljevi i ključne etape, među ostalim za operativne obveze, kako bi se osigurao pravedan udio u odgovarajućem okupljanju snaga za misije i operacije ZSOP-a, u okviru sredstava i sposobnosti država članica. Te bi podatke trebale na godišnjoj osnovi osiguravati države članice sudionice u svojim nacionalnim provedbenim planovima (NPP-ovi), koji se prema potrebi preispituju i ažuriraju u skladu s člankom 3. stavkom 2. te odluke. Sigurnosni propisi utvrđeni u Odluci Vijeća 2013/488/EU (6) trebali bi se primjenjivati i na NPP-ove i druge relevantne dokumente koji se temelje na informacijama koji se u njima nalaze. Države članice sudionice trebale bi, uz potporu tajništva PESCO-a, osigurati transparentnost među svim državama članicama sudionicama te dalje raditi na usklađenosti i dosljednosti u vezi s informacijama koje se zahtijevaju i prikupljaju u kontekstu PESCO-a i drugih inicijativa povezanih s obranom, uključujući CARD. Usklađenost različitih inicijativa povezanih s obranom trebalo bi dalje razvijati i jačati, uključujući i one povezane s izvješćivanjem država članica, kako bi se smanjilo administrativno opterećenje i poboljšala kvaliteta NPP-ova. Tim bi se radom trebala uzeti u obzir iskustva stečena po završetku prve početne faze PESCO-a (2018. – 2020.), osobito putem povezanog postupka strateškog preispitivanja.

                  3.

                  U skladu s obvezama utvrđenima u Prilogu Odluci (ZVSP) 2017/2315, ne mijenjajući ih ni uvodeći nove obveze, ovom se Preporukom daju smjernice u pogledu redoslijeda ispunjavanja tih obveza za fazu 2021. – 2025. i precizniji ciljevi za svaku obvezu, naglašavajući pritom da bi države članice sudionice trebale što prije provesti te obveze, posebno one koje je trebalo ispuniti do 2020.

                  4.

                  Preciznijim ciljevima iz odjeljka II., koji, ako je to primjenjivo, uključuju i pokazatelje napretka za posebne obveze, omogućit će se državama članicama sudionicama da planiraju ispunjavanje snažnijih obveza na strukturiran i transparentan način te da dostavljaju detaljne informacije, koje je moguće ocijeniti, o napretku postignutome u pogledu ispunjavanja svake obveze u njihovim NPP-ovima. Kako je navedeno u strateškom preispitivanju PESCO-a, trebalo bi osigurati redovite razmjene među državama članicama sudionicama u okviru relevantnih pripremnih tijela Vijeća, posebno u područjima u kojima treba održati ili povećati napore.

                  5.

                  Cilj je prilagoditi postojeće preciznije ciljeve na temelju iskustva stečenog u prvoj početnoj fazi kako bi se pomoglo državama članicama sudionicama da bolje ostvare konkretne rezultate i olakšala provedba u pogledu ispunjavanja snažnijih obveza što prije, a najkasnije do kraja 2025. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti područjima u kojima su potrebna poboljšanja, među ostalim na razini projekata, u skladu sa Zaključcima o strateškom preispitivanju PESCO-a, i osigurati stalan napredak nakon dviju uzastopnih početnih faza (godine 2018. – 2020. i 2021. – 2025.). Na kraju dviju uzastopnih početnih faza u 2025. Vijeće će provesti postupak strateškog preispitivanja kojim se procjenjuje kako svaka država članica sudionica ispunjava snažnije obveze u okviru PESCO-a utvrđene u Odluci (ZVSP) 2017/2315 te će ažurirati i prema potrebi unaprijediti te obveze s obzirom na postignuća u okviru PESCO-a kako bi se odrazio razvoj sigurnosnog okruženja Unije, njezine operativne potrebe, kao i prioriteti Unije i država članica u pogledu razvoja sposobnosti. U tom bi kontekstu, na početku 2026., nakon provođenja gore navedenog postupka strateškog preispitivanja, Vijeće trebalo donijeti treći skup preciznijih ciljeva, prema potrebi ažuriranih i unaprijeđenih, uzimajući u obzir članak 4. stavak 2. točku (c) Odluke (ZVSP) 2017/2315.

            II.   Redoslijed ispunjavanja obveza utvrđivanjem preciznijih ciljeva
      Obveze od 1. do 5.

                  6.

                  Obveza 1.: Države članice sudionice trebale bi u svojim NPP-ovima dostaviti precizne financijske podatke o razvoju ukupnih rashoda za obranu u odnosu na prethodnu godinu u realnim vrijednostima (7), među ostalim u apsolutnim iznosima, prikazujući plan za redovito povećanje troškova. S tim u vezi države članice sudionice trebale bi u svojim NPP-ovima iznijeti i svoje prognoze troškova u nadolazećim godinama, koje su dogovorene na nacionalnoj razini. Države članice sudionice koje su i članice NATO-a i čiji su troškovi na razini ili iznad razine iz relevantnih smjernica NATO-a o rashodima za obranu, trebale bi u svojim planovima naznačiti hoće li zadržati ili promijeniti tu razinu troškova za obranu. U kontekstu njihovih NPP-ova rad na postizanju, održavanju ili premašivanju trenutačnih relevantnih smjernica NATO-a za rashode za obranu (8) smatrat će se dokazom pozitivnog trenda u ispunjavanju te snažnije obveze. Na temelju informacija iznesenih u NPP-ovima godišnje izvješće Visokog predstavnika sadržavat će i detaljan pregled kretanja troškova za obranu svake države članice sudionice, u skladu s člankom 6. stavkom 3. Odluke (ZVSP) 2017/2315.

                  7.

                  Obveza 2.: Svaka država članica sudionica trebala bi u svojem NPP-u pružiti precizne financijske podatke o tome kako namjerava doprinijeti postizanju zajedničkog referentnog mjerila od 20 % (9) ulaganja u obranu. Među tim podacima trebale bi biti i prognoze povećanja u odnosu na prethodnu godinu u realnim vrijednostima, kao postotak sveukupnog proračuna za obranu. Dostavljeni podaci trebali bi uključivati ulaganja za nabavu u području obrane te istraživanja i razvoj. Države članice sudionice čiji su troškovi već na razini ili iznad razine (zajedničkog) referentnog mjerila trebale bi u svojim planovima naznačiti hoće li zadržati ili promijeniti tu razinu troškova.

                  8.

                  Obveza 3.: Države članice sudionice u svojim bi NPP-ovima trebale dostaviti detaljne informacije o tome kako i čime žele povećati broj, veličinu i učinak zajedničkih i suradničkih projekata u području strateških obrambenih sposobnosti te navesti proračunske iznose i konkretne projekte koji dobivaju ili su dobili financijsku pomoć Unije. S tim u vezi svaka država članica sudionica trebala bi pružiti precizne financijske podatke o tome kako planira doprinijeti postizanju, u realnim vrijednostima, zajedničkog referentnog mjerila za nabavu opreme u okviru europske suradnje, u iznosu od 35 % ukupnih troškova za opremu, i zajedničkog referentnog mjerila za istraživanja i tehnologiju u području obrane u okviru europske suradnje u iznosu od 20 % ukupnih troškova za istraživanja i tehnologiju u području obrane. Države članice sudionice čiji su troškovi već na toj razini trebale bi u svojim planovima naznačiti hoće li zadržati ili promijeniti tu razinu troškova.

                  9.

                  Obveza 4.: Kako bi se pomoglo u praćenju stvarnog napretka iz godine u godinu, svaka država članica sudionica trebala bi u svojem NPP-u dostaviti precizne financijske podatke o tome kako će doprinijeti, s ciljem približavanja iznosu od 2 % ukupnih troškova za obranu (zajedničko referentno mjerilo) kao udio u ukupnim rashodima za obranu u pogledu istraživanja i tehnologije u području obrane, uključujući prognoze rashoda.

                  10.

                  Obveza 5.: Države članice sudionice potiče se da se svake godine koriste svojim NPP-ovima kako bi razmijenile iskustva u pogledu planiranja i doprinosa ispunjenju obveza od 1. do 4. s obzirom na navedene preciznije ciljeve. Preispitivanje tih obveza provest će se krajem 2025. na temelju podataka o troškovima navedenima u NPP-ovima s ciljem prilagodbe pokazatelja i ciljeva za te obveze, prema potrebi, u svrhu potvrde u Vijeću.

            Obveze od 6. do 11.

                  11.

                  Obveza 6.: Države članice sudionice do 2025. postići će napredak u sustavnom razmatranju i najboljem iskorištavanju alata i inicijativa za razvoj sposobnosti Unije, poput plana razvoja sposobnosti (CDP) i CARD-a, kako bi oni bili temelj za usklađenije donošenje odluka, utvrđivanje prioriteta i planiranje obrane na nacionalnoj razini, čime se osigurava usklađenost rezultata s odgovarajućim postupcima NATO-a ako se zahtjevi preklapaju, prepoznajući pritom različitu prirodu tih dviju organizacija i njihovih odgovornosti i članstva. To bi značilo da bi države članice trebale istaknuti svoju znatnu ulogu u razvoju sposobnosti unutar Unije, među ostalim navođenjem područja kojima se daje prednost za razvoj aktivnosti suradničkih obrambenih sposobnosti unutar Unije, uz upućivanje na nalaze i preporuke iz CARD-a. U tu svrhu države članice sudionice trebale bi u svojim NPP-ovima navesti kako provode prioritete Unije u pogledu razvoja sposobnosti koji proizlaze iz CDP-a, među ostalim putem utvrđivanja nacionalnih prioriteta, te izraditi svoje planove i ciljeve za odgovarajuće prioritete koje treba ostvariti u nadolazećim godinama.

                  12.

                  Obveza 7.: Svaka država članica sudionica trebala bi svake godine u svojem NPP-u navesti kako je na najbolji način iskoristila dostupne alate i postupke Unije te kako planira dalje postupati u vezi s tim nastojanjem. To uključuje potporu postupku CARD-a, među ostalim pružanjem svih relevantnih informacija koje se zahtijevaju, provedbom bilateralnih dijaloga u okviru CARD-a i razmjenom ishoda pregleda nacionalne obrane, kad god je to moguće. Države članice sudionice trebale bi u svoje NPP-ove uključiti informacije o tome kako su provele provedive preporuke iz dogovorenih izvješća CARD-a i/ili kako ih planiraju primijeniti.

                  13.

                  Obveza 8.: Države članice sudionice svake će godine na najbolji mogući način iskoristiti Europski fond za obranu kao potporu svojim suradničkim projektima razvoja sposobnosti. U svojim NPP-ovima države članice sudionice trebale bi navesti za koje je prioritete u pogledu razvoja sposobnosti EU-a dogovorene u okviru područja s prednošću CDP-a i CARD-a financijska pomoć EU-a primljena ili bi se mogla zatražiti u budućnosti te, u mjeri u kojoj je to moguće, koliki je udio nacionalnih ulaganja u obranu koji su namijenile ili planiraju namijeniti tim suradničkim projektima. Države članice sudionice trebale bi u svojim NPP-ovima navesti upotrebljivost i dodanu vrijednost financiranja sredstvima EU-a za nacionalne napore u području razvoja obrambenih sposobnosti. Osim toga, države članice sudionice trebale bi do kraja 2025. naznačiti svoju namjeru da osiguraju daljnje postupanje na temelju rezultata pripremnog djelovanja za istraživanja u području obrane (2017. – 2019.), Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane (EDIDP) (2019. – 2020.) i Europskog fonda za obranu za suradničke projekte s utvrđenom dodanom vrijednošću EU-a.

                  14.

                  Obveza 9.: Države članice sudionice trebale bi navesti relevantne tekuće suradničke projekte razvoja sposobnosti u skladu s CDP-om u okviru PESCO-a, kao i u drugim okvirima, te navesti planirani datum početka i završetka usklađivanja zahtjeva. Predviđeni početak usklađivanja zahtjeva u pogledu sposobnosti trebalo bi također navesti za planirane i predviđene projekte. To bi trebalo učiniti u nadolazećim godinama te se posebno usredotočiti na uklanjanje praznina u sposobnostima utvrđenih putem CDP-a i uzimajući u obzir CARD.

                  15.

                  Obveza 10.: Države članice sudionice u svojim bi NPP-ovima trebale dati pregled onih sposobnosti i infrastrukture koje su planirale staviti na raspolaganje i pružiti kako bi ih zajednički upotrebljavale druge države članice sudionice, uz konkretne primjere, poput osposobljavanja i obrazovanja, vježbi, vojnih baza i logističke potpore, navodeći one koji su dostupni i u slučaju operacija. Države članice sudionice u svojim bi NPP-ovima usto mogle dati pregled onih sposobnosti koje bi mogle biti osnova za suradnju, uključujući infrastrukturu koju su ponudile druge države članice sudionice. U NPP-ovima bi trebalo navesti kako bi se takvom suradnjom mogli optimizirati raspoloživi resursi i kako bi se mogla povećati njihova ukupna djelotvornost, među ostalim pružanjem informacija o mogućim uštedama kada su takve informacije dostupne. Države članice sudionice trebale bi upotrebljavati bazu podataka o suradnji (CODABA), posebice kako bi im ona služila kao potpora u razmjeni informacija o njihovim relevantnim obrambenim planovima i interesima u tom pogledu. Države članice sudionice trebale bi u tu bazu redovito dostavljati informacije i izvješćivati o tome u svojim NPP-ovima.

                  16.

                  Obveza 11.: Države članice sudionice trebale bi u svojim NPP-ovima naznačiti kako će povećati suradnju u području kiberobrane, među ostalim putem postojećih inicijativa ili novih suradničkih aktivnosti. U svojim bi NPP-ovima trebale navesti kako do 2025. planiraju održati ili dodatno povećati razinu svojeg sudjelovanja u višenacionalnim vježbama u području kibersigurnosti i svoje suradnje, među ostalim u okviru EDA-e i Europske akademije za sigurnost i obranu (EASO). Osim toga, države članice sudionice trebale bi do 2025. navesti kako namjeravaju uspostaviti redovitu suradnju s drugim državama članicama sudionicama u području kiberobrane i povezanih aktivnosti, kao što su razmjena informacija, osposobljavanje i operativna potpora, ali i razvoj sposobnosti. Informacije iz NPP-ova o suradnji u području kiberobrane država članica sudionica i njihovu doprinosu kiberobrani i povezanim aktivnostima, uključujući razvoj sposobnosti, bit će uključene u godišnje izvješće Visokog predstavnika o statusu provedbe PESCO-a kao prilog.

            Obveze od 12. do 14.

                  17.

                  Obveza 12.: Države članice sudionice trebale bi do 2025.:

                              (a)

                              podobveza 12.1.:

                                          —

                                          doprinijeti katalogu snaga EU-a sa svim nacionalnim sposobnostima koje se mogu rasporediti i koje su usklađene sa zahtjevima iz najnovijeg kataloga zahtjeva EU-a s ciljem oblikovanja kompaktne sveobuhvatne oružane sile EU-a u skladu s obaviješću o PESCO-u (10), polazeći od oružane sile EU-a definirane u katalogu napretka (11). U skladu s načelom jedinstva snaga doprinosi država članica sudionica trebali bi biti u skladu s uputama u pogledu postupka glavnog cilja (HLGP) i uključivati sva sredstva koja se mogu rasporediti (uključujući stožere i sposobnosti koje se mogu iskoristiti za potporu misijama i operacijama). Države članice sudionice trebale bi o tim doprinosima izvijestiti u svojim NPP-ovima;

                                          —

                                          usredotočiti se na buduću dostupnost sposobnosti potrebnih za ispunjavanje ciljeva sposobnosti sa snažnim učinkom (HICG-ovi), optimizirajući planirane kratkoročne i srednjoročne doprinose katalogu snaga EU-a. Trebalo bi staviti naglasak na ispunjavanje svih kratkoročnih ciljeva sposobnosti sa snažnim učinkom. Njihovi napori u pogledu planiranja mjerit će se u okviru postupka glavnog cilja. Države članice sudionice trebale bi o tim naporima u pogledu planiranja izvijestiti u svojim NPP-ovima;

                              (b)

                              podobveza 12.2.: u skladu s konceptom brzog vojnog odgovora EU-a dovršiti bazu podataka za brzi odgovor (RRDB) kako bi ona mogla postati koristan alat za vojno planiranje te time doprinijeti dosezanju razine ambicije EU-a. Doprinošenjem bazi podataka za brzi odgovor, ne dovodeći u pitanje ustavne odredbe u pogledu odluka o raspoređivanju, države članice sudionice ukazat će na svoj potencijalni doprinos u pogledu formacija i sposobnosti za brzo raspoređivanje i relevantne popratne infrastrukture, koje bi se moglo brzo rasporediti ili upotrijebiti u vojnim misijama ili operacijama ZSOP-a radi podupiranja razine ambicije EU-a. U tu bi svrhu svaka država članica sudionica prije godišnje konferencije za koordinaciju brzog vojnog odgovora trebala u bazi podataka za brzi odgovor ažurirati popis svojih raspoloživih vojnih formacija i sposobnosti. To obuhvaća ažuriranje ili dovršavanje baza podataka kopnenih, pomorskih i zračnih snaga, a uključuje i navođenje razine spremnosti sposobnosti i snaga ako je to primjenjivo. Ne dovodeći u pitanje zahtjeve u pogledu stupnja tajnosti, taj dio baze podataka za brzi odgovor trebao bi biti dostupan državama članicama sudionicama kako bi se podržala sposobnost provedbe početne procjene u pogledu mogućnosti pokretanja vojne misije ili operacije ZSOP-a. U tom pogledu prognoza formacija i sposobnosti na temelju analize zahtjeva koja proizlazi iz ilustrativnih scenarija omogućila bi državama članicama sudionicama da preciznije doprinesu bazi podataka za brzi odgovor. Države članice sudionice trebale bi svoje doprinose toj bazi podataka uključiti u svoje NPP-ove;

                              (c)

                              podobveza 12.3.: procijeniti izvedivost ubrzanog političkog angažmana na nacionalnoj razini, poštujući pritom svoje ustavne odredbe, među ostalim putem mogućega preispitivanja svojeg nacionalnoga postupka donošenja odluka, ako ono već nije provedeno, s ciljem njegova poboljšanja. Ako je to primjenjivo, u NPP-ove bi ujedno trebalo uključiti provedbu postupaka donošenja odluka u scenarijima brzog odgovora putem vježbi po uzoru na POLEX, kao i relevantne nalaze;

                              (d)

                              podobveza 12.4.:

                                          —

                                          u okviru svojih sredstava i sposobnosti pružiti znatnu potporu vojnim operacijama i misijama ZSOP-a kako bi se ispunile izjave o zahtjevima (SOR-ovi), a time i dosegnula dogovorena razina ambicije za operacije i misije ZSOP-a. U tu svrhu države članice sudionice trebaju osigurati pravedan udio u okupljanju snaga, a parametre tog udjela trebale bi definirati što je prije moguće, a najkasnije do početka ljeta 2022.;

                                          —

                                          ti doprinosi vojnim operacijama i misijama ZSOP-a, prikazani u obliku tablice, bit će uključeni u godišnje izvješće Visokog predstavnika o provedbi PESCO-a kao prilog, i trebalo bi ih istaknuti na pozitivan način. Države članice sudionice trebale bi svake godine u svojim NPP-ovima izvijestiti o svojim doprinosima ispunjavanju SOR-ova za vojne operacije i misije ZSOP-a, nastojeći zadržati ili povećati te doprinose, osiguravajući tako pravedan udio u okupljanju snaga za operacije i misije ZSOP-a;

                                          —

                                          u okviru tog procesa države članice sudionice mogle bi uputiti na svoje nacionalne i međunarodne angažmane koji doprinose europskom i međunarodnom miru i sigurnosti;

                                          —

                                          ti bi elementi trebali povećati transparentnost naporâ država članica sudionica, s ciljem prepoznavanja znatnih doprinosa. Trebali bi poslužiti i kao poticaj i potpora državama članicama u povećanju doprinosa misijama i operacijama ZSOP-a, u skladu s njihovim mogućnostima i kapacitetima. U tu će se svrhu davati preporuke, čija će se provedba redovito preispitivati, među ostalim i na političkoj razini.

                              (e)

                              podobveza 12.5.: potvrditi svoj znatan i periodičan doprinos borbenim skupinama EU-a (EU BG-ovi) u načelu barem četiri godine unaprijed te pripremiti i osposobiti svoje snage i sposobnosti, koji su njihov doprinos, u skladu s konceptom borbenih skupina EU-a i vodičem za pripremu borbenih skupina EU-a. U tu bi svrhu države članice sudionice trebale što prije doprinijeti ispunjavanju rasporeda borbenih skupina EU-a i navesti te doprinose u svojim NPP-ovima. Doprinosi svih država članica sudionica rasporedu borbenih skupina EU-a koji se odnose na petogodišnje razdoblje bit će uključeni u godišnje izvješće Visokog predstavnika o provedbi PESCO-a kao prilog;

                              (f)

                              podobveza 12.6.: dati konkretan doprinos provedbi Akcijskog plana EU-a za vojnu mobilnost i projekata PESCO-a u tom području, podložno nacionalnom suverenitetu, postupku donošenja odluka te zakonima i propisima, među ostalim daljnjim razvojem četiriju mjera na nacionalnoj razini, kako je dogovoreno u Zaključcima Vijeća od 25. lipnja 2018. o sigurnosti i obrani. U tu svrhu, kako je navedeno u stavku 18. tih zaključaka, države članice sudionice trebale bi izraditi nacionalne planove provedbe vojne mobilnosti; dodjeljivati dozvole za prekogranično kretanje (CBMP) i diplomatska odobrenja (DIC) u roku od pet radnih dana te razmotriti daljnje skraćivanje tog razdoblja za jedinice za brzu reakciju; uspostaviti snažnu međusobno povezanu mrežu nacionalnih kontaktnih točaka, uključujući njihove nadležnosti, i uvježbavati vojnu mobilnost u okviru nacionalnih i/ili višenacionalnih vježbi što je prije moguće, a najkasnije 2024. Države članice sudionice koje još nisu izradile nacionalne planove provedbe vojne mobilnosti trebale bi to odmah učiniti i isporučiti te nacionalne doprinose putem zajedničkog radnog prostora, a potom ih uključiti u NPP-ove. Napore koje države članice ulažu u tom pogledu trebalo bi uključiti u godišnje izvješće Visokog predstavnika o provedbi PESCO-a kao prilog.

                  18.

                  Obveza 13.: U pogledu interoperabilnosti snaga, države članice sudionice trebale bi:

                              (a)

                              podobveza 13.1.:

                                          —

                                          koristiti se vodičem za pripremu borbenih skupina EU-a, uključujući zajedničke kriterije za ocjenjivanje i vrednovanje oružane sile borbenih snaga EU-a usklađene sa standardima NATO-a, uz istodobno zadržavanje nacionalne certifikacije. U svojim NPP-ovima države članice sudionice trebale bi navesti i kako osposobljavaju i certificiraju svoje snage, na primjer razvijanjem programa vježbi za borbene skupine EU-a za pripremnu fazu i organizacijom završne taktičke vježbe (LIVEX) u okviru certificiranja borbenih skupina;

                                          —

                                          u svojim NPP-ovima navesti kako namjeravaju provesti zajedničke tehničke i operativne standarde koje trebaju primjenjivati snage svih država članica sudionica, uzimajući u obzir da je potrebno osigurati interoperabilnost i usklađenost između Unije i NATO-a te osiguravajući uspostavu primjerenih preduvjeta za ostvarenje najveće moguće interoperabilnosti kako bi sve države članice sudionice mogle ispuniti svoje obveze;

                              (b)

                              podobveza 13.2.: u svojim NPP-ovima naznačiti svoje trenutačno sudjelovanje ili napore koje ulažu u cilju sudjelovanja, i namjeru da, ako je to moguće, pospješe svoje sudjelovanje i doprinos europskim višenacionalnim strukturama, posebno onima koje Unija ima na raspolaganju. Doprinosi država članica sudionica europskim višenacionalnim strukturama bit će uključeni u godišnje izvješće Visokog predstavnika o provedbi PESCO-a kao prilog.

                  19.

                  Obveza 14.:

                              —

                              u skladu s člankom 75. stavkom 1. Odluke Vijeća (ZVSP) 2021/509 (12) o uspostavi Europskog instrumenta mirovne pomoći, države članice sudionice trebale bi sudjelovati u razmatranju i utvrđivanju, a potiče ih se i na predlaganje opcija i mogućnosti za razvoj ambicioznog pristupa zajedničkom financiranju vojnih operacija i misija ZSOP-a, povrh onoga što je utvrđeno kao zajednički trošak u skladu s Odlukom (ZVSP) 2021/509. U tom se pogledu države članice sudionice pozivaju da razmotre troškove za koje je tijekom godine na ad hoc osnovi zatražena posebna prihvatljivost za financiranje i/ili troškove koji bi se mogli predložiti iz nacionalne perspektive kao također potencijalno prihvatljivi za zajedničko financiranje. U skladu s klauzulom o preispitivanju iz Odluke (ZVSP) 2021/506, bilo u kontekstu predviđenih preispitivanja te odluke svake tri godine ili na zahtjev države članice, države članice sudionice pozivaju se da zajednički i propisno razmotre te prijedloge u okviru Odbora za Europski instrument mirovne pomoći kako bi to poslužilo kao temelj za kasniju raspravu Vijeća o mogućim izmjenama popisa zajedničkih troškova;

                              —

                              nadalje, države članice sudionice također se pozivaju da u svoje prijedloge uključe moguće dodatne načine doprinošenja financiranju troškova vojnih operacija i misija ZSOP-a. Države članice sudionice potiču se da u svoje NPP-ove uključe svoje nalaze o obama navedenim aspektima;

                              —

                              usto bi se mogla istražiti sustavnija upotreba postojećih financijskih poticaja (npr. oslobođenje od PDV-a za ad hoc projekte u okviru EDA-e) kojima se podupire suradnja u području obrane, među ostalim za vojne misije i operacije ZSOP-a.

            Obveze od 15. do 17.

                  20.

                  Obveza 15.: Države članice sudionice trebale bi do 2025. povećati broj i opseg svojih projekata razvoja sposobnosti te ostvariti napredak u provedbi takvih projekata, koji doprinose uklanjanju praznina u sposobnostima utvrđenih u CDP-u (uključujući ciljeve sposobnosti sa snažnim učinkom) i opisanih u okviru prioriteta Unije u pogledu razvoja sposobnosti, među ostalim u povezanim slučajevima strateškog konteksta (SCC) i upotrebom nalaza i preporuka iz CARD-a, uključujući utvrđene prilike za suradnju, a posebno područja s prednošću. U tom kontekstu države članice sudionice trebaju posvetiti dodatnu pozornost suradnji u sljedećim područjima: suzbijanju hibridnih prijetnji, klimatskim promjenama, energetskoj sigurnosti, pomorskoj sigurnosti, aspektima povezanima sa svemirom te u novim i disruptivnim tehnologijama, uključujući umjetnu inteligenciju. Države članice sudionice trebale bi osigurati svoje planove za nadolazeće godine tako što će opisati broj i procijenjeni opseg svojih suradničkih projekata u financijskom smislu te pružiti informacije o svojim nacionalnim projektima kojima se doprinosi nadilaženju nedostataka u kapacitetima utvrđenih u okviru CDP-a. Države članice sudionice trebale bi također razmjenjivati svoje procjene važnosti tih projekata za poboljšanje strateške autonomije Unije i u većoj mjeri integriranu, održiviju, inovativniju i konkurentniju europsku obrambenu tehnološku i industrijsku bazu (EDTIB), koja je i dalje otvorena za suradnju. Za aktivnosti koje imaju industrijsku ili tehnološku dimenziju države članice sudionice trebale bi navesti koju vrstu europske industrijske grane ili tehnologije planiraju ojačati.

                  21.

                  Obveza 16.: Države članice sudionice u svojim bi NPP-ovima trebale prikazati da su na nacionalnoj razini donijele primjerene odluke i poduzele primjerene korake kako bi se europski suradnički pristup za buduće projekte i dalje smatrao prioritetom za uklanjanje nedostataka u sposobnostima utvrđenih na nacionalnoj razini. Aktivnim korištenjem CODABA-om, kao i prilikama za suradnju utvrđenima tijekom CARD-a, posebno područjima s prednošću, moglo bi se olakšati ispunjavanje te obveze. Države članice sudionice trebale bi u svojim NPP-ovima navesti suradničke projekte i višenacionalne aktivnosti kojima će se prema njihovu mišljenju ukloniti nedostaci utvrđeni na nacionalnoj razini te objaviti planove o tome kako namjeravaju povećati upotrebu suradničkog pristupa u tom smislu.

                  22.

                  Obveza 17.: S obzirom na to da sve države članice sudionice doprinose jednom ili više projekata u okviru PESCO-a, trebalo bi u NPP-ovima pružiti informacije o njihovu ukupnom doprinosu u resursima i stručnosti tijekom vremena koji su dale projektima u okviru PESCO-a i načinu na koji ti projekti strateški utječu na obrambene sposobnosti Unije i država članica sudionica. To bi moglo odražavati i ulogu koju države članice sudionice namjeravaju preuzeti u razvoju sposobnosti u europskom kontekstu.

            Obveze od 18. do 20.:

                  23.

                  Obveza 18.: Tijekom faze PESCO-a 2021. – 2025. države članice sudionice trebale bi osigurati da se EDA kao europski forum za razvoj zajedničkih kapaciteta iskorištava na najbolji mogući način. U tu bi svrhu države članice sudionice u svojim NPP-ovima trebale navesti u kojim projektima sudjeluju te navesti povezana financijska sredstva koja usmjeravaju putem EDA-e, polazeći od iznosa za 2020., zadržavajući trogodišnje izglede kao minimalni standard za svako ažuriranje NPP-a i navodeći planirane aktivnosti za nadolazeće godine, uključujući područja sposobnosti i vrste aktivnosti planirane u skladu s nacionalnim zakonodavstvom. Države članice sudionice pozivaju se da u svojim NPP-ovima navedu kako i u kojim situacijama smatraju Zajedničku organizaciju za suradnju u području naoružanja (OCCAR) preferiranom organizacijom za upravljanje suradničkim programom te da pruže informacije o odlukama o odabiru druge organizacije za upravljanje višenacionalnim programom, ako je to relevantno, pri čemu su OCCAR razmotrile kao moguće rješenje. Time se ne dovodi u pitanje primjena Direktive 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (13).

                  24.

                  Obveza 19.: Tijekom faze PESCO-a 2021. – 2025. države članice sudionice trebale bi pokazati da njihovi suradnički projekti u pogledu sposobnosti, uključujući projekte PESCO-a, doprinose poticanju konkurentnosti, učinkovitosti i inovativnosti obrambene industrije u cijeloj Uniji podupiranjem i omogućivanjem prekogranične suradnje, među ostalim za mala i srednja poduzeća, te jačanjem i poboljšavanjem sigurnosti opskrbe obrambenim proizvodima i tehnologijama. Države članice sudionice, u skladu s Izjavom članova i članica Europskog vijeća od 26. veljače 2021., težile bi i poticanju istraživanja, razvoju tehnologije i inovacija te smanjenju europske strateške ovisnosti u ključnim tehnologijama i lancima vrijednosti, ne dovodeći u pitanje nacionalne postupke donošenja odluka.

                              (a)

                              U NPP-ovima trebalo bi pobliže navesti kako se odgovarajućom industrijskom politikom, ako postoji, daju smjernice za osmišljavanje suradničkih projekata razvoja kapaciteta kako bi se izbjegla nepotrebna preklapanja, uz navođenje ojačanih industrijskih područja te područja u kojima su preklapanja spriječena.

                              (b)

                              Države članice sudionice izvješćivat će o svojim suradničkim programima koji se koriste sufinanciranjem Unije u okviru EDIDP-a i/ili Europskog razvojnog fonda u skladu s obvezama 3. i 8.

                  25.

                  Obveza 20.:

                              (a)

                              Tijekom faze PESCO-a 2021. – 2025. države članice sudionice trebale bi pokazati da od njihovih suradničkih programa korist imaju subjekti koji pružaju dodanu vrijednost na području Unije (npr. aspekti koji se odnose na ostvarene rezultate i prava intelektualnog vlasništva, tehnološka poboljšanja, te stvaranje tržišnih mogućnosti). U skladu s člankom 7. stavkom 5. Odluke (ZVSP) 2020/1639 u NPP-ovima bi, prema potrebi, trebalo naznačiti odgovarajuće subjekte koji imaju koristi od suradničkih programa i s njima povezani učinak na europsku obrambenu tehnološku i industrijsku bazu.

                              (b)

                              U skladu s Direktivom 2009/81/EZ države članice sudionice pokazat će da strategije nabave koje su provodile od 2021. do 2025. imaju pozitivan učinak na europsku obrambenu tehnološku i industrijsku bazu . To bi se moglo naznačiti navođenjem apsolutnog obujma ulaganja u obranu i relativnog udjela dodijeljenog rješenjima koja su razvijena i proizvedena unutar Unije. Konkretno bi u NPP-ovima trebalo pružiti informacije o područjima kapaciteta i tehnologije, kako je dogovoreno u okviru CDP-a, te strategiji nabave u odnosu na projekte povezane s kapacitetima koji imaju industrijsku dimenziju.

            III.   Daljnji koraci

                  26.

                  Nakon donošenja ove Preporuke države članice sudionice preispitat će i u skladu s time ažurirati svoje NPP-ove te ih priopćiti tajništvu PESCO-a do 10. ožujka 2022., i nakon toga tako postupati svake godine do tog datuma, u skladu s člankom 3. stavkom 2. Odluke (ZVSP) 2017/2315, s obzirom na postupak procjene utvrđen u članku 6. stavku 3. te odluke. Svake druge godine NPP-ove bi trebalo popratiti političkom izjavom na visokoj razini u kojoj bi države članice sudionice mogle navesti glavna postignuća i posebne nacionalne prioritete te podijeliti svoje iskustvo u vezi s planiranjem i doprinosima ispunjavanju svih snažnijih obveza. Politički zamah trebalo bi nastaviti održavati redovitim političkim raspravama na visokoj razini između država članica sudionica i Visokog predstavnika.

                  27.

                  Imajući na umu obavijest o PESCO-u, kojom se ujedno podsjeća na poseban karakter sigurnosne i obrambene politike određenih država članica, i uzimajući u obzir ishod Strateškog kompasa, države članice sudionice u kontekstu postupka strateškog preispitivanja koji treba provesti najkasnije do kraja 2025. ocijenit će ispunjavanje svih obveza u okviru PESCO-a te raspraviti i odlučiti o ovim obvezama, s ciljem započinjanja nove etape prema europskoj integraciji u području sigurnosti i obrane. U skladu s ishodom postupka strateškog preispitivanja Vijeće bi početkom 2026. trebalo donijeti treći skup preciznijih ciljeva, prema potrebi ažuriranih i unaprijeđenih, uzimajući u obzir članak 4. stavak 2. točku (c) Odluke (ZVSP) 2017/2315.

                  28.

                  Visoki predstavnik trebao bi ovu Preporuku uzeti u obzir u godišnjem izvješću o PESCO-u od 2022. nadalje, kojim će se poduprijeti procjena ispunjavanja snažnijih obveza od strane svake države članice sudionice.

                  29.

                  Preporuka od 15. listopada 2018. stavlja se izvan snage.

         Sastavljeno u Bruxellesu 16. studenoga 2021.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            J. BORRELL FONTELLES

         (1)  SL L 331, 14.12.2017., str. 57.

         (2)  SL C 374, 16.10.2018., str. 1.

         (3)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2020/1639 od 5. studenoga 2020. o utvrđivanju općih uvjeta pod kojima bi treće države mogle iznimno biti pozvane na sudjelovanje u pojedinačnim projektima u okviru PESCO-a (SL L 371, 6.11.2020., str. 3.).

         (4)  Konkretno, Prilog I. - Načela PESCO-a

         (5)  Kako je navedeno u Zaključcima Vijeća o sigurnosti i obrani od 17. lipnja 2020., „oslanjajući se na analizu prijetnji i drugih mogućih tematskih doprinosa, u okviru Strateškog kompasa definirat će se političke smjernice i specifični ciljevi”.

         (6)  Odluka Vijeća 2013/488/EU od 23. rujna 2013. o sigurnosnim propisima za zaštitu klasificiranih podataka EU-a (SL L 274, 15.10.2013., str. 1.).

         (7)  U skladu s popisom definicija podataka o obrani Europske obrambene agencije (EDA) (EDA201807105).

         (8)  U skladu s trenutačnim relevantnim smjernicama NATO-a za rashode za obranu, 2 % BDP-a primjenjuje se samo na one države članice sudionice koje su ujedno i članice NATO-a i to ne predstavlja dogovoreni cilj PESCO-a.

         (9)  U studenome 2007. Upravni odbor EDA-e na ministarskoj je razini odobrio četiri zajednička referentna mjerila za ulaganja: iznos od 20 % ukupnih troškova za obranu za nabavu opreme (uključujući istraživanja i razvoj / istraživanja i tehnologiju), iznos od 35 % ukupnih troškova za opremu za nabavu opreme u okviru europske suradnje, iznos od 2 % ukupnih troškova za obranu za istraživanja i tehnologiju u području obrane, iznos od 20 % ukupnih troškova za istraživanja i tehnologiju u području obrane za istraživanja i tehnologiju u području obrane u okviru europske suradnje.

         (10)  Posebno Prilog I. - Načela PESCO-a.

         (11)  Svrha postupka glavnog cilja (HLGP), a posebno kataloga snaga, stjecanje je potpunog uvida u potencijalno dostupne snage za misije i operacije ZSOP-a i s njima povezane sposobnosti, bez dovođenja u pitanje procesâ okupljanja snaga koji služe misijama i operacijama ZSOP-a odnosno bez povezanosti s njima.

         (12)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2021/509 od 22. ožujka 2021. o uspostavi Europskog instrumenta mirovne pomoći i o stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2015/528 (SL L 102, 24.3.2021., str. 14.).

         (13)  Direktiva 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju postupaka nabave za određene ugovore o radovima, ugovore o nabavi robe i ugovore o uslugama koje sklapaju javni naručitelji ili naručitelji u području obrane i sigurnosti te izmjeni direktiva 2004/17/EZ i 2004/18/EZ (SL L 216, 20.8.2009., str. 76.).