title: Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2016. o Nacionalnom programu reformi Češke za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke za 2016.

text:
               18.8.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 299/23

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 12. srpnja 2016.
   o Nacionalnom programu reformi Češke za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke za 2016.
   (2016/C 299/06)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2016. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Češka nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)

               Izvješće za Češku za 2016. objavljeno je 26. veljače 2016. Njime je ocijenjen napredak Češke u odnosu na preporuke za Češku koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak te zemlje u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)

               Češka je 11. svibnja 2016. dostavila svoj Program konvergencije za 2016., a 12. svibnja dostavila je svoj Nacionalni program reformi za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje.

               (5)

               Na Češku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2016. planira blago pogoršanje ukupnog deficita na – 0,6 % BDP-a u 2016. i općenitu stabilizaciju na – 0,5 % BDP-a od 2017. Tijekom trajanja programa i dalje će se ispunjavati srednjoročni proračunski cilj – strukturni deficit od 1 % BDP-a. Prema Programu konvergencije očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u ostati na 41,1 % u 2016. te pasti na 39,3 % u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je. Mjere potrebne za podupiranje planiranog ciljanog deficita od 2017. nadalje nisu dovoljno određene. Na temelju Komisijine proljetne prognoze za 2016. predviđa se da će strukturni saldo od srednjoročnog proračunskog cilja odstupati za – 0,7 % BDP-a u 2016. te za – 0,9 % BDP-a u 2017. Moguća buduća odstupanja ocjenjivala bi se u odnosu na zahtjev za održavanje strukturnog salda na razini srednjoročnog proračunskog cilja. Vijeće na temelju ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2016. smatra da se očekuje da će Češka ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (6)

               Dugoročno gledano u Češkoj postoje umjereni rizici za fiskalnu održivost. Oni prvenstveno proizlaze iz predviđenog učinka javne potrošnje povezane sa starenjem stanovništva, uglavnom u području zdravstvene skrbi, ali i mirovina. Nedavno donesene ili planirane mjere za izmjenu mirovinskog sustava dovele bi u slučaju njihove provedbe do dugoročnog pogoršanja javnih financija. Prvo, u veljači 2016. vlada je donijela zakonodavstvo kojim je ovlaštena fleksibilnije prilagođavati mehanizam indeksacije mirovina. Drugo, raspravlja se o prijedlozima ograničavanja zakonske dobi za umirovljenje na 65 godina i uspostave redovnog mehanizma preispitivanja dobi za umirovljenje. Trenutačno se ne planira povećanje niske zakonske dobi za umirovljenje. Razlog za zabrinutost je i predviđeno povećanje dugoročne potrošnje u području zdravstvene skrbi. Češka je suočena s izazovima u pogledu poboljšanja upravljanja svojim sustavom zdravstvene skrbi te njegove troškovne učinkovitosti, iako je više mjera trenutačno u različitim fazama provedbe. Pokazatelji upućuju na visoku potrošnju dobara i usluga te na relativno snažno oslanjanje na bolničku skrb, koja je skuplja od izvanbolničkih usluga. Čini se da se dostupni medicinski podaci ne upotrebljavaju učinkovito za planiranje i racionalizaciju kapaciteta bolničke skrbi. Sustav za povrat troškova bolničke skrbi preispituje se zbog različitih nedostataka, kao što je mali uzorak bolnica upotrijebljen za izračun referentnih stopa. Još su nedovoljno istražene mogućnosti jačanja koordinacije izvanbolničke skrbi, unapređenja funkcije nadzora upućivanja pacijenata koju imaju liječnici te ograničavanja nepotrebne upotrebe izvanbolničkih usluga.

               (7)

               Češki fiskalni okvir među najslabijima je u Uniji. Vlada je u veljači 2015. odobrila paket reformi za rješavanje glavnih nedostataka u tom području, ali parlament ga još nije ratificirao. Cilj je tog paketa prenijeti Direktivu Vijeća 2011/85/EU (4) o proračunskim okvirima u nacionalno zakonodavstvo. Predloženom reformom previđaju se stroža ograničenja rashoda te njihovo izravno povezivanje sa srednjoročnim proračunskim ciljem. U okviru te reforme vlada bi bila dužna donijeti proračun kojim se štiti dugoročna održivost javnih financija te bi se uspostavilo neovisno fiskalno vijeće za praćenje javnih financija i povećanje transparentnosti.

               (8)

               Ulaganja u Češkoj i dalje su ispod prosjeka EU-a po stanovniku te su vrlo koncentrirana u regiji glavnoga grada. Administrativne i regulatorne prepreke i dalje onemogućuju učinkovito poslovno okružje te sprečavaju ulaganja. Postoje posebni zastoji u provedbi projekata prometne i energetske infrastrukture. Nadalje, apsorpcija sredstava iz fondova EU-a u programskom razdoblju 2007. – 2013. bila je spora, uglavnom zbog složenih postupaka, nedostataka u sustavima upravljanja i kontrole, neučinkovitosti postupaka javne nabave te slabog administrativnog kapaciteta tijela uključenih u provedbu projekta. U pogledu prometne infrastrukture administrativne prepreke ulaganju uključuju dugotrajne postupke za izdavanje građevinskih dozvola i kašnjenja zbog žalbenih postupaka u Uredu za borbu protiv monopola. U pogledu energetske učinkovitosti javni programi za smanjenje energetskog intenziteta fragmentirani su i troškovno neučinkoviti. Postoje naznake da se uštede energije ne povećavaju u skladu s nacionalnim akcijskim planom za energetsku učinkovitost. U pogledu usluga postoje određeni dokazi o regulatornim ograničenjima. To se posebno odnosi na određene sektore profesionalnih usluga pojedinaca za koje se čini da su prepreke ulasku na tržište i obavljanju djelatnosti više od prosjeka EU-a. Slaba upotreba kvalitetnih internetskih javnih usluga također ograničava poslovno okružje i odražava nedostatak ponude. U uslugama e-uprave nisu u potpunosti iskorištene tehnološke mogućnosti za poboljšanje iskustva korisnika te je njihova razina razvijenosti među najnižima u Uniji. Dostupni dokazi upućuju na relativno veliku učestalost utaje poreza u Češkoj. Rješavanje tog problema, posebno u pogledu PDV-a, zauzima visoko mjesto u političkom programu. S druge strane, ne planiraju se mjere za smanjenje relativno visokih troškova povezanih s plaćanjem poreza ili za pojednostavnjenje poreznog sustava. Porezna tijela pružaju ograničene usluge prethodno ispunjenih obrazaca. Porezni obveznici u ograničenoj mjeri upotrebljavaju sustave elektroničkih prijava poreza, iako je ostvaren određeni napredak u pogledu PDV-a. Osim toga, prema najnovijim međunarodnim izvješćima troškovi ubiranja poreza relativno su visoki. Visoki socijalni doprinosi poslodavca doprinose općenito visokoj razini oporezivanja rada, a diversifikacija u druga područja, primjerice poreze na imovinu, ograničena je.

               (9)

               Niz pokazatelja upućuje na znatne slabosti u javnoj upravi. Ostvaren je određeni napredak donošenjem zakonodavnih i nezakonodavnih mjera u okviru plana borbe protiv korupcije iz 2015. Parlament je u studenome 2015. odobrio Zakon o registru ugovora. Njegovom pravovremenom provedbom i daljnjim razvojem poboljšat će se transparentnost i troškovna učinkovitost javnih natječaja. Međutim, još nisu doneseni neki od ključnih akata za borbu protiv korupcije, kao što je izmjena Zakona o sukobu interesa i novi Zakon o financiranju političkih stranaka. Nekoliko donesenih mjera teško se provode i imaju ograničen učinak, a više planiranih mjera neprestano se prenose na sljedeći akcijski plan. Unatoč određenim naporima da se isprave postojeći nedostaci, u češkom sustavu javne nabave postoji prostor za daljnji napredak u pogledu tržišnog natjecanja, a stoga i isplativosti. To je djelomično posljedica nedostatka primjerenog osposobljavanja službenika koji se bave javnom nabavom te nedovoljnog naglaska na kriterijima kvalitete pri dodjeli ugovora. Javni sektor oslanja se u velikoj mjeri na postupke koji se ne temelje na tržišnom natjecanju te imaju ograničenu sposobnost privlačenja ponuditelja, a zbirna nabava rijetko se upotrebljava. Ipak, očekuje se da će provedba nedavno prenesenih direktiva o javnoj nabavi o moderniziranim postupcima javne nabave biti prilika za uvođenje strateškog pristupa politici javne nabave, temeljenog na dokazima, u smislu profesionalizacije, objedinjavanja javne nabave, većeg naglaska na kriterijima kvalitete i integritetu službenika koji se bave nabavom.

               (10)

               Proteklih godina došlo je do znatnog povećanja ulaganja u istraživanje i razvoj, ali rezultati su i dalje slabi te postoji zabrinutost u pogledu održivosti infrastrukture za istraživanje i razvoj. U češkom sustavu istraživanja trenutačno je u tijeku provedba dugo odgađanih, ali opsežnih reformi upravljanja, posebno u pogledu ocjenjivanja i financiranja. Postojeći mehanizam financiranja fragmentiran je u smislu da ne postoji dostatna koordinacija među relevantnim tijelima te da je podjela odgovornosti i prioriteta nejasna. Razvija se sveobuhvatan okvir za ocjenjivanje za istraživanje i razvoj koji je povezan s financiranjem, ali napredak je spor. Uloženi su ograničeni napori u jačanje povezanosti akademske i poslovne zajednice. Ta je povezanost oslabljena okvirom za ocjenjivanje javnih istraživačkih institucija kojim se ne uzima u obzir razina suradnje s poduzećima.

               (11)

               Parlament je u siječnju 2016. donio reformu o višem obrazovanju. I dalje je izazov učiniti nastavničku struku privlačnom, pri čemu se kao jedan od uzroka smatraju relativno niske plaće, a istodobno dolazi do starenja nastavnika. Razvija se novi sustav karijera za nastavnike i pedagoško osoblje kako bi se ta struka učinila privlačnijom, ali je njegova provedba odgođena. Obrazovni rezultati općenito su dobri, ali na njih snažno utječe socioekonomsko stanje učenika. Loši obrazovni rezultati skupina u nepovoljnom položaju, posebno romske zajednice, jasan su razlog za zabrinutost. Procjenjuje se da vrlo visok udio romske djece rano napušta školu. Brojna romska djeca obrazuju se izvan redovnih škola te su stoga suočena s nižim obrazovnim standardima od ostale djece. Nedovoljno su razvijene mogućnosti osposobljavanja nastavnika da im se pomogne u rješavanju tog problema jer mali dio nastavnika sudjeluje u aktivnostima profesionalnog razvoja povezanima s podučavanjem mješovitih skupina i uključivim obrazovanjem. Donesene su brojne zakonodavne i administrativne mjere kojima je cilj uključivo obrazovanje te se počinju provoditi. Očekuje se da će one doprinijeti smanjenju jaza u razini obrazovanja i postignućima između romske i neromske djece. Parlament je u ožujku 2016. donio izmjene Zakona o obrazovanju proširenjem obveznog obrazovanja na posljednju godinu predškolskog obrazovanja i osiguravanjem da mlađa djeca imaju pravo na mjesto u vrtiću. Ipak, nejednakosti u obrazovnom sustavu prepreka su za poboljšanje kvalitete ljudskog kapitala, a ograničavaju i rezultate na tržištu rada kasnije u životu.

               (12)

               Stanje tržišta rada u Češkoj poboljšalo se, ali daljnje povećanje stope zaposlenosti ovisit će o većem sudjelovanju nedovoljno zastupljenih skupina. Među njima su žene s malom djecom, niskokvalificirani radnici i članovi romske zajednice. Mogućnosti informiranja javnih službi za zapošljavanje zajedno s primjerenim i dobro usmjerenim aktivnim politikama tržišta rada te individualiziranim uslugama doprinijele bi većem sudjelovanju ranjivih skupina. Sudjelovanje žena s malom djecom na tržištu rada otežano je trajnim nedostatkom pristupačnih i kvalitetnih usluga skrbi o djeci, posebno za djecu do treće godine starosti, te ograničenim mogućnostima fleksibilnog radnog vremena. Proteklih godina poduzete su određene mjere za rješavanje tog manjka, ali ima prostora za konkretnije napore.

               (13)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Češke i objavila je u izvješću za tu zemlju za 2016. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Češkoj u proteklim godinama. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Češkoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time i jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja EU-om. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 3. u nastavku.

               (14)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo Program konvergencije te smatra (5) da se očekuje da će Češka ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu,

         PREPORUČUJE Češkoj da u 2016. i 2017. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.

               Poduzeti mjere za osiguravanje dugoročne održivosti javnih financija, uzimajući u obzir buduće rizike u području zdravstvene skrbi. Donijeti zakonodavstvo za jačanje fiskalnog okvira.

               2.

               Smanjiti regulatorne i administrativne prepreke ulaganju, posebice u sektorima prometa i energije, te povećati dostupnost usluga e-uprave. Donijeti preostale reforme za borbu protiv korupcije i poboljšati praksu javne nabave.

               3.

               Osnažiti upravljanje u sustavu istraživanja i razvoja te olakšati povezivanje akademske zajednice i poduzeća. Povećati privlačnost nastavničke struke i poduzeti mjere za povećanje sudjelovanja djece u nepovoljnom položaju, uključujući Rome, u redovnim školama i predškolskom obrazovanju. Ukloniti prepreke većem sudjelovanju nedovoljno zastupljenih skupina, posebice žena, na tržištu rada.

      Sastavljeno u Bruxellesu 12. srpnja 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. KAŽIMÍR

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

      (3)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (4)  Direktiva Vijeća 2011/85/EU od 8. studenoga 2011. o zahtjevima za proračunske okvire država članica (SL L 306, 23.11.2011., str. 41.);

      (5)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 26. studenoga 2013. o međusektorskom promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje

text:
               4.12.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 354/1

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 26. studenoga 2013.
   o međusektorskom promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje
   2013/C 354/01
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292. u vezi s člancima 165. i 168.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               Koristi od tjelesne aktivnosti, uključujući redovitu sportsku aktivnost i tjelovježbu tijekom cijelog života od iznimne su važnosti i uključuju smanjeni rizik od kardiovaskularne bolesti i određenih vrsta karcinoma i dijabetesa, poboljšanja zdravlja mišićno-koštanog sustava i kontrolu tjelesne težine, kao i pozitivne učinke na razvoj duševnog zdravlja i kognitivne procese. Tjelesna aktivnost, sukladno preporuci Svjetske zdravstvene organizacije (WHO), važna je za sve dobne skupine, a posebnu važnost ima za djecu, radno aktivno i starije stanovništvo.

               (2)

               Tjelesna aktivnost kao preduvjet zdravog načina života i zdrave radne snage, doprinosi ostvarenju ključnih ciljeva definiranih u strategiji Europa 2020., posebno s obzirom na rast, produktivnost i zdravlje.

               (3)

               Dok su javne vlasti u nekim državama članicama posljednjih godina pojačale nastojanja u promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje (HEPA), stope tjelesne neaktivnosti u Uniji ostaju neprihvatljivo visoke. Većina europskih građana ne sudjeluje dovoljno u tjelesnim aktivnostima, 60 % se nikada ili rijetko bavi sportom ili tjelovježbom. Nedostatak rekreacijske tjelesne aktivnosti uobičajeniji je u nižim društveno-ekonomskim skupinama. Trenutačno nema pokazatelja da se za Uniju u cjelini ti negativni trendovi mijenjaju.

               (4)

               Tjelesna neaktivnost prepoznata je kao vodeći čimbenik rizika za prerane smrtnost i obolijevanja u zemljama s visokim dohotkom diljem svijeta, te kao odgovorna za oko 1 milijun smrti godišnje samo u Europskoj regiji WHO-a. Negativne posljedice izazvane nedostatkom tjelesne aktivnosti u Uniji dobro su zabilježene, jednako kao i znatni izravni i neizravni gospodarski troškovi koji se povezuju s nedostatkom tjelesne aktivnosti i is tim povezanim zdravstvenim problemima, posebno u kontekstu činjenice da većina europskih društava brzo stari.

               (5)

               Nedavna istraživanja pokazala su da sjedilačko ponašanje može biti čimbenik rizika za zdravlje, neovisno o utjecaju tjelesne aktivnosti. Ti bi se rezultati unutar Unije trebali uzeti u obzir pri razmatranju daljnjeg djelovanja na tom području.

               (6)

               Što se tiče razina tjelesne aktivnosti, velike su razlike između država članica. Dok su neke postigle značajan napredak u povećanju udjela građana koji prakticiraju minimalnu razinu preporučene tjelesne aktivnosti, mnoge druge nisu postigle nikakav napredak ili su čak nazadovale. Postojeće politike do sada nisu imale presudan utjecaj na smanjenje razina tjelesne neaktivnosti za Uniju u cjelini. Uspješni pristupi razvoju i provedbi politike zdravstveno preventivnih tjelesnih aktivnosti predstavljaju značajan potencijal iz kojeg se može puno naučiti.

               (7)

               Tjelesni odgoj u školi može biti učinkovito sredstvo za povećanje osviještenosti o važnosti tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje, a škole se mogu jednostavno i učinkovito usmjeriti ka provođenju aktivnosti u tom smislu.

               (8)

               Određena područja politike, posebno područje sporta i zdravlja, mogu doprinijeti promicanju tjelesne aktivnosti i građanima Unije pružiti nove mogućnosti kako bi postali tjelesno aktivni. Kako bi se ovaj potencijal u potpunosti iskoristio i time povećale razine tjelesne aktivnosti, neophodan je strateški međusektorski pristup u području promicanja tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje, koji uključuje sva relevantna ministarstava, tijela i organizacija na svim razinama, posebice sportski pokret te uzimajući u obzir postojeći i tekući rad na toj politici. Dostupnost većeg broja informacija i kvalitetnijih podataka o razinama tjelesne aktivnosti i politikama promicanja tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje ključan je element pružanja podrške tom procesu i predstavlja zahtjev za evaluaciju politika s ciljem učinkovitijeg razvoja i provedbe politike u budućnosti.

               (9)

               Smjernicama EU-a o tjelesnoj aktivnosti (EU PA GL) (1) na koje je uputilo Vijeće i predstavnici vlada država članica koji su se sastali u Vijeću u njihovim zaključcima od 27. studenoga 2012. (2) o promicanju HEPA-e i Vijeće u svojim zaključcima pod nazivom „Zdravo starenje tijekom životnog vijeka” (3) zagovara se međusektorski pristup koji obuhvaća sva tematska područja odgovorna za promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje.

               (10)

               U komunikaciji Komisije iz 2011. Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija pod nazivom „Razvoj europske dimenzije u sportu” Komisija i države članice pozivaju se da na temelju EU PA GL-a nastave napredovati prema uspostavi nacionalnih smjernica, uključujući proces provjere i koordinacije te da uzmu u obzir preporuku Vijeća u tom području.

               (11)

               U Rezoluciji Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u Vijeću o Planu rada Europske unije u području sporta 2011.–2014. (4) prepoznata je potreba jačanja suradnje između Komisije i država članica u sportu u nekoliko najvažnijih područja, uključujući promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje. U srpnju 2012. stručna skupina „Sport, zdravlje i sudjelovanje”, osnovana sredinom 2011. u kontekstu tog Plana rada, izrazila je podršku novoj inicijativi Unije za promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje.

               (12)

               Zaključcima Vijeća od 27. studenoga 2012. o promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje potvrđena je potreba daljnjeg djelovanja na razini Unije te je Komisija pozvana da dostavi prijedlog preporuke Vijeća koji bi uključivao blaži okvir za nadzor utemeljen na skupu pokazatelja koji obuhvaćaju tematska područja Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti.

         OVIME PREPORUČUJE državama članicama da:

               1.

               rade na učinkovitim politikama o tjelesnoj aktivnosti korisnoj za zdravlje razvijajući međusektorski pristup koji obuhvaća područja politike među kojima su sport, zdravlje, obrazovanje, okoliš i promet, uzimajući u obzir Smjernice EU-a o tjelesnoj aktivnosti kao i druge relevantne sektore i to u skladu s nacionalnim posebnostima. To bi trebalo uključivati:

                           (a)

                           postupni razvoj i provedbu nacionalnih strategija i međusektorskih politika usmjerenih na promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje u skladu s nacionalnim zakonodavstvom i praksom,

                           (b)

                           utvrđivanje konkretnih mjera za realizaciju tih strategija ili politika, prema potrebi u okviru plana djelovanja.

               2.

               nadziru razinu tjelesne aktivnosti i politike tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje primjenom blažeg okvira za nadzor (5) i pokazatelja utvrđenih u prilogu, a u skladu s nacionalnim okolnostima;

               3.

               imenuju, u roku od šest mjeseci od donošenja ove Preporuke, nacionalne kontaktne točke za tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje (6), u skladu s nacionalnim zakonodavstvom i praksom, koje će pružati podršku gore navedenom okviru za nadzor i obavijestiti Komisiju o njihovu imenovanju.
               Nacionalne kontaktne točke za tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje posebno će imati zadaću da podatke o tjelesnoj aktivnosti učine dostupnima za okvir za nadzor; ti podaci bi se trebali unositi u postojeću europsku bazu podataka o prehrani, pretilosti i tjelesnoj aktivnosti (NOPA) Svjetske zdravstvene organizacije; oni bi također trebali olakšati suradnju među odjelima u području politika tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje,

               4.

               blisko surađuju međusobno i s Komisijom, sudjelujući u postupku redovite razmjene informacija i najbolje prakse o promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje u odgovarajućim strukturama za sport i zdravlje na razini Unije kao temelj za pojačanu koordinaciju politike.

         OVIME POZIVA Komisiju da:

               1.

               pomogne državama članicama u donošenju nacionalnih strategija, razvijanju međusektorskih pristupa politici tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje i provođenju odgovarajućih planova djelovanja olakšavajući razmjenu informacija i dobre prakse, djelotvornim uzajamnim učenjem, umrežavanjem i utvrđivanjem uspješnih pristupa promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje,

               2.

               promiče uspostavljanje i funkcioniranje okvira za nadzor tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje u skladu s pokazateljima iz priloga, a na temelju postojećih oblika nadzora i prikupljanja podataka u tom području te korištenjem postojećih informacija i podataka u najvećoj mogućoj mjeri putem:

                           (a)

                           pružanja, uz pomoć znanstvenih stručnjaka, ciljane podrške nacionalnim kontaktnim točkama za tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje za izgradnju kapaciteta i osposobljavanje, uključujući i za potrebe postupka prikupljanja podataka te ako je prikladno, drugim predstavnicima mjerodavnih tijela javne vlasti,

                           (b)

                           ispitivanja mogućnosti korištenja prikupljenih podataka u kontekstu ovog okvira za nadzor za moguću izradu europske statistike o razinama tjelesne aktivnosti svake tri godine,

                           (c)

                           podržavanja Svjetske zdravstvene organizacije u daljnjem razvoju onih aspekata baze podataka NOPA koji su povezani s tjelesnom aktivnošću, prilagođavajući je okviru za nadzor utvrđenom u prilogu;

                           (d)

                           pružanja podrške Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji i bliske suradnje s njom u pripremi i izdavanju pregleda o tjelesnoj aktivnosti korisnoj za zdravlje po pojedinačnim zemljama i analizi trendova u vezi tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje;

               3.

               svake tri godine podnosi izvješća o napretku u provedbi ove Preporuke na temelju informacija dostavljenih u okviru dogovora o izvješćivanju utvrđenih u okviru za nadzor i na temelju drugih odgovarajućih informacija o razvoju i provedbi politike u vezi s tjelesnom aktivnošću korisnom za zdravlje koje pružaju države članice i procijeni dodanu vrijednosti ove Preporuke.

      Sastavljeno u Bruxellesu 26. studenoga 2013.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         D. A. BARAKAUSKAS

      (1)  Smjernice EU-a o tjelesnoj aktivnosti pozdravljene u zaključcima Predsjedništva s neformalnog sastanka ministara EU-a nadležnih za sport, u studenom 2008.

      (2)  SL C 393, 19.12.2012., str.22.

      (3)  SL C 396, 21.12.2012., str. 8.

      (4)  SL C 162, 1.6.2011., str. 1.

      (5)  Okvirom za nadzor utvrdit će se minimalni skup zahtjeva za izvješćivanje o općenitim aspektima promicanja tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje kojim se mogu baviti sve države članice. Provodit će se u bliskoj sinergiji i suradnji sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom, a time će se izbjeći dupliciranje prikupljanja podataka.

      (6)  Kontaktna točka bit će glavna osoba za kontakt u državi članici za pružanje informacija i podataka koji odgovaraju tablici pokazatelja u prilogu, koji će biti dio upitnika koji Svjetska zdravstvena organizacija šalje kontaktnim točkama.

      PRILOG
      Predloženi pokazatelji za procjenu razina tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje i politika tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje unutar EU-a, uzimajući u obzir Smjernice EU-a o tjelesnoj aktivnosti (EU PA GL) (1)

                  Tematska područja EU PA GL-a

                  Predloženi pokazatelji i varijable/jedinice

                  Dostupnost podataka

                  Međunarodne preporuke i smjernice o tjelesnoj aktivnosti
                  (EU PA GL 1-2)

                              1.

                              Nacionalna preporuka o tjelesnoj aktivnosti za zdravlje
                              da/ne

                      (5)

                              2.

                              Odrasle osobe koje postižu minimalne preporuke Svjetske zdravstvene organizacije o tjelesnoj aktivnosti za zdravlje ili ekvivalentne nacionalne preporuke
                              Postotak odraslih osoba koje postižu barem 150 minuta umjerene tjelesne aktivnosti tjedno ili 75 minuta intenzivne aktivnosti ili ekvivalentnu kombinaciju

                      (5)

                              3.

                              Djeca i mladež koji postižu minimalne preporuke Svjetske zdravstvene organizacije o tjelesnoj aktivnosti za zdravlje ili ekvivalentne nacionalne preporuke
                              Postotak djece i mladeži koji postižu barem 60 minuta umjerene do intenzivne tjelesne aktivnosti dnevno ili barem 5 dana u tjednu

                      (5)

                  Međusektorski pristup
                  (EU PA GL 3–5)

                              4.

                              Nacionalni koordinacijski mehanizam za promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje
                              da/ne; ako da, dodatne pojedinosti

                      (5)

                              5.

                              Financijska sredstva posebno dodijeljena za promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje
                              Prema sektoru (zdravlje, sport, promet itd.):

                                          —

                                          ukupna sredstva;

                                          —

                                          prema glavi stanovnika;

                                          —

                                          prema bruto domaćem proizvodu u PKM po glavi stanovnika, u eurima

                      (2)

                  „Sport”
                  (EU PA GL 6–13)

                              6.

                              Nacionalna politika i/ili plan djelovanja sport za sve
                              da/ne; ako da, dodatne pojedinosti

                      (5)

                              7.

                              Sportski klubovi orijentirani na zdravlje (Program sportskih klubova za zdravlje)
                              Provedba smjernica osmišljenih od strane mreže HEPA Europe/projekta TAFISA-e: da/ne, ako da, opis

                      (3)

                              8.

                              Okvir za potporu mogućnosti za povećanje pristupa centrima za rekreaciju ili tjelovježbu za niže društveno-ekonomske skupine
                              Postojanje okvira: da/predviđeno u roku od iduće 2 godine/ne; a ako da, opis

                      (4)

                              9.

                              Ciljne skupine na koje se odnosi nacionalna politika za tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje
                              Prema ciljnoj skupini (skupine s posebnom potrebom za tjelesnom aktivnošću (npr. niže društveno-ekonomske skupine; osobe s niskom razinom tjelesne aktivnosti, starije osobe, etničke manjine itd.))

                      (5)

                  „Zdravlje”
                  (EU PA GL 14–20)

                              10.

                              Nadzor i praćenje tjelesne aktivnosti i sjedilačkog ponašanja
                              Tjelesna aktivnost i sjedilačko ponašanje uključeni u nacionalni sustav nadzora zdravlja: da/ne, ako da, dodatne pojedinosti

                      (4)

                              11.

                              Savjetovanje o tjelesnoj aktivnosti koje obavljaju zdravstveni djelatnici
                              Savjetovanje o tjelesnoj aktivnosti: da/ne, ako da: trošak se nadoknađuje kao dio primarne zdravstvene zaštite: da/ne

                      (4)

                              12.

                              Osposobljavanje za tjelesnu aktivnost prema obrazovnom programu za zdravstvene djelatnike

                                          —

                                          broj sati za medicinske sestre, liječnike

                                          —

                                          obavezno ili izborno

                                          —

                                          jasne strukture za procjenu i akreditaciju koje odražavaju pedagoške rezultate postignute u određenom području

                      (3)

                  „Obrazovanje”
                  (EU PA GL 21–24)

                              13.

                              Tjelesni odgoj u osnovnim i srednjim školama

                                          —

                                          broj sati po školskoj razini

                                          —

                                          obavezno ili izborno

                                          —

                                          nacionalni ili propis niže razine

                      (4)

                              14.

                              Programi za promicanje tjelesne aktivnosti povezane sa školom
                              Postojanje nacionalnog ili podnacionalnog programa: da/ne, ako da, dodatne pojedinosti

                      (3)

                              15.

                              Tjelesna aktivnost korisna za zdravlje u osposobljavanju nastavnika tjelesnog odgoja
                              Tjelesna aktivnost korisna za zdravlje kao modul u osposobljavanju nastavnika tjelesnog odgoja na razini preddiplomskog studija i/ili diplomskog studija: da/ne; obvezno/izborno

                      (3)

                              16.

                              Programi promicanja aktivnog putovanja do škole
                              Nacionalni ili (prema potrebi) podnacionalni programi za promicanje aktivnog putovanja do škole (npr. hodanje autobusni prijevoz, vožnja biciklom): da/ne, ako da: opis

                      (4)

                  „Okoliš, urbanizam, javna sigurnost”
                  (EU PA GL 25–32)

                              17.

                              Razina vožnje biciklom/hodanja
                              Glavna vrsta prijevoza koji se koristi za dnevne aktivnosti (automobil, motocikl, javni prijevoz, hodanje, vožnja biciklom, drugo)

                      (5)

                              18.

                              Europske smjernice za poboljšanje infrastruktura za rekreacijske tjelesne aktivnosti
                              Europske smjernice za poboljšanje infrastruktura za rekreacijske tjelesne aktivnosti sustavno se primjenjuju za planiranje, izgradnju i upravljanje infrastrukturom:
                              da/ne još, ali predviđeno u roku od iduće 2 godine/ne

                      (3)/ (4)

                  „Radno okruženje”
                  (EU PA GL33–34)

                              19.

                              Programi za promicanje aktivnog putovanja na posao
                              Postojanje nacionalnog ili (prema potrebi) podnacionalnog programa poticaja za poduzeća ili zaposlenike s ciljem promicanja aktivnog putovanja na posao (npr. hodanje, vožnja biciklom): da/ne,ako da: opis

                      (4)

                              20.

                              Programi za promicanje tjelesne aktivnosti na radnom mjestu
                              Postojanje nacionalnog ili (prema potrebi) podnacionalnog programa poticaja za poduzeća s ciljem promicanja tjelesne aktivnosti na radnom mjestu (npr. dvorane za vježbanje, tuševi, pješačke stepenice itd.): da/ne

                      (4)

                  „Stariji građani”
                  (EU PA GL 35–37)

                              21.

                              Programi za djelovanja lokalne zajednice s ciljem promicanja tjelesne aktivnosti kod starijih ljudi
                              Postojanje programa za djelovanja lokalne zajednice s ciljem promicanja tjelesne aktivnosti kod starijih ljudi: da/ne, ako da: opis

                      (4)

                  „Pokazatelji/ocjenjivanje”
                  (EU PA GL 38)

                              22.

                              Nacionalne politike tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje koje uključuju plan za ocjenjivanje
                              x od y nacionalnih politika tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje (sport, zdravlje, promet, okoliš, prema sektoru) uključuju jasnu namjeru ili plan za ocjenjivanje

                      (5)

                  „Javna svijest”
                  (EU PA GL 39)

                              23.

                              Postojanje nacionalne kampanje za podizanje svijesti o tjelesnoj aktivnosti
                              da/ne; ako da, opis

                      (4)

         (1)  Očekuje se da će se informacije i podaci koje bi države članice trebale pružati u kontekstu ovog blažeg okvira za nadzor s vremenom poboljšati. Predlaže se da bi podrška tom okviru dolazila iz aktivnosti suradnje i izgradnje kapaciteta predviđenih ovom Preporukom.

         (2)  podaci koji još nisu prikupljeni.

         (3)  podaci koji još nisu prikupljeni, ali su planirani unutar baze podataka NOPA.

         (4)  podaci dostupni (tj. sadržani u predlošcima za zemlje ili putem drugih dostupnih izvora), ali još nepotvrđeni, ili ih je potrebno ažurirati.

         (5)  podaci dostupni i potvrđeni unutar baze podataka NOPA.


title: Preporuka Komisije (EU) 2017/1805 оd 3. listopada 2017. o profesionalizaciji javne nabave – Izgradnja strukture za profesionalizaciju javne nabave (Tekst značajan za EGP. )

text:
               7.10.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 259/28

         PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2017/1805
   оd 3. listopada 2017.
   o profesionalizaciji javne nabave
   Izgradnja strukture za profesionalizaciju javne nabave
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               Javna nabava je instrument za postizanje pametnog, održivog i uključivog rasta. Tim bi se instrumentom mogao ostvariti znatan gospodarski utjecaj (1) kao dio Komisijina programa za rast, radna mjesta i prekograničnu trgovinu. Učinkovita, djelotvorna i konkurentna javna nabava mjerilo je uspješnosti jedinstvenog tržišta i važno sredstvo za europska ulaganja (2).

               (2)

               Direktivama o javnoj nabavi donesenima 2014. (3) stavlja se na raspolaganje paket koji državama članicama omogućuje učinkovitiju i stratešku primjenu javne nabave. Javna se nabava suočava s novim izazovima jer se sve više očekuje: dokazivanje najbolje vrijednosti za uložena javna sredstva u sve manjim proračunskim okruženjima; iskorištavanje mogućnosti koje nude digitalizacija i tržišta u razvoju; davanje strateškog doprinosa horizontalnim ciljevima politike i društvenim vrijednostima kao što su inovacije, socijalna uključenost te gospodarska i ekološka održivost; optimizacija pristupačnosti i preuzimanje odgovornosti za smanjivanje neučinkovitosti, rasipnosti, nepravilnosti, prijevara i korupcije na najmanju moguću mjeru te uspostavljanje odgovornih opskrbnih lanaca.

               (3)

               Kako je objašnjeno u Planu ulaganja za Europu (4), nužno je osigurati učinkovitu primjenu pravila za javnu nabavu na svim razinama kako bi se na najbolji način iskoristio taj ključni mehanizam za europska ulaganja te kako bi se ostvarilo snažnije jedinstveno tržište za koje se u govoru o stanju Unije 2017. zalaže predsjednik Juncker. I u postupku europskog semestra učinkovitost javne nabave istaknuta je kao područje u kojem su potrebna poboljšanja.

               (4)

               Stoga je potrebno osigurati najučinkovitiju upotrebu javnih sredstava, a javni naručitelji moraju biti u mogućnosti nabavljati u skladu s najvišim profesionalnim standardima. Jačanje i podupiranje profesionalizacije u javnoj nabavi može pomoći cjelokupnom gospodarstvu (5).

               (5)

               Općenito se smatra da bi cilj profesionalizacije javne nabave trebao uključivati sveukupno poboljšanje cijelog niza stručnih vještina i kompetencija, znanja i iskustva ljudi koji vode zadatke povezane s javnom nabavom ili u njima sudjeluju (6). To obuhvaća i alate i podršku kao i institucionalno-političke strukture koje su potrebne za djelotvorno obavljanje posla i postizanje rezultata (7). Stoga bi se djelotvorna politika profesionalizacije trebala temeljiti na cjelovitom strateškom pristupu s obzirom na tri cilja koja se međusobno nadopunjuju:

                           I.

                           razvoj odgovarajuće strukture politike za profesionalizaciju: za postizanje stvarnog utjecaja svaka bi politika profesionalizacije trebala računati na političku potporu na visokoj razini. To podrazumijeva utvrđivanje jasne raspodjele odgovornosti i zadataka među institucijama na središnjoj razini politike, potporu nastojanjima na lokalnoj, regionalnoj i sektorskoj razini, osiguravanje kontinuiteta kroz političke cikluse, uz angažiranje, po potrebi, institucionalnih struktura za promicanje specijalizacije te prikupljanje i razmjenu znanja;

                           II.

                           ljudski resursi — poboljšanje izobrazbe i upravljanje karijerom stručnjaka u području nabave: stručnjaci u području javne nabave, tj. oni koji su uključeni u nabavu robe, usluga i radova, kao i revizori i službenici odgovorni za reviziju predmeta u području javne nabave, moraju imati odgovarajuće kvalifikacije, izobrazbu, vještine i iskustvo potrebne za njihovu razinu odgovornosti. To podrazumijeva osiguravanje iskusnog, kvalificiranog i motiviranog osoblja, ponudu potrebne izobrazbe i trajnog stručnog usavršavanja, kao i razvijanje karijerne strukture i poticaja kako bi se dužnosti u području javne nabave učinile privlačnima, a javne službenike motiviralo za ostvarivanje strateških rezultata;

                           III.

                           sustavi – osiguravanje alata i metodologija za potporu profesionalnoj praksi u nabavi: stručnjake u području javne nabave mora se opremiti pravim alatima i omogućiti im potporu za učinkovito djelovanje i ostvarivanje najbolje vrijednosti za novac za svaku nabavu. To podrazumijeva osiguravanje dostupnosti alata i postupaka za ostvarivanje pametne nabave, kao što su: alati za e-nabavu, smjernice, priručnici, predlošci i alati za suradnju, uz odgovarajuću izobrazbu, potporu i stručnost, akumulaciju znanja i razmjenu dobrih praksi.

               (6)

               Ovom se preporukom (8) potiču razvoj i provedba politika profesionalizacije u državama članicama ponudom referentnog okvira za razmatranje (9). Željeni ishod ove inicijative pružanje je pomoći državama članicama u izgradnji politike za profesionalizaciju kako bi se povećala prepoznatljivost, utjecaj, učinak i ugled nabave u ostvarivanju javnih ciljeva.

               (7)

               Ova je Preporuka upućena državama članicama i njihovim tijelima javne uprave prvenstveno na nacionalnoj razini. Međutim, u okviru njihova centraliziranog ili decentraliziranog sustava nabave, države članice trebale bi nastaviti poticati i podupirati javne naručitelje/subjekte u pokretanju inicijativa za profesionalizaciju. Stoga bi države članice tijelima nadležnima za javnu nabavu na svim razinama, kao i tijelima zaduženima za izobrazbu revizora i službenika zaduženih za reviziju predmeta u području javne nabave, trebale skrenuti pozornost na ovu Preporuku,

         DONIJELA JE OVU PREPORUKU:
   I.   IZGRADNJA STRUKTURE ZA PROFESIONALIZACIJU JAVNE NABAVE

               1.

               Države članice trebale bi razviti i provesti strategije dugoročne profesionalizacije za javnu nabavu, prilagođene njihovim potrebama, resursima i administrativnoj strukturi, samostalno ili kao dio širih politika profesionalizacije javne uprave. Cilj je privlačenje, razvoj i zadržavanje vještina, usmjeravanje na učinkovitost i strateške rezultate te optimalno iskorištavanje dostupnih alata i tehnika. Te bi strategije trebale:

                           (a)

                           biti upućene svim relevantnim sudionicima u postupku nabave i razvijane uključivim postupkom na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini;

                           (b)

                           biti primjenjivane u koordinaciji s drugim politikama u cijelom javnom sektoru; i

                           (c)

                           uzeti u obzir kretanja u ostalim državama članicama i na međunarodnoj razini.

               2.

               Države članice također bi trebale poticati i podupirati javne naručitelje/subjekte u provedbi nacionalnih strategija za profesionalizaciju, razvoju inicijativa za profesionalizaciju kao i odgovarajućeg institucionalnog ustroja i suradnje za koordiniraniju, učinkovitu i stratešku nabavu koja se, među ostalim, temelji na:

                           (a)

                           većoj suradnji između odgovarajućih službi i između javnih naručitelja/subjekata; i

                           (b)

                           stručnom znanju i podršci institucija za izobrazbu, središnjih tijela za nabavu i strukovnih organizacija usmjerenih na nabavu.

         II.   LJUDSKI RESURSI — POBOLJŠAVANJE IZOBRAZBE I UPRAVLJANJA KARIJEROM

               3.

               Države članice trebale bi utvrditi i definirati osnovnu razinu vještina i kompetencija za koje bi svaki stručnjak u području javne nabave trebao biti osposobljen i koje bi trebao posjedovati, uzimajući u obzir multidisciplinarnu prirodu projekata nabave, za službenike koji djeluju isključivo u području nabave te za povezane funkcije, kao i za suce i revizore, uključujući:

                           (a)

                           okvire za vještine i kompetencije za potporu postupcima zapošljavanja i upravljanja karijerom te osmišljavanje kurikuluma za izobrazbu: i

                           (b)

                           zajednički okvir kompetencija za javnu nabavu na europskoj razini.

               4.

               Države članice trebale bi razviti odgovarajuće programe izobrazbe – početne i cjeloživotne – na temelju podataka i procjene potreba te okvira kompetencija ako su dostupni, kao što su:

                           (a)

                           razvoj i/ili potpora razvoju početne ponude za izobrazbu, na diplomskoj ili poslijediplomskoj razini, kao i ostalih izobrazbi na početnoj razini;

                           (b)

                           osiguravanje sveobuhvatne ponude ciljanih i dostupnih mogućnosti cjeloživotne izobrazbe i učenja i/ili potpore toj izobrazbi;

                           (c)

                           umnožavanje ponude izobrazbe putem inovativnih, interaktivnih rješenja ili alata za e-učenje, kao i programa za ponavljanje; i

                           (d)

                           uključivanje akademske suradnje i istraživanja kako bi se razvila čvrsta teoretska potpora za rješenja u području nabave.

               5.

               Države članice trebale bi također razvijati pravilno upravljanje ljudskim resursima, planiranje karijere i motivacijske programe specifične za funkcije u području nabave te podupirati javne naručitelje/subjekte u primjeni tih načela, u cilju privlačenja i zadržavanja kvalificiranog osoblja u području nabave te kako bi se potaknulo uključene strane da poboljšaju kvalitetu i ostvare više strateški pristup javnoj nabavi. To uključuje:

                           (a)

                           programe priznavanja i/ili certificiranja kojima se pravilno utvrđuju i nagrađuju funkcije u području nabave;

                           (b)

                           strukture napredovanja, institucionalne poticaje i političku potporu za ostvarivanje strateških ciljeva; i

                           (c)

                           nagrade za izvrsnost kako bi se promicala dobra praksa u područjima kao što su inovacije, zelena i društveno odgovorna javna nabava i borba protiv korupcije.

         III.   SUSTAVI – OSIGURAVANJE ALATA I METODOLOGIJA

               6.

               Države članice trebale bi poticati i podupirati razvoj i upotrebu dostupnih IT alata kojima se može pojednostavniti i poboljšati funkcioniranje sustava nabave, uključujući:

                           (a)

                           omogućivanje pristupa informacijama uspostavljanjem jedinstvenih internetskih portala;

                           (b)

                           razvoj IT alata uz odgovarajuću izobrazbu (npr. za ekonomiju razmjera, energetsku učinkovitost ili timski rad), ili potpora odgovarajućim tržišno utemeljenim rješenjima; i

                           (c)

                           promicanje strateškog pristupa digitalizaciji standardizacijom, dijeljenjem, ponovnom upotrebom i interoperabilnošću proizvoda i usluga, posebno primjenom postojećih IT rješenja dostupnih na razini EU-a (10), te pomoć razvoju instrumenata kao što je internetski katalog normi IKT-a za javnu nabavu (11).

               7.

               Države članice trebale bi podupirati i promicati integritet na individualnoj i institucionalnoj razini kao sastavni dio profesionalnog ponašanja stavljanjem na raspolaganje alata kojima se osigurava pridržavanje pravila i transparentnost te smjernica za sprečavanje nepravilnosti, kao što su:

                           (a)

                           uspostavljanje etičkih kodeksa i povelja za integritet;

                           (b)

                           upotreba podataka o nepravilnostima (12) kao povratne informacije za razvoj odgovarajućih izobrazbi i smjernica kao i za promicanje samokorigiranja; i

                           (c)

                           razvoj posebnih smjernica kako bi se spriječile i otkrile prijevare i korupcija, uključujući uz pomoć zviždača.

               8.

               Države članice trebale bi pružiti smjernice čiji je cilj, s jedne strane, pružanje pravne sigurnosti s obzirom na pravo EU-a i nacionalno pravo ili zahtjeve koji proizlaze iz međunarodnih obveza EU-a te, s druge strane, olakšavanje i promicanje strateškog promišljanja, trgovačke procjene i inteligentnog/utemeljenog donošenja odluka. To uključuje:

                           (a)

                           ciljane materijale u smislu smjernica, metodološke priručnike i repozitorije dobrih praksi i najčešćih pogrešaka, koji su ažurirani, jednostavni za upotrebu, lako dostupni i utemeljeni na iskustvu iz prakse; i

                           (b)

                           standardizirane predloške i alate za različite postupke, na primjer kriterije za zelenu javnu nabavu.

               9.

               Države članice trebale bi promicati razmjenu dobre prakse i pružati potporu stručnjacima kako bi se osigurala profesionalnost postupaka nabave, suradnja i prijenos stručnog znanja, uključujući:

                           (a)

                           omogućivanje tehničke pomoći putem reaktivne korisničke podrške, dežurnih telefonskih linija centara za pomoć i/ili usluga e-pošte;

                           (b)

                           organiziranje seminara i radionica za razmjenu podataka o novim pravnim kretanjima, prioritetima politike i dobroj praksi; i

                           (c)

                           poticanje zajednica stručnjaka putem internetskih foruma i profesionalnih društvenih mreža.

         IV.   PRAĆENJE OVE PREPORUKE – IZVJEŠĆIVANJE I NADZOR

               10.

               Preporučuje se da bi države članice trebale obavijestiti Komisiju o mjerama poduzetima kao odgovor na ovu Preporuku prilikom izvješćivanja u skladu s člankom 83. Direktive 2014/24/EU, člankom 45. Direktive 2014/23/EU i člankom 99. Direktive 2014/25/EU.

      Sastavljeno u Strasbourgu 3. listopada 2017.

            Za Komisiju

         Elżbieta BIEŃKOWSKA

            Članica Komisije

      (1)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Poboljšanje jedinstvenog tržišta: više prilika za ljude i poduzeća (COM/2015/550).

      (2)  Gotovo polovina sredstava iz kohezijskih fondova dodjeljuje se javnom nabavom. Tijekom razdoblja od 2014. do 2020. EU će u europske regije uložiti 325 milijardi EUR – gotovo trećinu ukupnog proračuna EU-a – putem europskih strukturnih i investicijskih fondova čiji je cilj promicanje gospodarskog rasta, stvaranje radnih mjesta, konkurentnost i smanjenje nejednakosti u razvoju.

      (3)  Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.) („Klasična direktiva”), Spremi stavku Direktiva 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o dodjeli ugovorâ o koncesiji (SL L 94, 28.3.2014., str. 1.) („Direktiva o koncesijama”) i Direktiva 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 243.) („Direktiva o komunalnim uslugama”), a posebno njihov članak 83. stavak 4., članak 45. stavak 4., odnosno članak 99. stavak 4.

      (4)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci: Plan ulaganja za Europu (COM(2014) 903).

      (5)  U Radnom dokumentu službi Komisije (SWD(2015) 202) priloženom strategiji jedinstvenog tržišta potencijalne gospodarske koristi od rješavanja problema profesionalizacijom procjenjuju se na više od 80 milijardi EUR.

      (6)  Ovo u cijelosti obuhvaća poslove službenika za javnu nabavu koji su uključeni u sve faze postupka nabave, od utvrđivanja potreba do upravljanja ugovorima, bez obzira na to nalaze li se oni u centraliziranim ili decentraliziranim upravnim tijelima ili institucijama, na funkcijama koje su izričito definirane kao povezane s javnom nabavom, ili su odgovorni samo za određene zadatke povezane s javnom nabavom.

      (7)  Potreba za razvojem radne snage u području nabave sa sposobnošću kontinuiranog ostvarivanja vrijednosti za novac također je naglašena u Preporuci OECD-a o javnoj nabavi 2015. http://www.oecd.org/gov/ethics/OECD-Recommendation-on-Public-Procurement.pdf.

      (8)  Komisija ne namjerava propisati poseban model, nego pozvati države članice i nadležna upravna tijela da se pozabave rješavanjem relevantnih pitanja. Jasno se prepoznaje da se svaka od njih nalazi u različitim etapama tog puta. Bez obzira na to, od država članica se novim direktivama zahtijeva da osiguraju da (a) informacije i smjernice za tumačenje i primjenu prava EU-a za javnu nabavu budu besplatno dostupne kako bi se pomoglo javnim naručiteljima i gospodarskim subjektima, posebice MSP-ovima; te (b) javnim naručiteljima bude dostupna potpora za planiranje i provođenje postupaka nabave.

      (9)  Preporuci će se priložiti zbirka primjera dobre prakse iz država članica.

      (10)  Među ostalim: jedinstveni digitalni pristupnik i sastavni dijelovi infrastrukture digitalnih usluga za povezivanje Europe (e-identifikacija, e-potpis, e-dostava, e-fakturiranje).

      (11)  https://joinup.ec.europa.eu/community/european_catalogue/

      (12)  Uz istodobno poštivanje zakonodavstva o zaštiti podataka i temeljnog prava na zaštitu osobnih podataka.


				|

		52014DC0403

			Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Bugarske za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu konvergencije Bugarske za 2014. /* COM/2014/0403 final */

Preporuka za
PREPORUKU VIJEĆA
o nacionalnom programu reformi Bugarske za
2014.
i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu konvergencije Bugarske za 2014.
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i
članak 148. stavak 4.,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ)
br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja
proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika[1], a posebno njezin
članak 9. stavak 2.,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ)
br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga
2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža[2], a posebno njezin
članak 6. stavak 1.,
uzimajući u obzir preporuku Europske
komisije[3],
uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta[4],
uzimajući u obzir zaključke
Europskog vijeća,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
zapošljavanje,
uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog
i financijskog odbora,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
socijalnu zaštitu,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
ekonomsku politiku,
budući da:
(1)
Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka
2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta
Europa 2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih
politika, kojom će se usredotočiti na glavna područja u kojima
je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i
konkurentnosti.
(2)
Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju
prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske
politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada
2010. donijelo odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država
članica, koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države
članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim
ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.
(3)
Predsjednici država i vlada donijeli su
29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši
dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i
europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima,
instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na
razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost
ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedine
države članice.
(4)
Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo
preporuku o nacionalnom programu reformi Bugarske za 2013. i dalo mišljenje o
bugarskom ažuriranom programu konvergencije za razdoblje 2012. – 2016.
(5)
Komisija je 13. studenoga donijela Godišnji
pregled rasta[5],
čime je označen početak Europskog semestra koordinacije
ekonomske politike za 2014. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU)
br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja[6], u kojemu Bugarsku
smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.
(6)
Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca
2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne
konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za
diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom
uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta
i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica
krize te modernizacijom javne uprave.
(7)
Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate
detaljnog preispitivanja za Bugarsku[7],
u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Na temelju
Komisijine analize zaključuje se da u Bugarskoj još postoje makroekonomske
neravnoteže zbog kojih je potrebno praćenje i djelovanje u okviru
politika. Zahtijeva se djelovanje u okviru politika osobito u pogledu
dugotrajne prilagodbe tržišta rada, dok se u pogledu ispravaka u području
vanjskog položaja i korporativnog razduživanja dobro napreduje.
(8)
Dana 17. travnja 2014. Bugarska je dostavila
svoj nacionalni program reformi za 2014. i program konvergencije za 2014. Kako
bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.
(9)
Cilj je proračunske strategije iz programa
konvergencije za 2014. postići srednjoročni cilj da do 2016.
strukturni deficit iznosi – 1 % BDP-a. Srednjoročni cilj je stroži od
onoga koji se zahtijeva u Paktu o stabilnosti i rastu. Bugarska je iskoristila
mogućnosti privremenog odstupanja u odnosu na srednjoročni cilj za
0,6 % BDP-a u 2013. i 0,1 % BDP-a u 2014. koje je dopušteno za
zajednički financirane projekte. Programom se predviđa smanjenje
(ponovno izračunanog) strukturnog salda za 0,3 % BDP-a u 2014. na –
1,3 % BDP-a i povećanje za 0,3 % BDP-a u 2015. na –1,0 %
BDP-a, čime se osigurava povratak srednjoročnom cilju. Stopa rasta
državnih rashoda ne bi premašila mjerodavnu referentnu vrijednost za
srednjoročne rashode za razdoblje 2014. – 2015. Stoga su proračunski
planovi u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Udio duga daleko je
ispod 60 % BDP-a te se u skladu s programom konvergencije očekuje da
će tek neznatno narasti na 20,6 % BDP-a do kraja razdoblja trajanja
programa. Optimističan je makroekonomski scenarij za razdoblje 2014. –
2015. na kojem se temelje projekcije proračuna u programu konvergencije;
očekuje se godišnji rast od 2,1 % u 2014. i 2,6 % u 2015. za
razliku od rasta od 1,7 % u 2014. i 2,0 % u 2015. koji je Komisija
predvidjela u proljetnoj prognozi 2014. Prema prognozi Komisije bugarsko
odstupanje u odnosu na srednjoročni cilj u 2014. veće je od onoga
koje se dopušta na temelju privremenog odstupanja dopuštenoga za
zajednički financirane projekte, a povratak ostvarenju srednjoročnog
cilja neće se ostvariti 2015. Na temelju ocjene programa konvergencije i
prognoze Komisije, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1466/97,
Vijeće smatra da postoji rizik od odstupanja u odnosu na srednjoročni
cilj u razdoblju 2014. – 2015.
(10)
Glavni izazovi u Bugarskoj i dalje su izvršenje
poreznih obveza i kvaliteta porezne uprave. Dostupne procjene upućuju na
veliku raširenost sive ekonomije, što potvrđuju podaci o neprijavljenom
radu u Bugarskoj. Administrativni troškovi naplate prihoda i troškovi
usklađivanja plaćanja poreza prilično su visoki. Unatoč
određenim mjerama u tom smjeru, Bugarska i dalje nema sveobuhvatnu
strategiju izvršenja poreznih obveza kojom bi se obuhvatili rad svih tijela za
naplatu poreza, prethodna analiza najvećih rizika za naplatu poreza i
ocjena postojećih mjera, uključujući mjere pojednostavnjivanja i
poboljšani nadzor.
(11)
Bugarska se 2013. odmaknula od prethodnih obveza u
području mirovinske reforme. Uvedeni su dodatni programi prijevremenog
umirovljenja i odgođeno je planirano godišnje povećanje zakonske dobi
za umirovljenje. Nije ostvaren napredak u pogledu usklađivanja dobi za
umirovljenje muškaraca i žena te nisu poduzeti koraci kako bi se postrožili
kriteriji prihvatljivosti i nadzor, čime bi se ograničila zloupotreba
dodjeljivanja invalidskih mirovina. Bugarska ima jednu od najbržih stopa
starenja stanovništva u EU-u kojom se negativno utječe na tržište rada, potencijal
rasta gospodarstva i financiranje mirovinskog sustava. Stoga Bugarska mora
nastaviti s reformom mirovinskog sustava. Bugarska je suočena i s važnim
izazovima u području racionalizacije i upravljanja bolničkim
sektorom, uključujući nedostatak transparentnosti u financiranju
bolnica te nedovoljno razvijene usluge ambulantne skrbi. Štoviše, visokom
razinom formalnih i neformalnih plaćanja koje izravno snose pacijenti
određenim segmentima stanovništva nije omogućen pristup zdravstvenoj
skrbi. Pokazatelji zdravstvenog statusa slabi su u usporedbi s drugim državama
članicama, što upućuje na moguću potrebu za strukturno
većim javnim rashodima za zdravstvo u budućnosti.
(12)
Rezultati na tržištu rada slabi su u zadnjih
nekoliko godina, čime se ograničava mogućnost prilagodbe
gospodarstva i otežava njegov potencijal rasta. Nezaposlenost se 2013.
stabilizirala, no broj nezaposlenih mladih i dugotrajno nezaposlenih osoba
nastavlja rasti. Bugarska ima jedan od najvećih udjela mladih koji su
nezaposleni i koji nisu uključeni u programe obrazovanja ili
osposobljavanja, što predstavlja premalo iskorištavanje i nedovoljno razvijanje
ljudskih resursa. Postignut je vrlo ograničen napredak u jačanju
kapaciteta agencije za zapošljavanje. Potrebno je i raširiti područje aktivnih
politika tržišta rada i njihovu učinkovitost. U Bugarskoj nedostaju
učinkovite mjere usmjerene na neregistrirane mlade, uključujući
Rome, koje su u skladu s ciljevima Jamstva za mlade. Znatan udio nezaposlenih
nije obuhvaćen standardnim zaštitnim mrežama (naknade za nezaposlenost i
socijalna pomoć) već ovise o obiteljskoj solidarnosti ili neformalnom
radu. Bugarska bilježi jedan od najvećih rizika od siromaštva i socijalne
isključenosti u EU-u. Minimalni pragovi za plaćanje doprinosa za
socijalno osiguranje mogli bi otežati niskokvalificiranim osobama da u
potpunosti sudjeluju u formalnom gospodarstvu. Provedene su određene
analize radi procjene mogućeg utjecaja, potrebno ih je ocijeniti i na
temelju njih nastaviti s primjerenim djelovanjem u okviru politika. U Bugarskoj
nema jasnih smjernica za transparentno utvrđivanje minimalne plaće.
Iznos zajamčene minimalne plaće znatno se povećao 2013., što bi
moglo imati negativan utjecaj na zapošljavanje i stoga je potrebno praćenje.
(13)
Bugarska još nije donijela zakon o školskom
obrazovanju kojim bi se predvidio okvir za provedbu potrebnih sveobuhvatnih
reformi školskog sustava, uključujući modernizaciju kurikuluma i
poboljšane izobrazbe za učitelje. Treba poboljšati strukovno obrazovanje i
osposobljavanje u Bugarskoj te ga bolje uključiti u opće obrazovne
strukture kako bi se omogućile fleksibilne mogućnosti, smanjio broj
učenika koji prekidaju školovanje te poboljšao pristup cjeloživotnom
učenju. Zbog toga je visoko obrazovanje suočeno sa stalnim izazovima
kako bolje ispuniti zahtjeve tržišta rada. Niskim standardima certificiranja
kvalitete pridonosi se slaboj uspješnosti. Trenutačno se razmatra nova
strategija za visoko obrazovanje kojom bi se izravnim sudjelovanjem
zainteresiranih dionika poput poduzeća i studenata restrukturiralo
upravljanje sveučilištima, konsolidiralo sveučilišta te uspostavio
pristup temeljen na uspješnosti kako bi se obrazovni rezultati bolje uskladili
sa zahtjevima tržišta rada. Pristup obrazovanju djece koja žive u nepovoljnim
uvjetima, osobito romske djece, i dalje je izazov. Obavezan dvogodišnji
predškolski program glavna je mjera u pravom smjeru i trebala bi se strogo
provoditi zajedno s mjerama kojima se sprečava prekidanje školovanja.
Potrebno je ojačati postojeće inicijative kako bi se poboljšala
izobrazba učitelja i de facto smanjila segregacija u školama.
Pravila o povezivanju doplatka za djecu s pohađanjem redovitog školovanja
nisu još učinkovito provedena.
(14)
Veći napori za modernizaciju javne uprave
imali su ograničen utjecaj zbog fragmentiranog pristupa i nedovoljne
predanosti detaljnim reformama. Bugarskoj je potrebna usklađena strategija
reforme javne uprave kako bi se pojačao profesionalizam i neovisnost javne
uprave i njezinih regulatornih agencija, uključujući sustav
imenovanja na temelju postignuća i razvoja karijere javnih službenika te
učinkovite strukture kojima bi se rješavao rizik od korupcije. Potrebni su
trajni napori kako bi se poboljšalo opće poslovno okruženje. Izazov su
postupci dobivanja dozvola i registracije poduzeća. Rješavanje
stečaja u prosjeku traje više od tri godine, a stopa povrata je niska.
Donesena su nova pravila o zakašnjelim plaćanjima 2013. i potrebna je
njihova provedba. Došlo je do zastoja u razvoju e-uprave, osnivanju jedinstvene
kontaktne točke i nedovoljnog usklađivanja radi interoperabilnosti
sustava, čime se ograničavaju napori za povećanje transparentnosti
i smanjenje administrativnih opterećenja. U području javne nabave
nedostaje jednostavan i kodificiran pravni okvir, a posljedica toga je složeno
pravno i regulatorno okruženje u kojem postoji nesigurnost za gospodarske
subjekte. Neovisnost pravosuđa i dalje predstavlja veliki problem za
poslovno okruženje u Bugarskoj. Bugarska je poduzela određene korake za
rješavanje korupcije, no cjelokupan je napredak ograničen te i dalje
nestabilan zbog čega su potrebne dosljednije provjere i
odvraćajuće sankcije za sukobe interesa. Potrebno je i osigurati
bolje međusobno usklađivanje institucija za borbu protiv korupcije i
zaštititi ih od političkog utjecaja.
(15)
Tržišno natjecanje u sektoru električne
energije i plina i dalje je slabo. Područje kojem treba posvetiti posebnu
pozornost kako bi se poboljšalo funkcioniranje energetskih tržišta je
nedostatak burzi plina i električne energije te transparentnog
veleprodajnog tržišta. Slobodnim tržištem u području električne
energije dominira jedan pružatelj usluga, a zbog ograničene veličine
tog tržišta tržišnim natjecanjem ne može se osigurati troškovna isplativost.
Neovisnost i učinkovitost nacionalnog regulatora i dalje su
ograničeni. Ovisnost o uvozu od ograničenog broja pružatelja usluga i
premali razvoj infrastrukture predstavljaju rizik od poteškoća s opskrbom.
Sveobuhvatan paket mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti predložen
je za financiranje EU-a u novom programskom razdoblju 2014. – 2020.
(16)
Komisija je u okviru europskog semestra provela
sveobuhvatnu analizu bugarske ekonomske politike. Ocijenila je program
konvergencije i nacionalni program reformi. U obzir je uzela njihov značaj
za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Bugarskoj, ali i poštovanje
pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog
upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim
nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog
semestra navedene su u preporukama 1. do 6. u nastavku.
(17)
Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo
bugarski program konvergencije, a njegovo je mišljenje[8] navedeno u preporuci 1.
u nastavku.
(18)
Vijeće je u okviru Komisijina detaljnog
preispitivanja i tog ocjenjivanja preispitalo nacionalni program reformi i
program konvergencije. Preporuke Vijeća u skladu s člankom 6.
Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 3., 4. i 5. dalje u
nastavku,
OVIME PREPORUČUJE Bugarskoj da u
razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kako bi:
1.           pooštrila
proračunske mjere za 2014. u svjetlu rastuće razlike u odnosu na
zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu; u 2015. ojačala proračunsku
strategiju kako bi omogućila postizanje srednjoročnog cilja i nakon
toga ga zadržala; osigurala da novo fiskalno vijeće ispuni svoj mandat;
provela opsežnu poreznu strategiju kako bi poboljšala naplatu poreza, suzbijala
sivu ekonomiju i smanjila troškove usklađivanja;
2.           donijela dugoročnu
strategiju za mirovinski sustav nastavljajući planirano godišnje
povećanje zakonske dobi za umirovljenje i uspostavljajući mehanizam
za dugoročno povezivanje zakonske dobi za umirovljenje i životnog vijeka
postupnim ukidanjem mogućnosti za prijevremeno umirovljenje i
izjednačavanjem zakonske dobi za umirovljenje muškaraca i žena; pooštrila
kriterije prihvatljivosti i postupke dodjeljivanja invalidskih mirovina, na primjer
vodeći više računa o preostaloj radnoj sposobnosti podnositelja
zahtjeva; poboljšanjem transparentnosti u financiranju bolnica, optimizacijom
mreže bolnica i razvojem ambulantne skrbi osigurala učinkovito pružanje
zdravstvene skrbi;
3.           povećala učinkovitost
agencije za zapošljavanje izradom sustava za praćenje učinkovitosti i
većim usmjeravanjem na najranjivije, poput niskokvalificiranih osoba,
starijih radnika, dugotrajno nezaposlenih i Roma; raširila područje i
učinkovitost aktivnih politika tržišta rada kojima bi se uzeli u obzir
profili tražitelja zaposlenja i doprlo do neregistriranih mladih koji su
nezaposleni i koji nisu uključeni u programe obrazovanja ili
osposobljavanja u skladu s ciljevima Jamstva za mlade; poboljšala
učinkovitost područja naknada za nezaposlenost i socijalne
pomoći te njihove povezanosti s mjerama aktivacije; nastavila s opsežnim
preispitivanjem minimalnih pragova za plaćanje doprinosa za socijalno
osiguranje kako bi osigurala da sustav ne omogući izlazak niskokvalificiranih
s tržišta rada; uz savjetovanje sa socijalnim partnerima utvrdila transparentne
smjernice za prilagodbu zajamčene minimalne plaće uzimajući u
obzir utjecaj na zapošljavanje i konkurentnost; u cilju smanjivanja siromaštva
nastavila poboljšavati pristup socijalnim uslugama i transferima te njihovu
učinkovitost za djecu i odrasle;
4.           donijela zakon o školskom
obrazovanju i nastavila s reformom strukovnog i visokog obrazovanja kako bi se
povećala razina i mjerodavnost stečenih vještina na svim razinama,
istovremeno potičući partnerstva između obrazovnih ustanova i
poduzeća radi boljeg ispunjavanja zahtjeva tržišta rada; povećala
kvalitetu ustanova za strukovno obrazovanje i osposobljavanje te poboljšala
pristup cjeloživotnom učenju; pojačala napore da se djeci koja žive u
nepovoljnim uvjetima, osobito Romima, poboljša pristup kvalitetnom inkluzivnom
predškolskom i školskom obrazovanju te strogo provela pravila o povezivanju
doplatka za djecu s pohađanjem redovitog školovanja;
5.           nastavila poboljšavati
poslovno okruženje, osobito za mala i srednja poduzeća, smanjivanjem
birokracije, promicanjem e-uprave, pojednostavnjivanjem stečajnih
postupaka i provedbom zakonodavstva u području zakašnjelih plaćanja;
poboljšala sustav javne nabave povećanjem administrativnih kapaciteta,
jačanjem ex-ante provjera koje provodi agencija za javnu nabavu i
poduzimanjem konkretnih koraka za provedbu e-nabave; poboljšala kvalitetu i
neovisnost pravosuđa i pojačala borbu protiv korupcije;
6.           pojačala reformu
energetskog sektora kako bi povećala tržišno natjecanje, učinkovitost
i transparentnost tržišta te energetsku učinkovitost, osobito ukidanjem
prepreka na tržištu, smanjenjem važnosti reguliranog segmenta, pojačanjem
napora da se uspostavi transparentno veleprodajno tržište električne energije
i plina, postupnim ukidanjem kvota te jačanjem neovisnosti i
administrativnih kapaciteta energetskih regulatora; ubrzala interkonekcijske
projekte sa susjednim državama članicama i zemljama kandidatkinjama te
povećala sposobnost rješavanja poremećaja.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 209, 2.8.1997., str. 1.
[2]               SL L 306, 23.11.2011., str. 25.
[3]               COM(2014) 403 završna verzija.
[4]               P7_TA(2014)0128 i P7_TA(2014)0129.
[5]               COM(2013) 800 završna verzija.
[6]               COM(2013) 790 završna verzija.
[7]               SWD(2014) 76 završna verzija.
[8]               U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe Vijeća
(EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 11. srpnja 2017. o Nacionalnom programu reformi Malte za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2017.

text:
               9.8.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 261/75

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 11. srpnja 2017.
   o Nacionalnom programu reformi Malte za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2017.
   (2017/C 261/17)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2017. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Malta nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 9. i 10. ožujka 2017. Vijeće je 21. ožujka 2017. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”) (3).

               (2)

               Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Malta bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, koja je navedena u preporuci 2. u nastavku.

               (3)

               Izvješće za Maltu za 2017. objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Malte u rješavanju preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke za tu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Malte u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

               (4)

               Malta je 18. travnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017., a 2. svibnja 2017. svoj Program stabilnosti za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (5)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESI fondovi) za razdoblje 2014.–2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (6)

               Malta je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2017. planira održati suficit u nominalnom smislu u razdoblju 2017.–2020. Srednjoročni proračunski cilj, tj. uravnoteženo stanje proračuna u pogledu BDP-a, i dalje se ispunjava s pozitivnom razlikom tijekom programskog razdoblja. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će udio duga opće države u BDP-u i dalje biti ispod referentne vrijednosti od 60 % BDP-a utvrđene Ugovorom i da će se postupno smanjiti s 58,3 % BDP-a u 2016. na 47,6 % BDP-a u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je za 2017., a oprezan za razdoblje 2018.–2020. Istodobno postoje rizici za provedbu povezani s izvršenjem proračuna.

               (7)

               Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Malti da u 2017. ostvari godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Stvarni podaci upućuju na to da je Malta svoj srednjoročni proračunski cilj ostvarila već 2016. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2017. očekuje se da će se suficit strukturnog salda povećati sa 0,4 % BDP-a u 2017. na 0,7 % BDP-a u 2018., što je i dalje iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Općenito, Vijeće smatra da se predviđa da će Malta 2017. i 2018. ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (8)

               Neovisno o ostvarivanju srednjoročnog proračunskog cilja tri godine prije ciljanog razdoblja, rast rashoda premašio je rast potencijalnog outputa. Ako se taj trend nastavi, predstavljat će izazov za održivost javnih financija, posebno u slučaju neočekivanih šokova za prihode. Malteška nadležna tijela provela su analizu rashoda u nekim područjima javne potrošnje kao što su zdravstvo, obrazovanje te osposobljavanje i socijalna sigurnost, koja su posebno važna kad je riječ o održivosti. Pravodobna i učinkovita provedba s time povezanih preporuka utjecat će na učinkovitost u postizanju njihova cilja. Nadalje, zbog predviđenih troškova povezanih sa starenjem stanovništva, kao što su troškovi zdravstvene zaštite, dugotrajne skrbi i mirovina, javne financije Malte i dalje se suočavaju s dugoročnim rizicima za održivost. Znatnom porastu predviđenih rashoda povezanih sa starenjem stanovništva uglavnom su uzrok rashodi za mirovine, za koje se prema izvješću o starenju stanovništva iz 2015. očekuje da će se do 2060. povećati za 3,2 postotna boda BDP-a. Neke od nedavno uvedenih mjera vjerojatno će doprinijeti ostvarenju ušteda. Međutim, te uštede vjerojatno neće biti dostatne da se nadoknade sve veći pritisci na rashode i znatno poveća dugoročna održivost. Stoga bi mogle biti potrebne daljnje mjere.

               (9)

               Malta je predložila nekoliko mjera kako bi se suočila s dvostrukim izazovom mirovinskog sustava, tj. istodobno osigurala održivost sustava i adekvatna mirovinska primanja. Očekuje se da će se mjerama uvedenima u proračun za 2017. umjereno smanjiti rizik od siromaštva za starije osobe i donekle povećati neto stopa zamjene zajamčene minimalne mirovine. Općenito, pokazatelji primjerenosti mirovina i dalje upućuju na to da ima dosta prostora za poboljšanje, među ostalim u pogledu smanjenja velikih razlika u obuhvaćenosti između muškaraca i žena.

               (10)

               Zagušenje cestovnog prometa postalo je prepreka poduzećima, a s njime povezani vanjski (gospodarski i okolišni) troškovi procijenjeni su na 274 milijuna eura godišnje i očekuje se da će se povećati. Nadalje, emisije stakleničkih plinova iz prometa i dalje se povećavaju te Malta vjerojatno neće ostvariti ciljane vrijednosti emisija za 2020. Malta je donijela ambicioznu nacionalnu prometnu strategiju do 2050. i operativni glavni prometni plan do 2025. U njih su uključene raznovrsne mjere za racionalizaciju uporabe privatnih vozila, promicanje alternativnih rješenja za mobilnost i učinkovitiju uporabu multimodalnih i kolektivnih prometnih sustava. Iako se predviđa da će se tim mjerama postići znatna poboljšanja, i dalje se predviđa da će do 2030. zagušenje rasti, a emisije stakleničkih plinova iz prometa samo će se neznatno smanjiti.

               (11)

               Financijski sustav privlači znatan broj stranih institucija zahvaljujući, među ostalim čimbenicima, povoljnom poreznom okružju. Malta je jedina država članica koja primjenjuje sustav potpune imputacije oporezivanja društava, a nudi i program povrata poreznih odbitaka. Ima široku mrežu sporazuma o dvostrukom oporezivanju i atraktivan status porezne rezidentnosti za pojedince. Međutim, izazov predstavlja nadzor poduzeća usmjerenih na međunarodna tržišta. Većina aktivnosti financijskog sektora provodi se izvan Malte. U tom je kontekstu Malta pozvala MMF i Svjetsku banku da do kraja 2018. provedu Program procjene financijskog sektora. Osim toga, Malta je stranka odluke EIOPA-e o suradnji tijela za nadzor osiguranja iz siječnja 2017. ESB je na temelju vlastite procjene i nacrta odluke nadležnog tijela Malte za financijske usluge nedavno odlučio povući odobrenje za pružanje bankovnih usluga malog pružatelja usluga internetskog bankarstva koji prikuplja depozite i izvan Malte.

               (12)

               Unatoč napretku u pogledu učinkovitosti pravosudnog sustava i dalje su potrebna dodatna poboljšanja. Iako je vlada predložila nove mjere o drugoj prilici i nesolventnosti, dugotrajni stečajni postupci i postupci otpusta duga negativno utječu na kvalitetu poslovnog okružja u Malti. Nadalje, okvirom za otpust duga ne predviđa se vremensko ograničenje, pa mu nedostaje pravne sigurnosti. Kako bi se ispravili ti nedostatci, izmjenom Zakona o trgovačkim društvima uvele su se znatne izmjene pravnog stečajnog okvira, poput mogućnosti posredovanja. Potrebno je analizirati učinak tih izmjena.

               (13)

               Nedostatak radne snage pojavljuje se u raznim područjima, a prilagodba ponude vještina potrebama tržišta rada i dalje je nepotpuna. Znatan udio malteške radne snage još je niskokvalificiran. Iako se razina obrazovanja povećava, stopa ranog napuštanja školovanja i dalje je visoka. Razina osnovnih vještina među mladima još je niska. Unapređuje se pristup i sudjelovanje u cjeloživotnom učenju, uz uključenost poslodavaca, među ostalim za niskokvalificirane radnike, no zbog razmjera tog izazova potrebno je uložiti trajne napore. Očekuje se da će znatna ulaganja u sustav obrazovanja i osposobljavanja polučiti rezultate, osobito ako se u budućnosti mjere nastave primjenjivati ili se poboljšaju. Stopa zaposlenosti u stalnom je porastu, a stopa nezaposlenosti pala je ispod 5 %. Međutim, sudjelovanje na tržištu rada i dalje je među najnižima u Uniji, posebno za starije i niskokvalificirane žene, što upućuje i na to da je još prisutan rizik od socijalne isključenosti za one koji ne posjeduju vještine potrebne za prilagodbu brzim promjenama u gospodarstvu. Stoga je potrebno održati postojeća ulaganja u okviru politike, posebno s pomoću nedavno uspostavljenog Nacionalnog vijeća za vještine, te pomno pratiti daljnja kretanja.

               (14)

               Komisija je u okviru europskog semestra 2017. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Malte i objavila je u izvješću za tu zemlju za 2017. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2017. i Nacionalni program reformi za 2017. te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Malti u proteklim godinama. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Malti, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica Unije s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine Unije.

               (15)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2017., a njegovo je mišljenje (5) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

         PREPORUČUJE da Malta 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               Proširiti opseg analiza potrošnje koje su u tijeku na širi javni sektor i uvesti model javne potrošnje na temelju uspješnosti.

               2.

               Osigurati da nadležne financijske institucije u Malti na nacionalnoj razini provode učinkovit nadzor poduzeća usmjerenih na međunarodno tržište jačanjem suradnje s nadzornim tijelima domaćinima u zemalja u kojima ta poduzeća posluju.

      Sastavljeno u Bruxellesu 11. srpnja 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         T. TÕNISTE

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

      (3)  SL C 92, 24.3.2017., str. 1.

      (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (5)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.