title: Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2018. o Nacionalnom programu reformi Njemačke za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Njemačke za 2018.

text:
               10.9.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 320/19

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 13. srpnja 2018.
      o Nacionalnom programu reformi Njemačke za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Njemačke za 2018.
      (2018/C 320/05)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Njemačka jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 22. ožujka 2018. Vijeće je 14. svibnja 2018. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (3) („Preporuka za europodručje”).

                  (2)

                  Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Njemačka bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, koja je navedena u preporukama 1. i 2. u nastavku.

                  (3)

                  Izvješće za Njemačku za 2018. objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Njemačke u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017. (4), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Njemačke u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 7. ožujka 2018. Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Njemačkoj postoje makroekonomske neravnoteže. Posebno, postojano visok suficit tekućeg računa od prekogranične je važnosti te je odraz smanjene razine ulaganja povezane sa štednjom u privatnom i javnom sektoru. Suficit, uglavnom s trećim zemljama, neznatno se smanjio od 2016. te se očekuje njegovo postupno smanjenje zbog povećanja domaće potražnje u narednim godinama, iako će se tijekom razdoblja prognoze zadržati na rekordno visokoj razini. Premda se rast trenutačno više temelji na domaćoj potražnji, udjeli potrošnje i ulaganja u BDP-u i dalje su slabi unatoč povoljnim cikličkim uvjetima i uvjetima financiranja te potrebama za ulaganjima u infrastrukturu za koja postoji fiskalni prostor. Iako je poduzet niz mjera za jačanje javnih ulaganja, ti napori još nisu rezultirali održivim trendom rasta udjela javnih ulaganja u BDP-u. U provedbi preporuka u drugim područjima također je ostvaren ograničen napredak.

                  (4)

                  Njemačka je 30. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018., a 19. travnja 2018. svoj Program stabilnosti za 2018. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (5)

                  Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (6)

                  Njemačka je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2018. planira proračunski suficit od 1 do 1,5 % BDP-a u razdoblju od 2018. do 2021. Tijekom programskog razdoblja i dalje će se srednjoročni proračunski cilj, odnosno strukturni deficit od 0,5 % BDP-a, ostvarivati s pozitivnom razlikom. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u postupno smanjiti na 53 % u 2021. Iako je u Programu stabilnosti nabrojeno i opisano nekoliko planiranih mjera iz koalicijskog sporazuma iz ožujka 2018., čija vrijednost iznosi otprilike 1,5 % BDP-a u razdoblju od 2018. do 2021., one još nisu uključene u predviđanja iz Programa stabilnosti jer još nisu donesene. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije, koji nije odobrilo neovisno tijelo, vjerodostojan je (6). Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2018. predviđa se da će strukturni saldo zabilježiti suficit od otprilike 1,2 % BDP-a u 2018. i 1,0 % BDP-a u 2019., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Predviđa se da će se dug opće države stabilno smanjivati. Općenito, Vijeće smatra da se očekuje da će Njemačka u 2018. i 2019. biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Ipak ima još prostora za postizanje održivog rasta javnih i privatnih ulaganja, posebice u području obrazovanja, istraživanja i inovacija, na temelju fiskalnih i strukturnih politika, uz istodobno poštovanje srednjoročnog cilja.

                  (7)

                  Realna javna ulaganja uvelike su se povećala u razdoblju od 2015. do 2017. To kretanje odražava nastojanja vlade da poveća ulaganja. Javna ulaganja se povećavaju, no njihov je rast u udjelu BDP-a još uvijek skroman, a postoje i veliki zaostaci na razini općina čija se vrijednost procjenjuje na 4 % BDP-a. Razina javnog kapitala izražena kao udio u BDP-u i dalje se smanjuje zbog negativnih neto ulaganja na razini općina (otprilike 6 milijardi EUR godišnje u razdoblju od 2010. do 2016.). Kako ulaganja na razini općina ne bi zaostajala, potrebna su dodatna godišnja javna ulaganja u vrijednosti od 0,3 % BDP-a tijekom idućeg desetljeća. Ulaganja kao postotak razine kapitala u državnom sektoru i javna ulaganja kao postotak javnih rashoda niža su od prosječne razine europodručja. Uslužna agencija koja je osnovana kako bi poticala javna ulaganja na razini općina počela je s radom 2017., no potrebni su dodatni napori kako bi se izbjegla zaostajanja s ulaganjima. To zajedno s povoljnim stanjem proračuna pokazuje da postoji prostor za povećanje ulaganja na svim razinama uprave, a pogotovo na regionalnoj i općinskoj razini.

                  (8)

                  Javni rashodi za obrazovanje iznosili su 4,2 % BDP-a u 2016., što je manje od prosjeka Unije od 4,7 %. Rashodi za obrazovanje i istraživanje u 2016. iznosili su 9,0 % BDP-a, što je manje od nacionalnog cilja od 10 %. To odgovara procijenjenom nedostatku ulaganja od otprilike 33 milijarde EUR. Iako su se rashodi za obrazovanje realno povećali, i dalje se znatno zaostaje s ulaganjima. Istodobno će za rješavanje problema kao što su sve veći broj učenika, nedostatak nastavnika i daljnji razvoj ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja biti potrebna odgovarajuća javna financijska sredstva. Dodatni rashodi za obrazovanje te istraživanje i inovacije ključni su za potencijalni rast Njemačke.

                  (9)

                  Digitalizacija njemačkog gospodarstva napreduje sporo te je država suočena s brojnim izazovima. Postoje očigledne razlike između urbanih i ruralnih područja s obzirom na pokrivenost brzim internetom (pristup sljedeće generacije s brzinom do 30 Mbit-a, što je dostupno samo u 54 % ruralnih područja). Njemačka zaostaje u pogledu upotrebe širokopojasnog interneta vrlo velikog kapaciteta (> 100 Mbita). U usporedbi s prosjekom Unije od 26,8 % samo je mali udio državnog područja Njemačke (7,3 %) pokriven pristupnim mrežama visokih performansi na temelju svjetlovodne niti. Umjesto toga, poboljšavanje postojećih mreža bakrenih kablova (vectoring) i dalje je preferirano tehnološko rješenje koje primjenjuje glavni operater koji ima dominantan položaj na tržištu. Povezivost vrlo velike brzine bitna je za mnoge usluge te je 25,3 % njemačkih poduzeća u 2017. zaključilo da su im internetske veze prespore za njihove stvarne poslovne potrebe. Nedostatak takve povezivosti sprječava ulaganja, pogotovo malih i srednjih poduzeća od kojih se mnoga nalaze u ruralnim i polururalnim područjima. Digitalne javne usluge i e-zdravstvo također su daleko ispod prosjeka Unije.

                  (10)

                  Ulaganja poslovnog sektora u istraživanje i razvoj rastu te se Njemačka približila ostvarenju cilja intenziteta istraživanja i razvoja iz strategije Europa 2020. No, ulaganja se sve više koncentriraju u velikim poduzećima i u proizvodnom sektoru srednje i visoke tehnologije, dok se doprinos malih i srednjih poduzeća smanjuje. Poduzete su mnoge mjere za jačanje poduzetničke aktivnosti, pogotovo privlačenjem privatnih ulaganja u rizični kapital. No njemačko tržište poduzetničkoga kapitala i dalje je slabije razvijeno nego tržišta drugih međunarodnih predvodnika u inovacijama.

                  (11)

                  Unatoč nekim poboljšanjima prethodnih godina, porezni sustav Njemačke i dalje nije učinkovit, posebice zato jer je složen i otežava donošenje odluka, npr. o ulaganjima, financiranju i sudjelovanju na tržištu rada. Njemačka pri naplati prihoda stavlja relativno veliki naglasak na izravne poreze te postoji potencijal da se smanji izravno oporezivanje kojim se sustav narušava ili da se porezni sustav usmjeri na poreze na vlasništvo, nasljedstvo i potrošnju kojima se sustav narušava u manjoj mjeri. Kad je riječ o razinama poreza i socijalnih doprinosa na dohodak od rada Njemačka je 2015. bila na šestom mjestu u Uniji. Troškovi kapitala i efektivna prosječna stopa poreza na dobit, koji se razlikuju među regijama, među najvišima su u Uniji (28,2 % ukupno na nacionalnoj razini, u usporedbi s prosjekom Unije od 20,9 %). Zbog međuodnosa poreza na dobit trgovačkih društava, lokalnog poreza na gospodarsku djelatnost i solidarne naknade, sustav poreza na dobit je složen, uključuje velike troškove porezne uprave i narušava razinu i lokaciju ulaganja. Osim toga, porez na dobit trgovačkih društava negativno utječe na odluke o financiranju jer se osigurava povlašteni porezni tretman financiranja zaduživanjem. Taj povlašteni tretman sedmi je po veličini u Uniji. Smanjenjem kapitalne potrošnje na vlasnički kapital povećala bi se privatna ulaganja i relativno nedovoljno razvijeno tržište poduzetničkoga kapitala. Nadalje, odredbe o prenošenju gubitaka i dalje su relativno stroge jer se iznos koji se može prenijeti ograničava na najviše 60 % oporezivog prihoda po godini.

                  (12)

                  Propisi u Njemačkoj još su uvijek vrlo restriktivni, pogotovo u pogledu poslovnih usluga, reguliranih profesija i administrativnih formalnosti za pružanje prekograničnih usluga. Glavna ograničenja odnose se, među ostalim, na pravni oblik i vlasničku strukturu. Stope fluktuacije u ključnim sektorima poslovnih usluga kao što su pravo, knjigovodstvene usluge, arhitektura i inženjerske usluge manje su od prosjeka Unije, dok su bruto stope iskorištenosti u tim sektorima iznad prosjeka, što upućuje na manji konkurentski pritisak. Zbog uloge usluga kao intermedijarnog inputa, manje ograničavajuće reguliranje usluga povećava produktivnost u industrijama na kraju proizvodnog lanca koje u sebi sadržavaju puno usluga.

                  (13)

                  Uspješnost njemačkog tržišta rada vrlo je velika. Nezaposlenost je u četvrtom tromjesečju 2017. pala na dosad najnižu razinu od 3,6 %, a zaposlenost je dosegla 79,8 %. Razina nezaposlenosti mladih (6,8 % u 2017.) među najnižima je u Uniji. Njemačkoj sve više nedostaje kvalificirane radne snage, a istovremeno potencijal određenih skupina na tržištu rada nije dovoljno iskorišten. Postotak osoba zaposlenih na nepuno radno vrijeme, a posebice žena i osoba migrantskog podrijetla te osoba s odgovornostima za skrb među najvećima je u Uniji. Kad je riječ o ženama, ključni čimbenici uključuju nepoticajne mjere za dulji ostanak na poslu u kombinaciji s nedostatkom usluga skrbi o djeci i mogućnosti cjelodnevnog ostanka u školi. Specifična porezna pravila, pogotovo za primatelje drugog dohotka i radnike s niskim plaćama te ograničavajući učinak poreznog praga od 450 EUR na dohodak od malih poslova, dodatno su doprinijeli tome da se ne potiče dulji ostanak na poslu. Njemačka ima jedan od najvećih poreznih klinova za osobe s niskim dohotkom, među kojima većinu čine žene. Velika stopa žena koje rade u nepunom radnom vremenu popraćena je jednom od najvećih stopa razlike među spolovima u pogledu rada u nepunom radnom vremenu u Uniji (37,5 % u odnosu na prosjek Unije od 23,1 %). Time se doprinosi vrlo velikoj razlici u plaćama između žena i muškaraca u Njemačkoj.

                  (14)

                  Rast nominalnih plaća u 2017. ostao je umjeren i iznosio je 2,4 % unatoč dosad najnižim stopama nezaposlenosti i visokim stopama slobodnih radnih mjesta. Ta relativno niska stopa djelomično je rezultat sporog povećanja produktivnosti u području usluga, niske pokrivenosti kolektivnim pregovaranjem u nekim sektorima i smanjenja strukturne nezaposlenosti. Reakcija na povećanje inflacije je ograničena, a rast realnih plaća smanjio se s 1,8 % u 2016. na 0,7 % u 2017. Kolektivni sporazumi sklopljeni početkom 2018. mogli bi dovesti do izvjesnog povećanja plaća: potrebno je pratiti razvoj situacije u tom području. Postotak osoba s niskim dohotkom i dalje je velik, te u decilima nižih plaća ima prostora za povećanje broja odrađenih sati. Povećana imigracija nije spriječila rast plaća u segmentima nižih plaća. Uvođenjem obavezne opće minimalne plaće u 2015. i njezinim naknadnim porastom u 2017. povećale su se plaće u donjem dijelu distribucije plaća. Osim na povećanje plaća, socijalni partneri u tekućoj rundi pregovora o plaćama stavljaju naglasak na fleksibilnost radnog vremena.

                  (15)

                  Njemačka općenito ima jak sustav socijalne zaštite. Međutim, stopa rizika od siromaštva ukupnog stanovništva bila je u stalnom porastu do 2015., a u 2016. počela je bilježiti blaga suprotna kretanja. Nejednakost prihoda također se počela smanjivati u 2015., što pokazuje umjereno smanjenje omjera S80/S20 zahvaljujući poboljšanju dohotka siromašnijih domaćinstava. Nedavno poboljšanje u pogledu siromaštva zaposlenih u 2016. također je bilo neznatno i od njega su koristi imali samo muškarci.

                  (16)

                  Njemačka može poboljšati povezanost starijih radnika s tržištem rada, čime bi se povećao dohodak u starijoj dobi, pojačalo potencijalni output, pomoglo u prilagodbi smanjenja tržišta rada i smanjilo potrebu da se preventivno štedi za život u starijoj dobi. Rizici za fiskalnu održivost trenutačno su niski, uglavnom zbog relativno velikog primarnog suficita. No, prema Izvješću o starenju stanovništva iz 2018. očekuje se da će Njemačka imati jedno od najvećih povećanja rashoda za mirovine u Uniji do 2070. Rizik od siromaštva u starosti (tj. nakon 65. godine) iznosio je u 2016. 17,6 %, što je iznad prosjeka Unije koji je iznosio 14,7 %. Očekuje se da će se budućim smanjenjima adekvatnosti mirovina u obaveznom prvom stupu povećati rizik od siromaštva u starosti, pogotovo za osobe s niskim dohotkom, osobe s atipičnim ugovorima i one koji su u tijeku svojeg radnog vijeka imali prekide u radu. Razlika u mirovinama na temelju spola i dalje je među najvećima u Uniji. Istovremeno, dok je stopa zaposlenosti za radnike u dobi od 60 do 64 godine bila među najvišima u Uniji (58,4 % u 2017.), stopa zaposlenosti radnika u dobi od 65 do 69 godina bila je u srednjoj trećini među državama članicama (16,1 %).

                  (17)

                  Socioekonomski položaj i dalje u velikoj mjeri određuje obrazovne rezultate i integraciju na tržište rada. Prema Programu za međunarodnu procjenu učenika iz 2015., time se u području znanosti doprinosi razlikama u rezultatima koji odgovaraju trima godinama obrazovanja između najnižih i najviših socijalnih kvartila. Nacionalni podaci potvrđuju da i u primarnom obrazovanju postoji znatna korelacija. Učenici migrantskog podrijetla suočeni su s posebnim izazovima. U usporedbi s učenicima rođenim u Njemačkoj, puno je vjerojatnije da će njihovi rezultati u osnovnim vještinama biti ispodprosječni i da će oni ranije napustiti školovanje ili prekinuti studij. Ni potencijal osoba migrantskog podrijetla na tržištu rada nije u potpunosti iskorišten. Stopa zaposlenosti državljana trećih zemalja u 2017. (u dobi od 20 godina do 64 godine) bila je za više od 27 postotnih bodova niža od stope zaposlenosti njemačkih državljana (a u slučaju žena podrijetlom iz trećih zemalja gotovo 32 postotna boda niža). Sudjelovanje zaposlenih u obrazovanju odraslih razlog je zabrinutosti za buduće rezultate radnika na tržištu rada, posebno za odraslo niskokvalificirano stanovništvo koje broji 7,5 milijuna osoba koje nemaju ni osnovne vještine čitanja i pisanja.

                  (18)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Njemačke i objavila je u Izvješću za Njemačku za 2018. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2018. i Nacionalni program reformi za 2018. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Njemačkoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Njemačkoj, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja u Uniji na način da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (19)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2018., i prema njegovu mišljenju (7) očekuje se da će Njemačka biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (20)

                  Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2018. i Program stabilnosti za 2018. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. i 2. u nastavku,

            PREPORUČUJE da Njemačka u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Primijeniti fiskalne i strukturne politike za postizanje održivog rasta javnih i privatnih ulaganja, posebice u području obrazovanja, istraživanja i inovacija, na svim razinama uprave, a posebice na regionalnoj i općinskoj razini, uz istodobno poštovanje srednjoročnog cilja. Pojačati nastojanja kako bi se osiguravala dostupnost infrastrukture za širokopojasni internet vrlo velikog kapaciteta na razini cijele države. Poboljšati učinkovitost poreznog sustava te da se njime potiču ulaganja. Ojačati tržišno natjecanje u području poslovnih usluga i reguliranih profesija.

                  2.

                  Smanjiti nepoticajne mjere za dulji ostanak na poslu, uključujući i veliki porezni klin, a posebno za radnike s niskim plaćama i primatelje drugog dohotka. Poduzeti mjere za poticanje duljeg radnog vijeka. Stvoriti uvjete za poticanje većeg rasta plaća uz istovremeno poštovanje uloge socijalnih partnera. Poboljšati rezultate obrazovanja i razinu vještina skupina u nepovoljnom položaju.

         Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2018.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            H. LÖGER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

         (3)  SL C 179, 25.5.2018., str. 1.

         (4)  SL C 261, 9.8.2017., str. 1.

         (5)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (6)  U skladu s Uredbom o ekonomskim predviđanjima savezne vlade (Vorausschätzungsverordnung) koju je donijelo Ministarstvo ekonomije i energetike u suglasnosti s Ministarstvom financija i koja će biti na snazi od srpnja 2018., skupina zadužena za izradu zajedničkih ekonomskih prognoza (Gemeinschaftsdiagnose) proglašena je neovisnim tijelom nadležnim za procjenu ekonomskih projekcija na kojima se temelje nacrti proračunskog plana i Programi stabilnosti u smislu Zakona o ekonomskim projekcijama (Vorausschätzungsgesetz).

         (7)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 4. prosinca 2018. u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Rumunjskoj

text:
               21.12.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 460/1

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 4. prosinca 2018.
      u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Rumunjskoj
      (2018/C 460/01)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 10. stavak 2. drugi podstavak,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      budući da:

                  (1)

                  Vijeće je 16. lipnja 2017. u skladu s člankom 121. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”) zaključilo da je u Rumunjskoj u 2016. postojalo uočeno značajno odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja u iznosu od –1 % BDP-a. S obzirom na utvrđeno značajno odstupanje, Vijeće je 16. lipnja 2017. izdalo preporuku Rumunjskoj da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2017. ne bude veća od 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a. Vijeće je 5. prosinca 2017. zaključilo da Rumunjska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku od 16. lipnja 2017. te je izdalo novu preporuku. Vijeće je u novoj preporuci od Rumunjske zatražilo da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2018. ne bude veća od 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,8 % BDP-a. Vijeće je 22. lipnja 2018. zaključilo da Rumunjska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na revidiranu preporuku od 5. prosinca 2017.

                  (2)

                  Vijeće je 22. lipnja 2018. u skladu s člankom 121. stavkom 4. UFEU-a zaključilo da je u Rumunjskoj i u 2017. postojalo uočeno značajno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. S obzirom na utvrđeno značajno odstupanje, Vijeće je 22. lipnja 2018. izdalo preporuku (2) Rumunjskoj da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (3) u 2018. ne premaši 3,3 %, a u 2019. 5,1 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,8 % BDP-a u svakoj godini. Vijeće je Rumunjskoj preporučilo i da sve neočekivane prihode iskoristi za smanjenje deficita, dok bi mjerama konsolidacije proračuna trebalo osigurati trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast. Vijeće je odredilo 15. listopada 2018. kao rok u kojem Rumunjska treba podnijeti izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na preporuku od 22. lipnja 2018.

                  (3)

                  Vijeće je 13. srpnja 2018. Rumunjskoj preporučilo da u 2018. i u 2019. osigura usklađenost s Preporukom Vijeća od 22. lipnja 2018. radi ispravljanja značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja (4).

                  (4)

                  Komisija je 27. i 28. rujna 2018. u Rumunjskoj provela misiju pojačanog nadzora u svrhu izravnog nadzora na temelju članka –11. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Nakon što je rumunjskim tijelima dostavila svoje privremene nalaze na očitovanje, Komisija je 21. studenoga 2018. o svojim nalazima izvijestila Vijeće. Ti su nalazi potom javno obznanjeni.

                  (5)

                  Rumunjska su tijela 16. listopada 2018. podnijela izvješće o učinkovitom djelovanju poduzetom kao odgovor na Preporuku Vijeća od 22. lipnja 2018. (5) S obzirom na informacije koje su rumunjska tijela dostavila u svojem izvješću te na ukupnu ocjenu na temelju Komisijine jesenske prognoze 2018., Vijeće je 21. studenoga 2018. zaključilo da Rumunjska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 22. lipnja 2018.

                  (6)

                  S obzirom na izostanak učinkovitog djelovanja Rumunjske i kumulirano veliko odstupanje od primjerenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja, primjereno je Rumunjskoj uputiti revidiranu preporuku o odgovarajućim mjerama koje treba poduzeti na temelju članka 121. stavka 4. UFEU-a.

                  (7)

                  Strukturni deficit Rumunjske povećao se za 2,1 % BDP-a u 2016. te za 1,2 % BDP-a u 2017. U 2017. iznosio je 3,4 % BDP-a, a u Komisijinoj jesenskoj prognozi 2018. predviđa se da će se od 2018. uglavnom stabilizirati. Strukturni napor od 0,8 % BDP-a, koji je Vijeće preporučilo 22. lipnja 2018., trebao bi biti popraćen dodatnim naporom kako bi se ispravilo kumulirano odstupanje i kako bi Rumunjska ponovno bilježila primjereno kretanje prilagodbe nakon prethodnih odstupanja. S obzirom na razmjer uočenog značajnog odstupanja od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja čini se primjeren dodatan napor od 0,2 % BDP-a. Time će se ubrzati prilagodba prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja, a neće se pritom dovesti u pitanje gospodarski rast.

                  (8)

                  Potrebno poboljšanje strukturnog salda za 1,0 % BDP-a u 2019. odgovara stopi nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda koja nije veća od 4,5 % u 2019.

                  (9)

                  U Komisijinoj jesenskoj prognozi 2018. predviđa se pogoršanje strukturnog salda za 0,1 % BDP-a u 2019. Stoga, strukturno poboljšanje od 1,0 % BDP-a znači da je potrebno donijeti mjere s ukupnim strukturnim učinkom od 1,1 % BDP-a u 2019., u usporedbi s trenutačnim osnovnim scenarijem iz Komisijine jesenske prognoze 2018.

                  (10)

                  U Komisijinoj jesenskoj prognozi 2018. predviđa se deficit opće države od 3,4 % u 2019., što je iznad referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđene Ugovorom. Čini se da je potrebna strukturna prilagodba primjerena i zato da bi se osiguralo da Rumunjska u 2019. poštuje, s pozitivnom razlikom, referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom.

                  (11)

                  Budući da nije djelovala na temelju prethodnih preporuka za ispravljanje uočenog značajnog odstupanja i da postoji rizik od premašivanja referentne vrijednosti utvrđene Ugovorom, potrebno je hitno djelovati kako bi se u Rumunjskoj ponovno uspostavila razborita fiskalna politika.

                  (12)

                  Radi ostvarenja preporučenih proračunskih ciljeva, ključno je da Rumunjska donese i strogo provede potrebne mjere te pomno prati kretanja tekućih rashoda.

                  (13)

                  Zahtjevi navedeni u ovoj preporuci zamjenjuju odgovarajuće elemente utvrđene u fiskalnoj preporuci iz Preporuke Vijeća upućene Rumunjskoj 13. srpnja 2018.

                  (14)

                  Rumunjska bi trebala Vijeću do 15. travnja 2019. podnijeti izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na ovu preporuku, po mogućnosti u okviru Programa konvergencije koji se podnosi na temelju članka 7. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

                  (15)

                  Primjereno je javno obznaniti ovu preporuku,

            PREPORUČUJE DA RUMUNJSKA:

                  (1)

                  poduzme potrebne mjere kojima će osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2019. ne bude veća od 4,5 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1,0 % BDP-a i znači da Rumunjska bilježi primjereno kretanje prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja;

                  (2)

                  sve neočekivane prihode iskoristi za smanjenje deficita, dok bi mjerama konsolidacije proračuna trebala osigurati trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast;

                  (3)

                  Vijeću do 15. travnja 2019. podnese izvješće o mjerama poduzetima kao odgovor na ovu preporuku; u izvješću je potrebno navesti dovoljno određene i vjerodostojno najavljene mjere, uključujući njihov učinak na proračun, te ažurirane i detaljne proračunske projekcije za 2019.

         Ova je preporuka upućena Rumunjskoj.
         Sastavljeno u Bruxellesu 4. prosinca 2018.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            H. LÖGER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Preporuka Vijeća od 22. lipnja 2018. u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Rumunjskoj (SL C 223, 27.6.2018., str. 3.).

         (3)  Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunate su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok su jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani netirane.

         (4)  Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2018. o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2018. (SL C 320, 10.9.2018., str. 98.).

         (5)  Dostupno na http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13279-2018-INIT/en/pdf


title: Preporuka Vijeća od 4. prosinca 2018. u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Mađarskoj

text:
               21.12.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 460/4

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 4. prosinca 2018.
      u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Mađarskoj
      (2018/C 460/02)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 10. stavak 2. drugi podstavak,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      budući da:

                  (1)

                  Vijeće je 22. lipnja 2018. u skladu s člankom 121. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”) odlučilo da u Mađarskoj postoji uočeno značajno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju te je izdalo preporuku Mađarskoj da poduzme potrebne mjere kojima će osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (2) u 2018. ne bude veća od 2,8 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1,0 % BDP-a. (3) Vijeće je Mađarskoj preporučilo i da sve neočekivane prihode iskoristi za smanjenje deficita, dok bi mjerama konsolidacije proračuna trebalo osigurati trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast. Vijeće je odredilo 15. listopada 2018. kao rok u kojem Mađarska mora podnijeti izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na navedenu preporuku.

                  (2)

                  Vijeće je 13. srpnja 2018. Mađarskoj preporučilo da u 2018. osigura usklađenost s Preporukom Vijeća od 22. lipnja 2018. (4) radi ispravljanja značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Za 2019. preporučeno je da Mađarska osigura da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda ne premašuje 3,9 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,75 % BDP-a.

                  (3)

                  Komisija je 18. i 19. rujna 2018. u Mađarskoj provela misiju pojačanog nadzora u svrhu izravnog nadzora na temelju članka -11. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Nakon što je mađarskim tijelima dostavila svoje privremene nalaze na očitovanje, Komisija je 21. studenoga 2018. o svojim nalazima izvijestila Vijeće. Ti su nalazi potom javno obznanjeni.

                  (4)

                  Mađarska su tijela 15. listopada 2018. podnijela izvješće o učinkovitom djelovanju poduzetom kao odgovor na Preporuku Vijeća od 22. lipnja 2018. (5) S obzirom na informacije koje su mađarska tijela dostavila u svojem izvješću te na ukupnu ocjenu na temelju Komisijine jesenske prognoze 2018., Vijeće je 21. studenoga 2018. zaključilo da Mađarska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 22. lipnja 2018.

                  (5)

                  S obzirom na izostanak učinkovitog djelovanja Mađarske i njezino kumulirano veliko odstupanje od primjerenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja, primjereno je Mađarskoj uputiti revidiranu preporuku na temelju članka 121. stavka 4. UFEU-a o odgovarajućim mjerama koje treba poduzeti.

                  (6)

                  Prema Komisijinoj jesenskoj prognozi 2018. strukturni deficit Mađarske povećao se za 1,7 % BDP-a na 3,4 % u 2017. te se očekuje da će se dodatno pogoršati za 0,4 % BDP-a i da će u 2018. iznositi 3,8 %. Kao rezultat toga, procjenjuje se da strukturni deficit Mađarske u 2018. odstupa 2,3 % BDP-a od njezina srednjoročnog proračunskog cilja od 1,5 %.

                  (7)

                  Preporučena godišnja strukturna prilagodba od 0,75 % BDP-a za 2019., utvrđena u Preporuci Vijeća upućenoj Mađarskoj 13. srpnja 2018., trebala bi biti popraćena dodatnim i stalnim naporom kako bi se ispravila kumulirana odstupanja i kako bi Mađarska ponovno bilježila primjereno kretanje prilagodbe nakon prethodnih odstupanja. S obzirom na razmjer uočenog značajnog odstupanja od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja čini se primjeren dodatan napor od 0,25 % BDP-a. Time će se ubrzati prilagodba prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja.

                  (8)

                  Potrebno poboljšanje strukturnog salda za 1,0 % BDP-a u 2019. odgovara stopi nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda koja nije veća od 3,3 % u 2019.

                  (9)

                  Strukturno poboljšanje od 1,0 % BDP-a u 2019. znači da je potrebno donijeti mjere s ukupnim učinkom od 0,5 % BDP-a u strukturnom smislu u usporedbi s trenutačnim osnovnim scenarijem za 2019. iz Komisijine jesenske prognoze 2018., s obzirom na predviđeno poboljšanje strukturnog salda u 2019.

                  (10)

                  Zahtjevi za 2019. koji se navode u ovoj preporuci zamjenjuju odgovarajuće elemente utvrđene u fiskalnoj preporuci iz Preporuke Vijeća upućene Mađarskoj 13. srpnja 2018.

                  (11)

                  Mađarska bi trebala Vijeću do 15. travnja 2019. podnijeti izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na ovu preporuku, po mogućnosti u okviru Programa konvergencije koji se podnosi na temelju članka 7. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

                  (12)

                  Primjereno je javno obznaniti ovu preporuku,

            PREPORUČUJE DA MAĐARSKA:

                  (1)

                  Poduzme potrebne mjere kojima će osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2019. ne bude veća od 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1,0 % BDP-a i znači da Mađarska bilježi primjereno kretanje prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja.

                  (2)

                  Iskoristi sve neočekivane prihode za smanjenje deficita; mjerama konsolidacije proračuna trebalo bi osigurati trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast.

                  (3)

                  Vijeću do 15. travnja 2019. podnese izvješće o mjerama poduzetima kao odgovor na ovu preporuku; u izvješću je potrebno navesti dovoljno određene i vjerodostojno najavljene mjere, uključujući njihov učinak na proračun, te ažurirane i detaljne proračunske projekcije za 2019.

         Ova je preporuka upućena Mađarskoj.
         Sastavljeno u Bruxellesu 4. prosinca 2018.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            H. LÖGER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunate su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok su jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani netirane.

         (3)  Preporuka Vijeća od 22. lipnja 2018. u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Mađarskoj (SL C 223, 27.6.2018., str. 1.).

         (4)  Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2018. o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2018. (SL C 320, 10.9.2018., str. 72.).

         (5)  https://ec.europa.eu/info/files/hungary-report-council-recommendations-under-significant-deviation-procedure_en


title: Preporuka Komisije (EU) 2018/2050 оd 19. prosinca 2018. o usklađivanju područja primjene i uvjeta za izdavanje općih dozvola za transfer radi prikaza i ispitivanja iz članka 5. stavka 2. točke (c) Direktive 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 8598) (Tekst značajan za EGP.)

text:
               21.12.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 327/89

      PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2018/2050
      оd 19. prosinca 2018.
      o usklađivanju područja primjene i uvjeta za izdavanje općih dozvola za transfer radi prikaza i ispitivanja iz članka 5. stavka 2. točke (c) Direktive 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

            (priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 8598)

      (Tekst značajan za EGP)
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
      budući da:

                  (1)

                  U skladu s člankom 5. Direktive 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (1) države članice dužne su objaviti najmanje četiri opće dozvole za transfer.

                  (2)

                  Opće dozvole za transfer ključan su element pojednostavnjenog sustava dozvola uvedenog Direktivom 2009/43/EZ.

                  (3)

                  Razlike u području primjene općih dozvola za transfer koje izdaju države članice za obuhvaćene obrambene proizvode i različiti uvjeti za transfer tih proizvoda mogu ugroziti provedbu Direktive 2009/43/EZ i ostvarenje njezina cilja u pogledu pojednostavnjivanja. Usklađivanje nacionalnih pristupa u pogledu područja primjene i uvjeta za transfer na temelju općih dozvola za transfer koje izdaju države članice važno je kako bi se osigurala poželjnost i uporaba tih dozvola.

                  (4)

                  Vijeće je u svojim zaključcima od 18. svibnja 2015. ponovno istaknulo potrebu za provedbom i primjenom, među ostalim, Direktive 2009/43/EZ. Nakon donošenja dviju prethodnih preporuka o općim dozvolama za transfer za oružane snage (2) i za certificirane primatelje (3), Komisija je u europskom akcijskom planu obrane (4) i u Izvješću o evaluaciji Direktive o transferima (5) navela da je usredotočena na preostale dvije opće dozvole za transfer kojima su obuhvaćeni transferi radi prikaza, ispitivanja, izložbe, popravka i održavanja.

                  (5)

                  Inicijativu ove Preporuke snažno su podržali predstavnici država članica u odboru uspostavljenom člankom 14. Direktive 2009/43/EZ. Smjernice u Preporuci odraz su rasprava skupine stručnjaka osnovane u okviru tog odbora.

                  (6)

                  Ova se Preporuka primjenjuje na popis obrambenih proizvoda (koji odgovara Zajedničkom popisu robe vojne namjene Europske unije) iz Priloga Direktivi 2009/43/EZ. Ova će se Preporuka po potrebi ažurirati kako bi bila u skladu s ažuriranjima popisa obrambenih proizvoda u budućnosti.

                  (7)

                  U skladu s raspravama s državama članicama i uzimajući u obzir karakteristike proizvoda (uključujući iznimke), poput njihove osjetljivosti, popis obrambenih proizvoda iz točke 1.1. ove Preporuke minimalan je i otvoren popis proizvoda čiji transfer države članice odobravaju na temelju svojeg ODT–PI-ja. To znači da se na temelju ODT–PI-ja koji objavi država članica može dopustiti i transfer drugih obrambenih proizvoda obuhvaćenih Prilogom Direktivi 2009/43/EZ, a koji nisu navedeni u ovoj Preporuci.

                  (8)

                  U kontekstu rasprava o ovoj Preporuci države članice podsjećaju da ih obvezuju europski propisi, poput Zajedničkog stajališta Vijeća 2008/944/ZVSP (6), kao i međunarodne obveze u području kontrole izvoza. U tom su smislu države članice priznale deklaraciju „Politička predanost država članica u vezi sa sigurnošću opskrbe”. (7)

            DONIJELA JE OVU PREPORUKU:
      1.   OPĆE DOZVOLE ZA TRANSFER RADI PRIKAZA I ISPITIVANJA

      Državama članicama preporučuje se da prilagode svoje opće dozvole za transfer radi prikaza i ispitivanja u skladu s elementima navedenima u nastavku.
      1.1   Obrambeni proizvodi prihvatljivi za transfer na temelju opće dozvole za transfer radi prikaza i ispitivanja iz članka 5. stavka 2. točke (c) Direktive 2009/43/EZ

      Sljedeće kategorije popisa robe vojne namjene (dalje u tekstu „ML”) podskup su popisa obrambenih proizvoda iz Priloga Direktivi 2009/43/EZ. Općom dozvolom za transfer radi prikaza i ispitivanja („ODT–PI”) trebao bi se dopustiti barem transfer obrambenih proizvoda iz kategorija ML navedenih u nastavku. Države članice mogu odlučiti da će u svoj ODT–PI uključiti više kategorija ML s odgovarajućim obrambenim proizvodima.
      Moraju biti obuhvaćene barem sljedeće kategorije ML:

                  —

                  ML3. Uključena je sva roba, osim sljedećeg:

                              —

                              podstreljivo koje je obuhvaćeno Konvencijom o kazetnom streljivu,

                              —

                              projektili navođeni na cilj,

                              —

                              streljivo, projektili i pokretačka punjenja, posebno konstruirani za vojnu uporabu.

                  —

                  ML5. Uključena je sva roba, osim sljedećeg:

                              —

                              podtočka 5.b. Sustavi za određivanje položaja cilja, označivanje, određivanje daljine do cilja, promatranje ili praćenje, oprema za detekciju, prikupljanje podataka, prepoznavanje ili identifikaciju, te oprema za ugradnju senzora,

                              —

                              podtočka 5.c. Oprema za protumjere namijenjena sredstvima navedenima u ML5.a. ili ML5.b.

                        Sva roba trebala bi se isporučiti bez komponente šifriranja i bez integrirane baze podataka.

                  —

                  ML6. Uključena je sva roba, osim sljedećeg:

                              —

                              potpuna vozila koja pripadaju u podtočku ML6.a.,

                              —

                              šasija i kupole koji pripadaju u podtočku ML6.a.,

                              —

                              oprema i komponente opreme izuzete iz ostalih kategorija ML.

                  —

                  ML7. Uključena je sljedeća roba:

                              —

                              podtočka 7.f. Oprema za zaštitu i dekontaminaciju, posebno konstruirana ili izmijenjena za vojnu uporabu, komponente i kemijske smjese,

                              —

                              podtočka 7.g. Oprema, posebno konstruirana ili izmijenjena za vojnu uporabu, izrađena ili izmijenjena za pronalaženje ili identifikaciju materijala navedenih u ML7.a., ML7.b. ili ML7.d., i za nju posebno konstruirane komponente.

                  —

                  ML8. Uključena je sva roba, osim sljedećeg:

                              —

                              sve supstancije sa svim sljedećim karakteristikama:

                                          —

                                          brzina detonacije jednaka ili veća od 8 000 m/s,

                                          —

                                          gustoća jednaka ili veća od 1,80 g/cm3,

                              —

                              svi eksplozivi, kako slijedi, i povezane smjese:

                                          —

                                          podtočka 8.a.15. HNS (heksanitrostilben) (CAS 20062-22-0),

                                          —

                                          podtočka 8.a.21. RDX i derivati kako slijedi:

                                                      —

                                                      RDX (ciklotrimetilenetrinitramin, ciklonit, T4, heksahidro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triazin, 1,3,5-trinitro-1,3,5-triaza-cikloheksan, heksogen) (CAS 121-82-4),

                                                      —

                                                      keto-RDX (K-6 ili 2,4,6-trinitro-2,4,6-triazacikloheksanon) (CAS 115029-35-1),

                                          —

                                          podtočka 8.a.23. TATB (triaminotrinitrobenzen) (CAS 3058-38-6),

                              —

                              sve supstancije koje bi se mogle koristiti izravno ili neizravno u proizvodnji oružja koje se koristi podstreljivom obuhvaćenim Konvencijom o kazetnom streljivu, potpisanom u Oslu 3. prosinca 2008., osim u državama članicama koje su ratificirale Konvenciju.

                  —

                  ML9. Uključena je sva roba, osim sljedećeg:

                              —

                              potpuna ratna plovila (površinska ili podvodna) koja pripadaju u podtočku ML9.a.,

                              —

                              potpuni trupovi,

                              —

                              podtočka ML9.a.2.d. Oružani sustavi za protumjere navedene u ML4.b., ML5.c. ili ML11.a.,

                              —

                              podtočka ML9.b.4. Pogonski sustavi neovisni o zraku (AIP), posebno konstruirani za podmornice,

                              —

                              podtočka ML9.d. Protupodmorničke mreže i protutorpedne mreže, posebno konstruirane za vojnu uporabu,

                              —

                              sredstva navedena pod ML9.c. Podvodne naprave za otkrivanje, posebno konstruirane za vojnu uporabu, oprema za njihov nadzor i njihove komponente, posebno konstruirane za vojnu uporabu.

                  —

                  ML10. Uključena je sva roba, osim sljedećeg:

                              —

                              potpuni zrakoplovi, vozila lakša od zraka, bespilotne letjelice koje pripadaju u podtočku ML10.a., ML10.b. ili ML10.c.,

                              —

                              trupovi za bojne zrakoplove i bojne helikoptere,

                              —

                              motori za bojne zrakoplove,

                              —

                              oprema i komponente opreme izuzete iz ostalih kategorija ML.

                  —

                  ML11. Uključena je sljedeća roba:

                              —

                              podtočka ML11.a.g. Oprema za navođenje i navigaciju, osim sredstava posebno konstruiranih ili izmijenjenih za projektile, rakete, rakete-nosače za lansiranje u svemir i bespilotne letjelice,

                              —

                              podtočka ML11.a.h. Digitalna radijska oprema za prijenos informacija,

                              —

                              podtočka ML11.a.j. Automatizirani sustavi za zapovijedanje i upravljanje.

                  —

                  ML13. Uključena je sva roba.

                  —

                  ML15. Uključena je sva roba, osim sljedećeg:

                              —

                              podtočka ML15.f.

                  —

                  ML16. Uključena je sva roba, osim sljedećeg:

                              —

                              bilo koja sredstva povezana s robom povezanom s balističkom tehnologijom i širenjem KBRN-a.

                  —

                  ML17. Uključena je sljedeća roba:

                              —

                              podtočka ML17.b. Građevinska oprema posebno konstruirana za vojnu uporabu,

                              —

                              podtočka ML17.d. Terenska inženjerijska oprema posebno konstruirana za vojnu uporabu,

                              —

                              podtočka ML17.j.Pokretne radionice posebno izrađene ili izmijenjene za servisiranje vojne opreme,

                              —

                              podtočka ML17.k. Terenski generatori posebno izrađeni ili izmijenjeni za vojnu uporabu,

                              —

                              podtočka ML17.l. Spremnici posebno izrađeni ili izmijenjeni za vojnu uporabu,

                              —

                              podtočka ML17.m. Trajekti, osim onih navedenih drugdje u Zajedničkom popisu robe vojne namjene EU-a, mostovi i pontoni, posebno konstruirani za vojnu uporabu,

                              —

                              podtočka ML17.o. Oprema za zaštitu od lasera posebno konstruirana za vojnu uporabu.

                  —

                  ML21. Uključena je sljedeća roba:

                              —

                              podtočka ML21.a. Softver posebno izrađen ili izmijenjen za uporabu robe navedene u općoj dozvoli za transfer,

                              —

                              podtočka ML21.b.4. Softver posebno izrađen za vojnu uporabu ili posebno izrađen za zapovjedne, komunikacijske, nadzorne i obavještajne (C3I) ili za zapovjedne, komunikacijske, nadzorne, računalne i obavještajne aplikacije (C4I).

                  —

                  ML22. Uključeno je sljedeće:

                              —

                              samo tehnologija potrebna za uporabu robe dopuštene u istoj općoj dozvoli za transfer.

            1.2   Uvjeti koje treba obuhvatiti općom dozvolom za transfer radi prikaza i ispitivanja

      Sljedeći popis nije iscrpan. Međutim, ostali uvjeti koje dodaje država članica ne smiju biti u suprotnosti s uvjetima navedenima u nastavku niti ih narušavati.

                  Geografsko područje primjene

                  :

                  Europski gospodarski prostor (8)

                  Transfer radi prikaza

                  :

                  Transfer obrambenog proizvoda za uporabu u okolini koja simulira operativne uvjete. Pojam „transfer radi prikaza” uključuje provjeru ispaljivanja oružja.

                  Transfer radi ispitivanja

                  :

                  Transfer obrambenog proizvoda za ispitivanje proizvoda i dijeljenje rezultata. Pojam „transfer radi ispitivanja” uključuje prijenos tehnologije radi dijeljenja rezultata ispitivanja.

                  Ponovni transfer

                  :

                  Države članice trebaju odabrati jednu od sljedećih mogućnosti za ponovni transfer obrambenog proizvoda nakon prikaza ili ispitivanja:

                              (a)

                              izuzeće od obveze ishođenja prethodne dozvole može se provesti u skladu s člankom 4. stavkom 2 točkom (e) Direktive 2009/43/EZ;

                              (b)

                              objavu posebne opće dozvole za transfer radi povrata obrambenih proizvoda nakon prikaza ili ispitivanja, prema potrebi, s barem jednakim popisom prihvatljivih obrambenih proizvoda;

                              (c)

                              uključivanje ponovnog transfera u opću dozvolu za transfer radi prikaza i/ili ispitivanja.

                  Trajanje

                  :

                  Države članice podrijetla obrambenog proizvoda mogu odrediti rok za povrat obrambenog proizvoda koji dobavljač mora poštovati u pogledu nadležnog tijela u državi članici. Države članice iz kojih je izvršen ponovni transfer obrambenog proizvoda također mogu odrediti rok za ponovni transfer koji dobavljač ili njegov zastupnik mora poštovati.

            2.   DALJNJI KORACI

      Države članice pozivaju se na provedbu ove Preporuke najkasnije do 1. srpnja 2019.
      Države članice potiču se da obavijeste Komisiju o mjerama poduzetima radi provedbe ove Preporuke.
      3.   ADRESATI

      Ova je Preporuka upućena državama članicama.

         Sastavljeno u Bruxellesu 19. prosinca 2018.

               Za Komisiju

            Elżbieta BIEŃKOWSKA

               Članica Komisije

         (1)  Direktiva 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o pojednostavnjivanju uvjeta za transfer obrambenih proizvoda unutar Zajednice (SL L 146, 10.6.2009., str. 1.).

         (2)  SL L 329, 3.12.2016., str. 101.

         (3)  SL L 329, 3.12.2016., str. 105.

         (4)  COM(2016) 950 final.

         (5)  COM(2016) 760 final.

         (6)  Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o definiranju zajedničkih pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme (SL L 335, 13.12.2008., str. 99.).

         (7)  Donijeli su je predstavnici vlada država članica sudionica Europske obrambene agencije, koji su se sastali u okviru Vijeća na 3551. sastanku održanom 19. lipnja 2017.

         (8)  Odluka Zajedničkog odbora EGP-a br. 111/2013 od 14. lipnja 2013. o izmjeni Priloga II. (Tehnički propisi, norme, ispitivanje i potvrđivanje) Sporazumu o EGP-u (SL L 318, 28.11.2013., str. 12.), kojom se Direktiva 2009/43/EZ ugrađuje u Sporazum o EGP-u, sadržava izričiti tekst prilagodbe: „Ova se Direktiva ne primjenjuje na Lihtenštajn.”


title: Preporuka Komisije (EU) 2018/2051 оd 19. prosinca 2018. o usklađivanju područja primjene i uvjeta za izdavanje općih dozvola za transfer radi popravka i održavanja iz članka 5. stavka 2. točke (d) Direktive 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 8610) (Tekst značajan za EGP.)

text:
               21.12.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 327/94

      PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2018/2051
      оd 19. prosinca 2018.
      o usklađivanju područja primjene i uvjeta za izdavanje općih dozvola za transfer radi popravka i održavanja iz članka 5. stavka 2. točke (d) Direktive 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

            (priopćeno pod brojem dokumenta C(2018) 8610)

      (Tekst značajan za EGP)
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
      budući da:

                  (1)

                  U skladu s člankom 5. Direktive 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (1) države članice dužne su objaviti najmanje četiri opće dozvole za transfer.

                  (2)

                  Opće dozvole za transfer ključan su element pojednostavnjenog sustava dozvola uvedenog Direktivom 2009/43/EZ.

                  (3)

                  Razlike u području primjene općih dozvola za transfer koje izdaju države članice za obuhvaćene obrambene proizvode i različiti uvjeti za transfer tih proizvoda mogu ugroziti provedbu Direktive 2009/43/EZ i ostvarenje njezina cilja u pogledu pojednostavnjivanja. Usklađivanje nacionalnih pristupa u pogledu područja primjene i uvjeta za transfer na temelju općih dozvola za transfer koje izdaju države članice važno je kako bi se osigurala poželjnost i uporaba tih dozvola.

                  (4)

                  Vijeće je u svojim zaključcima od 18. svibnja 2015. ponovno istaknulo potrebu za provedbom i primjenom, među ostalim, Direktive 2009/43/EZ. Nakon donošenja dviju prethodnih preporuka o općim dozvolama za transfer za oružane snage (2) i za certificirane primatelje (3), Komisija je u europskom akcijskom planu obrane (4) i u Izvješću o evaluaciji Direktive o transferima (5) navela da je usredotočena na preostale dvije opće dozvole za transfer kojima su obuhvaćeni transferi radi prikaza, ispitivanja, izložbe, popravka i održavanja.

                  (5)

                  Inicijativu ove Preporuke snažno su podržali predstavnici država članica u odboru uspostavljenom člankom 14. Direktive 2009/43/EZ. Smjernice u Preporuci odraz su ishoda rasprava skupine stručnjaka osnovane u okviru tog odbora.

                  (6)

                  Ova se Preporuka primjenjuje na popis obrambenih proizvoda (koji odgovara Zajedničkom popisu robe vojne namjene Europske unije) iz Priloga Direktivi 2009/43/EZ. Ova će se Preporuka po potrebi ažurirati kako bi bila u skladu s ažuriranjima popisa obrambenih proizvoda u budućnosti.

                  (7)

                  U skladu s raspravama s državama članicama i uzimajući u obzir karakteristike proizvoda (uključujući iznimke), poput, primjerice, njihove osjetljivosti, popis obrambenih proizvoda iz točke 1.1. ove Preporuke minimalan je i otvoren popis proizvoda čiji transfer države članice odobravaju na temelju svojeg ODT–PO-a. To znači da se na temelju ODT–PO-a koji objavi država članica može dopustiti i transfer drugih obrambenih proizvoda obuhvaćenih Prilogom Direktivi 2009/43/EZ, a koji nisu navedeni u ovoj Preporuci.

                  (8)

                  U kontekstu rasprava o ovoj Preporuci države članice podsjećaju da ih obvezuju europski propisi, poput Zajedničkog stajališta Vijeća 2008/944/ZVSP (6), kao i međunarodne obveze u području kontrole izvoza. U tom su smislu države članice prihvatile izjavu „Politička predanost država članica u vezi sa sigurnošću opskrbe” (7).

            DONIJELA JE OVU PREPORUKU:
      1.   OPĆE DOZVOLE ZA TRANSFER RADI POPRAVKA I ODRŽAVANJA

      Državama članicama preporučuje se da prilagode svoje opće dozvole za transfer radi popravka i održavanja u skladu s elementima navedenima u nastavku.
      1.1.   Obrambeni proizvodi prihvatljivi za transfer na temelju opće dozvole za transfer radi popravka i održavanja iz članka 5. stavka 2. točke (d) Direktive 2009/43/EZ

      Sljedeće kategorije popisa robe vojne namjene (dalje u tekstu „ML”) podskup su popisa obrambenih proizvoda iz Priloga Direktivi 2009/43/EZ. Općom dozvolom za transfer radi popravka i održavanja („ODT–PO”) trebao bi se dopustiti barem transfer obrambenih proizvoda iz kategorija ML navedenih u nastavku. Države članice mogu odlučiti da će u svoj ODT–PO uključiti više kategorija ML s odgovarajućim obrambenim proizvodima.
      Moraju biti obuhvaćene barem sljedeće kategorije ML:

                  —

                  ML3. Uključena je sva roba, osim sljedećeg:

                              —

                              podstreljivo koje je obuhvaćeno Konvencijom o kazetnom streljivu,

                              —

                              projektili navođeni na cilj,

                              —

                              streljivo, projektili i pokretačka punjenja, posebno konstruirani za vojnu uporabu.

                  —

                  ML4. Uključena je sva roba, osim sljedećeg:

                              —

                              podtočka 4.a. Bombe, torpeda, rakete, projektili, ostale naprave i punjenja i komponente posebno konstruirane ili izmijenjene za vojnu uporabu,

                              —

                              podtočka 4.b. Posebno konstruirane komponente za ispaljivanje, polaganje, zavaravanje, ometanje i smetanje koje pripadaju u podtočku ML4.a.

                  —

                  ML5. Uključena je sva roba, osim sljedećeg:

                              —

                              podtočka 5.b. Sustavi za određivanje položaja cilja, označivanje, određivanje daljine do cilja, promatranje ili praćenje, oprema za detekciju, prikupljanje podataka, prepoznavanje ili identifikaciju, te oprema za ugradnju senzora,

                              —

                              podtočka 5.c. Oprema za protumjere namijenjena sredstvima navedenima u podtočkama ML5.a. ili ML5.b.

                        Sva roba trebala bi se isporučiti bez komponente šifriranja i bez integrirane baze podataka.

                  —

                  ML6. Uključena je sva roba, osim sljedećeg:

                              —

                              potpuna vozila,

                              —

                              šasija i kupole koji pripadaju u podtočku ML6.a.,

                              —

                              oprema i komponente opreme izuzete iz ostalih kategorija ML.

                  —

                  ML7. Uključena je sljedeća roba:

                              —

                              podtočka 7.f. Oprema za zaštitu i dekontaminaciju, posebno konstruirana ili izmijenjena za vojnu uporabu, komponente i kemijske smjese,

                              —

                              podtočka 7.g. Oprema, posebno konstruirana ili izmijenjena za vojnu uporabu, izrađena ili izmijenjena za pronalaženje ili identifikaciju materijala navedenih u ML7.a., ML7.b. ili ML7.d., i za nju posebno konstruirane komponente.

                  —

                  ML8. Uključena je sva roba, osim sljedećeg:

                              —

                              sve supstancije sa svim sljedećim karakteristikama:

                                          —

                                          brzina detonacije jednaka ili veća od 8 000 m/s,

                                          —

                                          gustoća jednaka ili veća od 1,80 g/cm3,

                              —

                              svi eksplozivi, kako slijedi, i povezane smjese:

                                          —

                                          podtočka 8.a.15. HNS (heksanitrostilben) (CAS 20062-22-0),

                                          —

                                          podtočka 8.a.21. RDX i derivati kako slijedi:

                                                      —

                                                      RDX (ciklotrimetilenetrinitramin, ciklonit, T4, heksahidro-1,3,5-trinitro-1,3,5-1,3,5-triazin, 1,3,5-trinitro-1,3,5-triaza-cikloheksan, heksogen) (CAS 121-82-4),

                                                      —

                                                      keto-RDX (K-6 ili 2,4,6-trinitro-2,4,6-triazacikloheksanon) (CAS 115029-35-1),

                                          —

                                          podtočka 8.a.23. TATB (triaminotrinitrobenzen) (CAS 3058-38-6).

                              —

                              sve supstancije koje bi se mogle, izravno ili neizravno, upotrijebiti u proizvodnji oružja koje se koristi podstreljivom obuhvaćenim Konvencijom o kazetnom streljivu, potpisanom u Oslu 3. prosinca 2008., osim u državama članicama koje su ratificirale Konvenciju.

                  —

                  ML9. Uključena je sva roba, osim sljedećeg:

                              —

                              potpuna ratna plovila (površinska ili podvodna) koja pripadaju u podtočku ML9.a.,

                              —

                              potpuni trupovi,

                              —

                              sredstva navedena pod ML9.c. Podvodne naprave za otkrivanje, posebno konstruirane za vojnu uporabu, oprema za njihov nadzor i njihove komponente, posebno konstruirane za vojnu uporabu.

                  —

                  ML10. Uključena je sva roba, osim sljedećeg:

                              —

                              potpuni zrakoplovi, vozila lakša od zraka, bespilotne letjelice koje pripadaju u podtočku ML10.a. ili ML10.c.,

                              —

                              trupovi za bojne zrakoplove i bojne helikoptere,

                              —

                              motori za bojne zrakoplove,

                              —

                              oprema i komponente opreme izuzete iz ostalih kategorija ML.

                  —

                  ML11. Uključena je sljedeća roba:

                              —

                              podtočka ML11.a.g. Oprema za navođenje i navigaciju, osim sredstava posebno konstruiranih ili izmijenjenih za projektile, rakete, rakete-nosače za lansiranje u svemir i bespilotne letjelice,

                              —

                              podtočka ML11.a.h. Digitalna radijska oprema za prijenos informacija,

                              —

                              podtočka ML11.a.j. Automatizirani sustavi za zapovijedanje i upravljanje.

                  —

                  ML13. Uključena je sva roba.

                  —

                  ML14. Uključena je sva roba.

                  —

                  ML15. Uključena je sva roba.

                  —

                  ML16. Uključena je sva roba, osim sljedećeg:

                              —

                              bilo koja sredstva povezana s robom povezanom s balističkom tehnologijom i širenjem KBRN-a.

                  —

                  ML17. Uključena je sljedeća roba:

                              —

                              podtočka ML17.b. Građevinska oprema posebno konstruirana za vojnu uporabu,

                              —

                              podtočka ML17.d. Terenska inženjerijska oprema posebno konstruirana za vojnu uporabu,

                              —

                              podtočka ML17.j. Pokretne radionice posebno izrađene ili izmijenjene za servisiranje vojne opreme,

                              —

                              podtočka ML17.k. Terenski generatori posebno izrađeni ili izmijenjeni za vojnu uporabu,

                              —

                              podtočka ML17.l. Spremnici posebno izrađeni ili izmijenjeni za vojnu uporabu,

                              —

                              podtočka ML17.m. Trajekti, osim onih navedenih drugdje u Zajedničkom popisu robe vojne namjene EU-a, mostovi i pontoni, posebno konstruirani za vojnu uporabu,

                              —

                              podtočka ML17.o. Oprema za zaštitu od lasera posebno konstruirana za vojnu uporabu.

                  —

                  ML21. Uključena je sljedeća roba:

                              —

                              podtočka ML21.a. Softver posebno izrađen ili izmijenjen za robu navedenu u općoj dozvoli za transfer,

                              —

                              podtočka ML21.b.4. Softver posebno izrađen za vojnu uporabu ili posebno izrađen za zapovjedne, komunikacijske, nadzorne i obavještajne (C3I) ili za zapovjedne, komunikacijske, nadzorne, računalne i obavještajne aplikacije (C4I).

                  —

                  ML22. Uključeno je sljedeće:

                              —

                              tehnologija potrebna za uporabu robe dopuštene u istoj općoj dozvoli za transfer.

            1.2.   Uvjeti koje treba obuhvatiti općom dozvolom za transfer radi popravka i održavanja

      Popis uvjeta koji slijedi nije iscrpan. Međutim, ostali uvjeti koje država članica dodaje ne smiju biti u suprotnosti s uvjetima navedenima u nastavku niti ih narušavati.

                  Geografsko područje primjene

                  :

                  Europski gospodarski prostor (8)

                  Transfer radi popravka

                  :

                  Transfer obrambenog proizvoda radi popravka, a ne nadogradnje ili unapređivanja u smislu poboljšanja učinkovitosti.

                  Transfer radi održavanja

                  :

                  Transfer obrambenog proizvoda radi održavanja, a ne nadogradnje ili unapređivanja u smislu poboljšanja učinkovitosti.

                  Povrat

                  :

                  Države članice mogu zahtijevati postojanje prethodne dozvole za prvotni transfer sredstva koje se vraća nakon popravka. Države članice trebaju odabrati jednu od sljedećih mogućnosti za povrat obrambenog proizvoda nakon popravka ili održavanja:

                              (a)

                              izuzeće od obveze ishođenja prethodne dozvole u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (e) Direktive 2009/43/EZ;

                              (b)

                              objavu posebne opće dozvole za transfer radi povrata obrambenih proizvoda nakon popravka ili održavanja s barem jednakim popisom prihvatljivih obrambenih proizvoda;

                              (c)

                              uključivanje povrata u opću dozvolu za transfer radi popravka i/ili održavanja.

                  Trajanje

                  :

                  Države članice mogu odrediti rok za povrat obrambenog proizvoda.

            2.   DALJNJI KORACI

      Države članice pozivaju se na provedbu ove Preporuke najkasnije do 1. srpnja 2019.
      Države članice potiču se da obavijeste Komisiju o mjerama poduzetima radi provedbe ove Preporuke.
      3.   ADRESATI

      Ova je Preporuka upućena državama članicama.

         Sastavljeno u Bruxellesu 19. prosinca 2018.

               Za Komisiju

            Elżbieta BIEŃKOWSKA

               Članica Komisije

         (1)  Direktiva 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o pojednostavnjivanju uvjeta za transfer obrambenih proizvoda unutar Zajednice (SL L 146, 10.6.2009., str. 1.).

         (2)  SL L 329, 3.12.2016., str. 101.

         (3)  SL L 329, 3.12.2016., str. 105.

         (4)  COM(2016) 950 final.

         (5)  COM(2016) 760 final.

         (6)  Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o definiranju zajedničkih pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme (SL L 335, 13.12.2008., str. 99.).

         (7)  Donijeli su je predstavnici vlada država članica sudionica Europske obrambene agencije, koji su se sastali u okviru Vijeća na 3551. sastanku održanom 19. lipnja 2017.

         (8)  Odluka Zajedničkog odbora EGP-a br. 111/2013 od 14. lipnja 2013. o izmjeni Priloga II. (Tehnički propisi, norme, ispitivanje i potvrđivanje) Sporazumu o EGP-u (SL L 318, 28.11.2013., str. 12.), kojom se Direktiva 2009/43/EZ ugrađuje u Sporazum o EGP-u, sadržava izričiti tekst prilagodbe: Ova se Direktiva ne primjenjuje na Lihtenštajn.


               30.11.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 408/54

         P7_TA(2014)0260
   Uloga radiofuzijskih medija u prikazivanju EU-a i njegovih vrijednosti
   Preporuka Europskog parlamenta Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje od 2. travnja 2014. o ulozi radiodifuzijskih medija u prikazivanju EU-a i njegove vrijednosti (2013/2187(INI))
   (2017/C 408/08)

      Europski parlament,

               —

               uzimajući u obzir članke 2. i 21. Ugovora o Europskoj uniji,

               —

               uzimajući u obzir članak 167. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

               —

               uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima koju je 10. prosinca 1948. donijela Opća skupština UN-a i sve relevantne međunarodne instrumente s područja ljudskih prava, uključujući Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i Međunarodni pakt o ekonomskim, socijalnim i kulturnim pravima,

               —

               uzimajući u obzir Protokol br. 29 uz Ugovor iz Lisabona o sustavu javne radiodifuzije u državama članicama,

               —

               uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezin članak 11.,

               —

               uzimajući u obzir smjernice EU-a o ljudskim pravima,

               —

               uzimajući u obzir strateški okvir za ljudska prava i demokraciju i akcijski plan za njegovo provođenje koji je Vijeće usvojilo 25. lipnja 2012. (1),

               —

               uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 3. listopada 2007. pod nazivom „Komuniciranje Europe u partnerstvu” (COM(2007)0568) i prijedlog Komisije od 3. listopada 2007. o međuinstitucionalnom sporazumu pod nazivom „Komuniciranje Europe u partnerstvu” (COM(2007)0569),

               —

               uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenog 2010. o javnim radiodifuzijskim medijima u državama članicama u digitalnom dobu: budućnost dvojnog sustava (2),

               —

               uzimajući u obzir Direktivu 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2010. o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) (3),

               —

               uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. svibnja 2011. o kulturnim dimenzijama vanjskog djelovanja EU-a (4),

               —

               uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2012. o strategiji digitalne slobode u vanjskoj politici (5),

               —

               uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2013. o slobodi tiska i medija u svijetu (6),

               —

               uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. listopada 2013. o Godišnjem izvješću Vijeća Europskom parlamentu o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici (7),

               —

               uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2013. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2012. godinu i politici Europske unije na tom području (8),

               —

               uzimajući u obzir Europsku povelju o slobodi tiska,

               —

               uzimajući u obzir svoje sljedeće rezolucije: od 22. studenog 2012. naslovljenu „Proširenje: politike, kriteriji i strateški interesi EU-a” (9), od 12. prosinca 2013. o izvješću o napretku Albanije za 2013. (10), od 6. veljače 2014. o izvješću o napretku Bosne i Hercegovine za 2013. (11), od 6. veljače 2014. o izvješću o napretku bivše jugoslavenske Republike Makedonije za 2013. (12), od 16. siječnja 2014. o izvješću o napretku Islanda za 2012. i postizbornim izgledima (13), od 16. siječnja 2014. o procesu europske integracije Kosova (14), od 6. veljače 2014. o izvješću o napretku Crne Gore za 2013. (15), od 16. siječnja 2014. o izvješću o napretku Srbije za 2013. (16), od 12. ožujka 2014. o izvješću o napretku Turske za 2013. (17), od 23. listopada 2013. naslovljenu „Europska politika susjedstva: prema jačanju partnerstva – stajalište Europskog parlamenta o izvješćima za 2012.” (18), od 23. svibnja 2013. o povratu imovine zemljama Arapskog proljeća u tranziciji (19), od 14. ožujka 2013. o odnosima EU-a i Kine (20) i od 13. prosinca 2012. koja sadrži preporuke Europskog parlamenta Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje za pregovore o novom sporazumu EU-a i Rusije (21),

               —

               uzimajući u obzir članak 97. Poslovnika,

               —

               uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A7-0248/2014),

               A.

               budući da neovisni europski radiodifuzijski mediji javnosti (u Europi i diljem svijeta) nude zajedničku viziju, podupiru vrijednosti usađene u Ugovore EU-a kao što su ljudska prava i temeljne slobode, čime je obuhvaćena sloboda izražavanja, te promiču pluralizam, neovisno mišljenje, kulturnu raznolikost, višestrukost vizija i temeljnu vrijednost poticanja nenasilnog rješavanja sukoba, toleranciju i poštovanje, i u EU-u i u kontekstu njegovih vanjskih odnosa;

               B.

               budući da se svakom prijetnjom neovisnosti medija, bez obzira na to je li riječ o upletanju vlasti, zastrašivanju novinara, nedostatku transparentnosti u strukturama vlasništva ili prevladavajućim trgovinskim interesima, narušava sveukupno stanje slobode i pluralizma medija u svakoj državi;

               C.

               budući da vlade snose primarnu odgovornost za jamčenje i štićenje slobode izražavanja i medija, ne dovodeći u pitanje ulogu EU-a u nadzoru primjene članka 11. Povelje Europske unije o temeljnim pravima pri provedbi prava EU-a u državama članicama; budući da je u zakone EU-a, a naročito u Protokol br. 29 UEU-a, upisano da je sustav javne radiodifuzije u državama članicama neposredno povezan s demokratskim, društvenim i kulturnim potrebama svakog društva kao i s potrebom očuvanja pluralizma medija;

               D.

               budući da je radijsko i televizijsko emitiranje, sve više dopunjeno internetskim medijima, učinkovit i isplativ način informiranja javnosti u Europi i trećim zemljama te je za većinu građana u EU-u i izvan njega glavni izvor informacija;

               E.

               budući da su nove digitalne i internetske medijske platforme pridonijele povećanoj raznolikosti i pluralizmu te su posebno važne u državama u kojima je pristup tradicionalnijim izvorima informacija ograničen;

               F.

               budući da emitiranje europskih medija na međunarodnom planu može imati važnu ulogu u prenošenju vrijednosti demokracije, slobode medija i ljudskih prava u cijelom svijetu, u objašnjavanju različitih nacionalnih shvaćanja, u priopćavanju politike EU-a, u oblikovanju istinski europske perspektive i u pružanju javnosti pouzdanih i kvalitetnih informacija, a što je najvažnije preko čvrste i nepopustljive predanosti novinarskoj objektivnosti;

               G.

               budući da radiodifuzija za demokratizaciju i promicanje ljudskih prava u trećim zemljama ne potpada izričito pod ovlast politike EU-a o medijima;

               H.

               budući da postoji potreba za uspostavom dosljedne strategije za europske radiodifuzijske medije na području vanjskih poslova EU-a kako bi se promicale osnovne vrijednosti i ciljevi EU-a kao globalnog čimbenika, ali i oblikovale rasprave te izgradilo razumijevanje za pitanja vanjske politike;

               I.

               budući da su prvotno financiranje EU-a inicijative „Europski radio za Bjelarus” i neprestana podrška projektima neovisnih radiodifuzijskih medija u trećim zemljama dobar primjer promicanja slobode izražavanja i drugih temeljnih prava i sloboda u okviru zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP);

               J.

               budući da osnivanje Europskog radija na svjetskoj razini može biti vrlo korisno kao sveobuhvatan alat za vanjske odnose EU-a i za promicanje univerzalnih demokratskih vrijednosti i ljudskih prava; budući da bi upotreba internetskih tehnologija mogla olakšati ostvarenje takve inicijative;

               K.

               budući da EU podržava međunarodni kanal za vijesti Euronews, koji se emitira na 13 jezika te ga razumije 53 % svjetskog stanovništva, a prenosi se u 410 milijuna kućanstava u 155 država te ima svjetsku satelitsku pokrivenost i vodeći je kanal u pogledu potencijalne publike u Europi i među nearapskim kanalima za vijesti u arapskim državama i subsaharskoj Africi te je dostupan besplatno diljem svijeta preko raznih mobilnih uređaja;

               L.

               budući da EU od 2005. ima sklopljen ugovor o uslugama s pružateljem radiodifuzijskih usluga Euronews s temeljnim financiranjem u iznosu od 5 milijuna EUR godišnje za proizvodnju i emitiranje niza programa o europskim pitanjima; budući da su druga dva ugovora o uslugama potpisana 2007. i 2009. za 5 milijuna EUR godišnje za razdoblje od pet godina za emitiranje programa Euronews na arapskom i perzijskom; budući da su u prosincu 2010. EU i Euronews potpisali višegodišnji okvirni sporazum o partnerstvu; budući da je financijski doprinos Komisije Euronewsu za 2013. utvrđen u odluci Komisije od 8. svibnja 2013. o donošenju izmjene programa rada za 2013. na području komunikacije, koja služi kao odluka o financiranju (C(2013)2631); budući da se procijenjeni prihodi Euronewsa za 2014. sastoje od naknada za licencije dioničara (9 %), komercijalne dobiti (49 %) i financiranja Komisije i njezinih raznih glavnih uprava (42 %);

               M.

               budući da je urednička neovisnost o bilo kakvom političkom upletanju, uz nepristranost, raznolikost i poštovanje gledatelja, ključna sastavnica godišnje izjave Euronewsa o obvezama prema gledateljima (22);

               N.

               budući da je 2009. Komisija izvršila procjenu temeljnog ugovora Euronewsa u kojoj je potvrđen jedinstven i isplativ status Euronewsa kao paneuropskog izvora vijesti čije je potencijalno gledateljstvo u Europi brojnije od onoga njegovih konkurentskih međunarodnih kanala za vijesti (23);

               1.

               upućuje sljedeće preporuke Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje:

                           a)

                           da razumije važnost slobodnih europskih medija, posebno financijski održive i neovisne javne radiodifuzije, za promicanje demokratskih vrijednosti EU-a i informiranje javnosti o politici i ciljevima na području ZVSP-a, osobito jačanjem razumijevanja pitanja koja ujedinjuju i razjedinjuju Europu i koja približavaju europske građane kad je riječ o njihovu razumijevanju vanjske politike;

                           b)

                           da uspostavi dosljednu i solidnu strategiju EU-a za radiodifuzijske medije u kontekstu vanjskih odnosa EU-a, pritom promičući slobodu izražavanja i pluralizam medija te zagovarajući i jačajući demokraciju i poštovanje ljudskih prava u Europi i u trećim zemljama; da učini tu strategiju za radiodifuzijske medije sastavnim instrumentom ZVSP-a;

                           c)

                           da, kao dio te strategije, definira poseban pristup javnim radiodifuzijskim medijima, ne dovodeći u pitanje neovisnost medija i nadležnost država članica u dodjeli, definiranju i organiziranju ovlasti javnih radiodifuzijskih medija, kojim se:

                                       (i)

                                       potiče medijsko okruženje u trećim zemljama koje omogućuje razvoj neovisnih i profesionalnih radiodifuzijskih medija;

                                       (ii)

                                       europski radiodifuzijski mediji s međunarodnim emitiranjem potiču:

                                                   —

                                                   da djeluju u pluralističkom i konkurentnom medijskom okruženju – uz trenutačan pristup aktualnim vijestima iz prve ruke, mogućnost korištenja prednostima najnovijih tehnologija i zadržavanje u prvim redovima digitalne revolucije – i stvaraju autentičan i raznolik sadržaj;

                                                   —

                                                   da budu uređivački neovisni;

                                                   —

                                                   da se u potpunosti pridržavaju povelje o radiodifuzijskim medijima kojom se zahtijeva točno i objektivno izvješćivanje te uravnoteženo i sveobuhvatno prikazivanje raznolikosti EU-a i njegovih država članica, da se pridržavaju kodeksa novinarstva s posebnim naglaskom na politikama kojima se nastoji jamčiti neovisnost, točnost i ravnotežu novinarstva te da u tom smislu uspostave svoj samostalni kodeks ponašanja i definiraju uređivačku politiku;

                                                   —

                                                   da ponude platformu za razmjenu mišljenja i raspravu o socijalno i/ili politički relevantnim pitanjima, slijedeći i oblikujući raspravu iz europske perspektive zahvaljujući širokoj mreži dopisnika i potičući javni interes i sudjelovanje građana;

                                                   —

                                                   da upotrebljavaju različite metode emitiranja vijesti i programa u kojima se izražavaju mišljenja, uključujući televiziju, radio, internet, internetsko emitiranje društvene medije i mobilne platforme kako bi se omogućilo obraćanje što široj javnosti izvan EU-a;

                                                   —

                                                   da primjereno odražavaju raznolikost mišljenja i konteksta u EU-u, uključujući stajališta i stvarnosti novijih država članica;

                                                   —

                                                   da budu aktivni u osposobljavanju budućih vodećih novinara u Europi i izvan nje;

                                                   —

                                                   da se ne boje temeljitije uhvatiti u koštac s ozbiljnim pitanjima i prikazati objektivnu stvarnost iz više perspektiva;

                           d)

                           da uzme u obzir da Euronews sa svojom širokom mrežom nacionalnih pružatelja radiodifuzijskih usluga i širokom distribucijom ima potencijal za važnu ulogu u medijskom okruženju i u poticanju rasprave o Europi, pa i u trećim zemljama; međutim i da potvrdi da, kako bi imao takvu ulogu, Euronews treba:

                                       (i)

                                       imati mogućnosti nastaviti s radom na raznim jezicima, uključujući neeuropske jezike;

                                       (ii)

                                       nastaviti težiti jačanju svoje uređivačke neovisnosti;

                                       (iii)

                                       imati sredstva za promicanje mogućnosti obrazovanja i osposobljavanja novinara u vezi s europskim pitanjima i za nastavak ponude mogućnosti osposobljavanja vanjskim novinarima, osobito preko projekta Mreže Euronews;

                                       (iv)

                                       dodatno financijski i strukturno ojačati kako bi mogao postizati rezultate na razini usporedivoj s onom kanala za vijesti u cijelom svijetu;

                                       (v)

                                       na internetskoj stranici objaviti pregled svojih prihoda kako bi se postigla transparentnost djelovanja;

                           e)

                           da usmjeri financiranje iz fonda za vanjsku pomoć EU-a utemeljeno na projektima prema onim pružateljima radiodifuzijskih usluga koji već poštuju i rade u skladu s najvišim standardima neovisnosti, točnosti i ravnoteže novinarstva te promiču vrijednosti EU-a, kao i projektima koji bi pružateljima radiodifuzijskih usluga koji zaostaju u pogledu neovisnosti, točnosti i održivosti omogućili postizanje tih standarda, imajući na umu da ocjena uspješnosti prema mjerljivim kriterijima treba biti preduvjet za daljnje financiranje;

                           f)

                           da pokrene postupak razmatranja na razini EU-a s ciljem osnivanja Europskog radija na svjetskoj razini;

                           g)

                           da sustavno počne rješavati pitanje ograničavanja slobode medija u svim bilateralnim sastancima s relevantnim trećim zemljama kako bi se maksimalno uvećao učinak predložene strategije EU-a za europske pružatelje radiodifuzijskih usluga u kontekstu vanjskih odnosa EU-a;

                           h)

                           da podigne razinu osviještenosti država članica o važnosti radiodifuzijskih medija u vanjskim odnosima EU-a te da traži načine za koordinaciju predloženih strategija EU-a s djelovanjem država članica i strategijama na tom području kako bi se poboljšala dosljednost;

                           i)

                           da radi na stvaranju poticajnog medijskog okruženja u trećim zemljama i na razvoju neovisnih i profesionalnih radiodifuzijskih medija;

                           j)

                           da brzo reagira kada se satelitski signali europskih radiodifuzijskih medija s međunarodnim emitiranjem ometaju u trećim zemljama te u slučajevima kada vlade trećih zemalja obustave emitiranje europskih medija;

               2.

               nalaže svojem predsjedniku da ovu preporuku proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje i, radi obavijesti, državama članicama.

      (1)  Dokument Vijeća 11855/2012.

      (2)  SL C 99 E, 3.4.2012., str. 50.

      (3)  SL L 95, 15.4.2010., str. 1.

      (4)  SL C 377 E, 7.12.2012., str. 135.

      (5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0470

      (6)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0274.

      (7)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0453.

      (8)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0575.

      (9)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0453.

      (10)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0596.

      (11)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0102.

      (12)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0103.

      (13)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0041.

      (14)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0040.

      (15)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0104.

      (16)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0039.

      (17)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0235.

      (18)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0446.

      (19)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0224.

      (20)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0097.

      (21)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0505.

      (22)  http://www.euronews.com/services-ue/

      (23)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getAllAnswers.do?reference=E-2010-3324