title: Preporuka Europske središnje banke od 23. siječnja 2014. o izmjeni Preporuke ESB/2011/24 o statističkim izvještajnim zahtjevima Europske središnje banke u području vanjske statistike (ESB/2014/2)

text:
               22.2.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 51/1

         PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
   od 23. siječnja 2014.
   o izmjeni Preporuke ESB/2011/24 o statističkim izvještajnim zahtjevima Europske središnje banke u području vanjske statistike
   (ESB/2014/2)
   (2014/C 51/01)
   UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 5. stavak 1. i treću alineju članka 34. stavka 1.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (1), a posebno njezin članak 4.,
   budući da:

               (1)

               Prvom rečenicom članka 5. stavka 1. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu ,,Statut ESSB-a”) nalaže se Europskoj središnjoj banci (ESB) da uz pomoć nacionalnih središnjih banaka (NSB) prikuplja od nadležnih tijela koja nisu nacionalne središnje banke ili izravno od gospodarskih subjekata, statističke podatke koji su joj potrebni za izvršavanje zadaća ESSB-a. Drugom rečenicom članka 5. stavka 1. određuje se da će u tu svrhu surađivati s institucijama ili tijelima Unije i s nadležnim tijelima država članica ili trećih zemalja te s međunarodnim organizacijama. Člankom 5. stavkom 2. određuje se da nacionalne središnje banke, u mjeri u kojoj je to moguće, izvršavaju zadaće opisane u članku 5. stavku 1.

               (2)

               U slučajevima kada, u skladu s nacionalnim pravilima i uspostavljenom praksom, izvještajne jedinice dostavljaju potrebne informacije nadležnim tijelima koja nisu NSB-i, takva tijeka i njihovi odgovarajući NSB-i moraju međusobno surađivati a kako bi osigurali ispunjavanje statističkih zahtjeva ESB-a. Takav bi suradnja trebala uključivati uspostavljanje stalne strukture za prijenos podataka, osim ako je isti rezultat već postignut nacionalnim zakonodavstvom. Trenutno se ovaj zahtjev odnosi na suradnju između ureda za statistiku Central Statistics Office u Irskoj i središnje banke Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland te između ureda za statistiku National Statistics Office u Malti i središnje banke, Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta. Pored toga, u Finskoj, počevši od 1. siječnja 2014., zavod za statistiku Statistics Finland preuzima od središnje banke Suomen Pankki zadaću prikupljanja i sastavljanja potrebnih informacija u području vanjske statistike. Kako bi se ispunili gore navedeni statistički zahtjevi, središnja banka Suomen Pankki i zavod za statistiku Statistics Finland trebali bi međusobno surađivati.

               (3)

               Imajući u vidu potrebu upućivanja Preporuke ESB/2011/24 zavodu za statistiku Statistics Finland te činjenicu da će ESB na svojoj mrežnoj stranici uspostaviti, voditi i objaviti popis nadležnih tijela u državama članicama o kojima je ESB obaviješten od strane odgovarajućih NSB-a da sudjeluju u prikupljanju i/ili sastavljanju vanjske statistike, te kojima bi Preporuka ESB/2011/24 ubuduće trebala biti upućena, Preporuku ESB 2011/24 potrebno je na odgovarajući način izmijeniti,

         DONIJELO JE OVU PREPORUKU
   ODJELJAK I

      Izmjena

   Odjeljak IV Preporuke ESB/2011/4 zamjenjuje se sljedećim počevši od dana poslije datuma objave ove Preporuke u Službenom listu Europske unije.

      „ODJELJAK IV.

         Završne odredbe

                  1.

                  Ova Preporuka zamjenjuje Preporuku ESB/2004/16 od 1. lipnja 2014.

                  2.

                  Upućivanja na Preporuku ESB/2004/16 smatraju se upućivanjima na ovu Preporuku.

                  3.

                  Ova je Preporuka upućena uredu za statistiku, Central Statistics Office u Irskoj, uredu za statistiku National Statistics Office u Malti, zavodu za statistiku Statistics Finland u Finskoj te drugim takvim nadležnim tijelima kojima s vremena na vrijeme može biti povjereno prikupljanje i/ili sastavljanje vanjske statistike u državama članicama te koje se nalaze na popisu nadležnih tijela koji uspostavlja, vodi i objavljuje ESB na svojoj mrežnoj stranici.

                  4.

                  Od adresata se zahtijeva da ovu Preporuka primijene od 1. lipnja 2014. ili od dana kada budu uvršteni na popis nadležnih tijela iz stavka 3., ako se radi o danu nakon 1. lipnja 2014.”

   ODJELJAK II.

      Adresati

   Ova je Preporuka upućena uredu za statistiku Central Statistics Office u Irskoj, uredu za statistiku National Statistics Office u Malti i zavodu za statistiku Statistics Finland u Finskoj.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 23. siječnja 2014.

            Predsjednik ESB-a

         Mario DRAGHI

      (1)  SL L 318, 27.11.1998., str. 8.


				|

		52014PC0434

			Preporuka za ODLUKU VIJEĆA o stavljanju izvan snage Odluke 2010/407/EU o postojanju prekomjernog deficita u Danskoj /* COM/2014/0434 final */

			   	Preporuka za
ODLUKU VIJEĆA
o stavljanju izvan snage Odluke 2010/407/EU o
postojanju prekomjernog deficita u Danskoj
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 126. stavak 12.,
uzimajući u obzir preporuku Komisije,
budući da:
(1)       Odlukom Vijeća
2010/407/EU od 13. srpnja 2010.[1]
na temelju preporuke Komisije odlučeno je da u Danskoj postoji prekomjerni
deficit. Vijeće je utvrdilo da je u skladu s podacima koje su u travnju
2010. dostavila nadležna tijela Danske deficit opće države predviđen
za 2010. iznosio 5,4 % BDP-a, što je iznad referentne vrijednosti od
3 % BDP-a iz Ugovora. U 2010. očekivalo se da će bruto dug
opće države iznositi 45,1 % BDP-a, što je znatno ispod referentne
vrijednosti od 60 % BDP-a iz Ugovora[2].
(2)       U skladu s člankom 126.
stavkom 7. UFEU-a i člankom 3. stavkom 4. Uredbe Vijeća (EZ)
br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka
u slučaju prekomjernog deficita[3],
Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju preporuke Komisije uputilo preporuku
Danskoj u cilju okončanja stanja prekomjernog deficita najkasnije do 2013.
Preporuka je objavljena.
(3)       U skladu s člankom 4.
Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženog Ugovorima,
Komisija osigurava podatke za provedbu postupka. U okviru primjene navedenog
Protokola države članice dostavljaju podatke o državnom deficitu i dugu i
drugim povezanim varijablama dvaput godišnje, odnosno do 1. travnja i do 1.
listopada, u skladu s člankom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 479/2009 od
25. svibnja 2009. o primjeni Protokola (br. 12.) o postupku u slučaju
prekomjernog deficita priloženog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice[4].
(4)       Pri odlučivanju o tome
je li odluku o postojanju prekomjernog deficita potrebno staviti izvan snage
Vijeće bi trebalo donijeti odluku na temelju dostavljenih podataka.
Nadalje, odluku o postojanju prekomjernog deficita trebalo bi staviti izvan
snage samo ako Komisijine prognoze pokažu da tijekom razdoblja obuhvaćenog
prognozom deficit neće biti veći od referentne vrijednosti od
3 % BDP-a[5].
(5)       Na temelju podataka koje je
osigurala Komisija (Eurostat) u skladu s člankom 14. Uredbe (EZ) br.
479/2009, slijedom obavijesti Danske prije 1. travnja 2014. i na temelju
Komisijine proljetne prognoze 2014. opravdano je donijeti sljedeće
zaključke:
–
Deficit opće države ostao je unutar referentne
vrijednosti od 3 % BDP-a u razdoblju od 2010. do 2013., osim 2012., kada
je na saldo negativno utjecala jednokratna naknada povezana s reformom mirovina
u 2011. Procjenjuje se da je navedena jednokratna naknada 2012. oslabila
fiskalni saldo za 1,6 % BDP-a. Deficit opće države iznosio je
2,5 % BDP-a u 2010., 1,9 % BDP-a u 2011., 3,8 % BDP-a u 2012. i
0,8 % BDP-a u 2013. Poboljšanje fiskalnog salda potaknuto je mjerama
konsolidacije na razini prihoda i rashoda, osobito ograničenim rastom
javne potrošnje.
–
U danskom programu konvergencije za 2014.
predviđa se deficit opće države od 1,3 % BDP-a u 2014. i
2,9 % BDP-a u 2015. U 2013. – 2014. na javne financije utječu
jednokratni prihodi koji potječu iz restrukturiranja postojećih
jednokratnih mirovina, omogućujući isplatu porezne obveze za
buduće jednokratne mirovine po povoljnoj stopi. Procjenjuje se da će
se zbog te mjere fiskalni saldo u obje godine povećati za približno
1,8 % BDP-a. Ta mjera neće imati utjecaja u 2015., što dovodi do
očekivanog porasta u deficitu javnih financija. U Komisijinoj proljetnoj
prognozi 2014. predviđa se deficit opće države od 1,2 % BDP-a u
2014. i 2,7 % BDP-a u 2015. Stoga bi deficit tijekom razdoblja
obuhvaćenog prognozom trebao ostati ispod referentne vrijednosti od
3 % BDP-a.
–
Nakon poboljšanja za 0,7 % BDP-a izraženog u
kumulativnom smislu od 2011. do 2013., predviđa se da će se
strukturni saldo, odnosno saldo prilagođen na temelju gospodarskog ciklusa
i bez jednokratnih i drugih privremenih mjera, pogoršati za 0,8 % BDP-a u
2014. (na -0.2 % BDP-a) i za još 0,3 % BDP-a u 2015. ako ne dođe
do promjene politike.
–
Komisijinom proljetnom
prognozom 2014. predviđa se da će se bruto dug opće države
smanjiti na 43,5 % BDP-a u 2014., a porasti na 44,9 % BDP-a u 2015.,
što je ispod referentne vrijednosti od 60 % BDP-a iz Ugovora.
(6)       Vijeće podsjeća na
to da je počevši od 2014., što je godina koja slijedi nakon smanjenja
prekomjernog deficita, Danska podložna preventivnom dijelu Pakta o stabilnosti
i rastu te bi svoj strukturni saldo trebala održati na razini svojeg
srednjoročnog cilja ili iznad njega.
(7)       U skladu s člankom 126.
stavkom 12. Ugovora, Odluka Vijeća o postojanju prekomjernog deficita
stavlja se izvan snage ako Vijeće smatra da je u predmetnoj državi
članici prekomjerni deficit smanjen.
(8)       Vijeće smatra da je
prekomjerni deficit u Danskoj smanjen i stoga je Odluku 2010/407/EU potrebno
staviti izvan snage,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Iz sveobuhvatne procjene proizlazi da je
stanje prekomjernog deficita u Danskoj ispravljeno.
Članak 2.
Stoga se Odluka 2010/407/EU stavlja izvan
snage.
Članak 3.
Ova je Odluka upućena Kraljevini Danskoj.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 189, 22.7.2010., str. 15.
[2]               Deficit opće države za 2010. nakon toga je
revidiran na 2,5 % BDP-a, dok je bruto dug opće države revidiran na
42,8 % BDP-a.
[3]               SL L 209, 2.8.1997., str. 6.
[4]               SL L 145, 10.6.2009., str. 1.
[5]               U skladu sa „Specifikacijama za provedbu Pakta o
stabilnosti i rastu i smjernicama u pogledu oblika i sadržaja programa
stabilnosti i konvergencije” od 3. rujna 2012. Vidi:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


title: Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi Slovačke za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Slovačke za 2014.

text:
               29.7.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 247/122

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 8. srpnja 2014.
   o nacionalnom programu reformi Slovačke za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Slovačke za 2014.
   2014/C 247/23
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom se usredotočuje na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i konkurentnosti.

               (2)

               Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedlogâ Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (od 2010. do 2014.) te je 21. listopada 2010. donijelo odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da u svojim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja u obzir uzmu integrirane smjernice.

               (3)

               Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebno su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedine zemlje.

               (4)

               Vijeće je 9. srpnja 2013. usvojilo Preporuku (3) o nacionalnom programu reformi Slovačke za 2013. i dostavilo mišljenje o ažuriranom programu stabilnosti Slovačke za razdoblje 2012. – 2016. Komisija je 15. studenoga 2013., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4) dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Slovačke za 2014.

               (5)

               Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Također, 13. studenoga 2013. Komisija je na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Slovačku ne smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (6)

               Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

               (7)

               Slovačka je 23. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014. i program stabilnosti za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (8)

               Cilj je proračunske strategije navedene u programu stabilnosti za 2014. osigurati trajno smanjenje prekomjernog deficita i do 2017. ostvariti srednjoročni cilj strukturnog deficita od oko 0,5 % BDP-a. Taj je srednjoročni cilj stroži nego što se zahtijeva Paktom o stabilnosti i rastu. Slovački deficit opće države trajno je sveden na ispod 3 % BDP-a u 2013. Planirana (ponovno izračunana) promjena strukturnog salda za 2014. upućivala bi na činjenicu da Slovačka znatno odstupa od plana prilagodbe srednjoročnom cilju. Planirano poboljšanje od 0,3 % BDP-a u 2015. bilo bi u skladu s pravilima Pakta o stabilnosti i rastu. Programom stabilnosti poslije se ne bi osigurala odgovarajuća prilagodba srednjoročnom cilju. Rashodi bi rasli u skladu s referentnim mjerilom za rashode u 2014. i u 2015. Programom stabilnosti predviđa se da će se najveći konsolidacijski napori radi ostvarenja srednjoročnog cilja uložiti u 2016. i 2017. Općenito, prilagodbom srednjoročnom cilju stvara se rizik u odnosu na poštovanje obveza iz Pakta o stabilnosti i rastu. Programom stabilnosti predviđa se da će se dug opće države zadržati ispod referentne vrijednosti ‐od ‐60 % BDP-a tijekom cijelog programskog razdoblja. Makroekonomski scenarij na kojemu se temelje projekcije proračuna u programu stabilnosti i koji je potvrdilo neovisno tijelo (Odbor za makroekonomske prognoze) vjerodostojan je.
               Već kvantificiranim mjerama ne jamči se da će se fiskalni ciljevi koje je odredila vlada ostvariti. Isto tako, sve rashodovne mjere nisu određene u dovoljnoj mjeri, reforme štednje u državnoj upravi i dalje podliježu rizicima izvršavanja, a izdaci za plaće, kao i prije, možda neće doseći ciljane vrijednosti. S druge strane, brojke predstavljene u programu stabilnosti još ne uzimaju u obzir uštede dobivene pokretanjem nacionalne kočnice duga. Prema proljetnoj prognozi službi Komisije za 2014., koja sadržava učinak ušteda u potrošnji zbog kočnice duga, odstupanje od prilagodbe u 2014. bilo bi manje nego što je predviđeno programom stabilnosti, a za 2015. predviđa se dovoljna strukturna prilagodba, pri čemu će se i u 2014. i u 2015. poštovati referentno mjerilo za rashode.

               (9)

               I u programu stabilnosti i u nacionalnom programu reformi izražava se namjera povećanja potrošnje kojom se potiče rast, no čini se da nije u potpunosti podržana planovima na kojima se temelji. Rashodi za obrazovanje iz državnog proračuna povećavaju se u 2014., ali se smanjuju u godinama nakon toga. Na temelju ocjene programa stabilnosti i prognoze Komisije, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, mišljenje je Vijeća da u 2014. postoji rizik odstupanja od prilagodbe srednjoročnom cilju, dok se u 2015. očekuje odgovarajući ispravak.

               (10)

               Radi ispunjavanja zahtjeva iz Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju Slovačka je u studenome 2013. uvela pravila o uravnoteženom proračunu. No proračunski je okvir oslabljen zbog nedostatka obvezujućih i provedivih gornjih granica za rashode. Iako je njihovo uvođenje bilo predviđeno programom stabilnosti za 2013., ta preuzeta obveza još nije provedena, Slovačka je i dalje zemlja srednjeg rizika u pogledu održivosti javnih financija, a predviđa se da su rashodi za zdravstvo glavni pokretač sve većih troškova starenja i čine 2 % BDP-a, što je drugo najveće predviđeno povišenje rashoda za zdravstvo u državama članicama. Najveći su problemi u sektoru bolničke skrbi i primarne zaštite. Vlada je u prosincu 2013. donijela Strateški okvir za zdravstvo 2014. – 2030. radi poboljšanja ekonomičnosti. Strategiji su sada potrebni detaljni provedbeni planovi.

               (11)

               Slovačka je ostvarila napredak u ispunjavanju poreznih obveza, a polovina mjera u okviru plana djelovanja za borbu protiv porezne prijevare već je provedena. Čini se da se stoga u 2013. učinkovitost slovačkog poreznog sustava poboljšala, posebice kada je riječ o PDV-u, iako i dalje postoji potreba udruživanja napora te jačanja analitičkog i revizijskog kapaciteta porezne uprave, a ujedinjavanje naplate poreza, carina i doprinosa za socijalno osiguranje zaostaje. U cilju daljnje fiskalne konsolidacije kojom se potiče rast, Slovačka bi se mogla više osloniti na poreze koji manje prijete rastu, ponajviše na periodično oporezivanje imovine i oporezivanje u vezi s okolišem. Dosad nije zabilježen napredak u reformi periodičnog oporezivanja imovine i njegova povezivanja s tržišnom vrijednosti imovine. Prihodi od tog poreza niski su i nepromijenjeni u relativnom smislu od 2000. Vlada je 2013. provela mjere smanjenja velikih razlika u poreznom klinu između zaposlenih i samozaposlenih, ali i dalje postoji znatna razlika u efektivnoj poreznoj stopi između tih dviju skupina zabilježena u 2012.

               (12)

               Tržište rada i dalje je suočeno s nizom izazova. Nezaposlenost, koja je i dalje oko 14 %, većinom je dugotrajna, što pokazuje na strukturnu prirodu problema nezaposlenosti u Slovačkoj. Slovačka je postigla određeni napredak u smislu smanjenja poreznoga klina za radnike s niskim primanjima koji ulaze na tržište rada nakon dugotrajne nezaposlenosti, ali učinkovitost mjera mora se pratiti i ocijeniti. Tek ograničen napredak postignut je u drugim područjima, primjerice u poboljšanju kapaciteta javnih službi za zapošljavanje radi individualizacije usluga i u jačanju poveznice između poticajnih mjera i socijalne pomoći. Kada je riječ o nezaposlenosti mladih, javna služba za zapošljavanje ima ograničene kapacitete za ranu intervenciju i prilagođavanje usluga tražiteljima zaposlenja te uspostavljanje kontakta s neregistriranim mladim ljudima. Stoga postoji potreba djelovanja u tim područjima, što je u skladu s ciljevima Jamstva za mlade. Potrebno je poduzeti konkretnije mjere za većinu tražitelja zaposlenja koji su u nepovoljnom položaju, uključujući Rome, čija je stopa zaposlenosti i dalje niska. Nedostatak odgovarajućih ustanova za čuvanje djece, posebice za djecu mlađu od tri godine, otežava povratak majki na tržište rada.

               (13)

               Ograničena usklađenost obrazovanja s potrebama tržišta rada sprečava ponudu kvalificirane radne snage. Obrazovni rezultati učenika u obvezatnom školovanju ispod su prosjeka EU-a i znatno su se pogoršali. Javni rashodi na obrazovanje i dalje su niski usprkos nedavnim povišicama nastavničkih primanja; početna se izobrazba nastavnika poboljšava i sve se veći naglasak stavlja na praktično iskustvo, no s tim se naporima mora nastaviti. Usprkos nastojanjima vlade da reformira strukovno obrazovanje i osposobljavanje te subvencionira radna mjesta za mlade, stopa nezaposlenosti mladih i dalje je među najvišima u Uniji, a prelazak iz škole na posao i dalje je kompliciran. Relativno nizak postotak stručno usmjerenih programa na razini prvostupnika i nedovoljna suradnja s poslodavcima smanjuje usklađenost potreba tržišta rada s tercijarnim obrazovanjem. Poboljšanje kvalitete visokog obrazovanja te suradnje između poduzeća i obrazovnih ustanova pomoglo bi potaknuti inovacijske kapacitete gospodarstva. Planovi u okviru strategije pametne specijalizacije dobro napreduju, no moraju se učinkovito provesti. Neprestano niska razina kvalitetnog predškolskog obrazovanja i skrbi negativno utječe na obrazovne rezultate, posebice na Rome. Inicijative za poboljšanje obrazovnih rezultata romskih učenika za sada se suviše oslanjaju na projekte koje sufinancira EU.

               (14)

               Na energetskom planu Slovačka je ostvarila napredak u pripremama za uspostavu većeg broja interkonekcija za električnu energiju i plin sa susjednim zemljama; međutim, i dalje je potrebno poduzimanje mjera kako bi slovačko energetsko tržište bolje funkcioniralo, a posebno je potrebno poboljšati transparentnost mehanizma određivanja cijena. U novom programskom razdoblju paket mjera poboljšanja energetske učinkovitosti predložen je za dobivanje financijske pomoći EU-a.

               (15)

               Trenutačnom reformom javne uprave poboljšat će se usmjerenost na korisnike, no kvaliteta i učinkovitost javne uprave i dalje su loši. Neprestano velika fluktuacija zaposlenika povezana s političkim promjenama te loše kadrovsko upravljanje i loša analitička sposobnost narušavaju donošenje politika temeljenih na dokazima. Međunarodni pokazatelji korupcije Slovačku i dalje svrstavaju nisko, a napredak u poboljšanju učinkovitosti i transparentnosti pravosudnog sustava neznatan je. U Slovačkoj se pogoršala kvaliteta poslovnog okruženja, a podrška brzorastućim poduzećima stagnira. Slovačka je nedavno reformirala pravila o javnoj nabavi u cilju poboljšanja transparentnosti i učinkovitosti, no primjena tih pravila i dalje je izazov, a učinak reforme javne nabave iz 2013. ostaje ograničen.

               (16)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu slovačke ekonomske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i društveno-ekonomsku politiku u Slovačkoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom uključivanjem iskustva na razini EU-a u buduće nacionalne odluke. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 6. u nastavku.

               (17)

               Vijeće je u okviru tog ocjenjivanja preispitalo program stabilnosti, a njegovo mišljenje (6) posebno odražava preporuka br. 1. u nastavku.

               (18)

               Komisija je u kontekstu europskog semestra provela i analizu ekonomske politike europodručja kao cjeline. Na toj je osnovi Vijeće izdalo preporuke upućene pojedinim državama članicama čija je valuta euro (7). Kao država čija je valuta euro, i Slovačka bi trebala osigurati da se te preporuke provedu u cijelosti i na vrijeme,

         PREPORUČUJE da Slovačka da u razdoblju 2014.–2015. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.

               Nakon smanjenja prekomjernog deficita ojačati proračunske mjere za 2014. s obzirom na razliku od 0,3 % BDP-a koja se pojavljuje u odnosu na preventivni aspekt zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu na temelju proljetne prognoze iz 2014. službi Komisije. Osigurati u 2015. zahtijevanu prilagodbu srednjoročnom cilju od 0,1 % BDP-a, uzimajući u obzir očekivane slabe gospodarske uvjete. Nakon toga, do ostvarenja srednjoročnog cilja postići godišnju strukturnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a kao referentnu vrijednost. Dodatno jačati fiskalni okvir, između ostaloga i uvođenjem obvezujućih i provedivih gornjih granica za rashode. Poboljšati dugoročnu održivost javnih financija povećanjem ekonomičnosti sektora zdravstva, posebno racionalizacijom bolničke skrbi i upravljanja bolnicama te jačanjem primarne zaštite.

               2.

               Poboljšati učinkovitost porezne uprave jačanjem revizije, ocjene rizika i sposobnosti naplate duga. Povezati osnovicu za oporezivanje nekretnina s tržišnom vrijednosti imovine.

               3.

               Učinkovitije rješavati problem dugotrajne nezaposlenosti poticajnim mjerama, obrazovanjem odraslih i individualiziranim kvalitetnim osposobljavanjem. Poboljšati sposobnosti javnih usluga za zapošljavanje pri obradi predmeta, individualiziranom savjetovanju i poticanju tražitelja zaposlenja te bolje povezati poticajne mjere i socijalnu pomoć; Učinkovito rješavati nezaposlenost mladih poboljšavajući ranu intervenciju, u skladu s ciljevima Jamstva za mlade. Povećati poticaje za zapošljavanje žena boljim osiguravanjem ustanova za čuvanje djece, posebno djece ispod tri godine starosti.

               4.

               poduzela mjere povećanja kvalitete nastave radi boljih obrazovnih rezultata; Ojačati učenje temeljeno na radu u poduzećima u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju. Prilagoditi akreditaciju, financiranje i mjere upravljanja kako bi se potaknulo stvaranje stručno usmjerenih programa na razini prvostupnika. Poboljšati kvalitetu i važnost znanstvene baze te provesti planove za poticanje učinkovitog prijenosa znanja i suradnje među sveučilištima te istraživačkim i poslovnim ustanovama. Donijeti sustavne mjere za poboljšanje pristupa visokokvalitetnom i uključivom predškolskom i školskom obrazovanju za marginalizirane skupine, uključujući Rome, te poduzeti mjere za povećanje njihova većeg sudjelovanja u strukovnom osposobljavanju i visokom obrazovanju.

               5.

               Uložiti veće napore u bolje funkcioniranje energetskog tržišta, posebno povećanjem javne transparentnosti regulatornog okvira i istraživanjem uzroka visokih cijena električne mreže, posebno za industrijske korisnike. Nadovezujući se na već postignuti uspjeh, dalje razvijati interkonekcije sa susjednim zemljama, uključujući Ukrajinu, u skladu s Memorandumom o razumijevanju potpisanim u travnju.

               6.

               Poduzeti mjere povećanja neovisnosti javne službe, uključujući izmjene Zakona o državnim službenicima. Prilagoditi strategiju poboljšanja kadrovskog upravljanja u javnoj upravi. Uložiti veće napore u jačanje analitičke sposobnosti u glavnim ministarstvima s ciljem donošenja politika temeljenih na dokazima i poboljšanja kvalitete ocjene učinka politike. Poduzeti mjere borbe protiv korupcije i ubrzati napore poboljšanja učinkovitosti i kvalitete pravosudnog sustava. Uvesti mjere poboljšanja poslovnog okruženja, uključujući za MSP-ove. Uložiti veće napore u poboljšanje učinkovitosti javne nabave.

      Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. C. PADOAN

      (1)  SL L 209, 2.8.1997, str. 1.

      (2)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (3)  SL C 217, 30.7.2013., str. 71.

      (4)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str.11.).

      (5)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011, str. 25.)

      (6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.

      (7)  Vidjeti str. 141 ovoga Službenog lista.


title: Preporuka Vijeća od 21. veljače 2017. o razrješnici koja se daje Komisiji u vezi s provedbom operacija Europskog razvojnog fonda (deseti ERF) za financijsku godinu 2015.

text:
               23.2.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 58/3

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 21. veljače 2017.
   o razrješnici koja se daje Komisiji u vezi s provedbom operacija Europskog razvojnog fonda (deseti ERF) za financijsku godinu 2015.
   (2017/C 58/03)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između Skupine članica afričkih, karipskih i pacifičkih država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. (1) i izmijenjen Sporazumom potpisanim u Luxembourgu 25. lipnja 2005. (2),
   uzimajući u obzir Unutarnji sporazum između predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o financiranju pomoći Zajednice na temelju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje od 2008. do 2013. u skladu sa Sporazumom o partnerstvu AKP-a i EZ-a te o dodjeli financijske pomoći prekomorskim zemljama i područjima na koje se primjenjuje četvrti dio Ugovora o EZ-u (3) („Unutarnji sporazum”) kojim se uspostavlja, među ostalim, deseti Europski razvojni fond (deseti ERF), a posebno njegov članak 11. stavak 8.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 215/2008 od 18. veljače 2008. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na 10. Europski razvojni fond (4), a posebno njezine članke od 142. do 144.,
   ispitavši račun prihoda i rashoda i bilancu stanja koji se odnose na operacije desetog ERF-a na dan 31. prosinca 2015. i Godišnje izvješće Revizorskog suda o aktivnostima koje se financiraju iz 8., 9., 10. i 11. Europskog razvojnog fonda (ERF) za financijsku godinu 2015., zajedno s odgovorima Komisije (5) sadržanima u tom godišnjem izvješću,
   budući da:

               (1)

               Na temelju članka 11. stavka 8. Unutarnjeg sporazuma, Europski parlament na preporuku Vijeća daje Komisiji razrješnicu za financijsko upravljanje desetim ERF-om.

               (2)

               Sveukupna provedba operacija desetog ERF-a tijekom financijske godine 2015. od strane Komisije bila je zadovoljavajuća,

         PREPORUČUJE da Europski parlament Komisiji dade razrješnicu u vezi s provedbom operacija desetog ERF-a za financijsku godinu 2015.

      Sastavljeno u Bruxellesu 21. veljače 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         E. SCICLUNA

      (1)  SL L 317, 15.12.2000., str. 3.

      (2)  SL L 209, 11.8.2005., str. 27.

      (3)  SL L 247, 9.9.2006., str. 32.

      (4)  SL L 78, 19.3.2008., str. 1.

      (5)  SL C 375, 13.10.2016., str. 287.


title: Preporuka Vijeća od 18. veljače 2014. o razrješnici koja se daje Komisiji u vezi s provedbom operacija Europskog razvojnog fonda (deveti ERF) za financijsku godinu 2012.

text:
               29.8.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 289/3

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 18. veljače 2014.
   o razrješnici koja se daje Komisiji u vezi s provedbom operacija Europskog razvojnog fonda (deveti ERF) za financijsku godinu 2012.
   2014/C 289/02
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. (1) i izmijenjen Sporazumom potpisanim u Luxembourgu 25. lipnja 2005. (2),
   uzimajući u obzir Unutarnji sporazum između predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o financiranju i upravljanju potporom Zajednice u okviru Financijskog protokola Sporazuma o partnerstvu između afričkih, karipskih i pacifičkih država i Europske zajednice i njezinih država članica potpisanog u Cotonouu (Benin) 23. lipnja 2000. i o dodjeljivanju financijske pomoći prekomorskim zemljama i područjima na koja se primjenjuje četvrti dio Ugovora o EZ-u (3) (dalje u tekstu „Unutarnji sporazum”), kojim se uspostavlja, između ostalog, deveti Europski razvojni fond (deveti ERF), a posebno njegov članak 32. stavak 3.,
   uzimajući u obzir Financijsku uredbu od 27. ožujka 2003. koja se primjenjuje na 9. Europski razvojni fond (4), a posebno njezine članke od 96. do 103.,
   razmotrivši račun prihoda i rashoda i bilancu stanja koja se odnosi na operacije devetog ERF-a na dan 31. prosinca 2012. i godišnje izvješće Revizorskog suda o djelatnostima koje financiraju 8., 9. i 10. Europski razvojni fond (ERF-ovi) (5), što se tiče financijske godine 2012., zajedno s odgovorima Komisije sadržanima u tom godišnjem izvješću,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 32. stavkom 3. Unutarnjeg sporazuma, Europski parlament treba, na preporuku Vijeća, Komisiji dati razrješnicu za financijsko upravljanje devetim ERF-om.

               (2)

               Sveukupna provedba operacija devetog ERF-a tijekom financijske godine 2012. od strane Komisije je zadovoljavajuća,

         OVIME PREPORUČUJE da Europski parlament Komisiji izda razrješnicu u vezi s provedbom operacija devetog ERF-a za financijsku godinu 2012.

      Sastavljeno u Bruxellesu 18. veljače 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         G. STOURNARAS

      (1)  SL L 317, 15.12.2000., str. 3.

      (2)  SL L 287, 28.10.2005., str. 4.

      (3)  SL L 317, 15.12.2000., str. 355.

      (4)  SL L 83, 1.4.2003., str. 1.

      (5)  SL C 331, 14.11.2013., str. 261.


title: Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi 2014. Estonije i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Estonije za 2014.

text:
               29.7.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 247/25

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 8. srpnja 2014.
   o nacionalnom programu reformi 2014. Estonije i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Estonije za 2014.
   2014/C 247/06
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, koja je usredotočena na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

               (2)

               Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (od 2010. do 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka po državama članicama.

               (4)

               Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku (3) o nacionalnom programu reformi Estonije za 2013. i dalo mišljenje o ažuriranom programu stabilnosti Estonije za razdoblje 2012. – 2017. Komisija je 15. studenoga 2013., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4) dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Estonije za 2014.

               (5)

               Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Komisija je također 13. studenoga 2013. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Estoniju ne smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (6)

               Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjere za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

               (7)

               Estonija je 8. svibnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014., a 29. travnja 2014. i program stabilnosti za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (8)

               Cilj proračunske strategije iz programa stabilnosti za 2014. jest postići srednjoročni cilj koji se održava kroz cijeli program te osigurati dovoljne fiskalne rezerve za teške gospodarske uvjete. Programom stabilnosti potvrđuje se prethodni srednjoročni cilj strukturnog suficita, koji je stroži od zahtjeva u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Očekuje se da će se ponovno izračunani strukturni saldo Estonije u 2014. pogoršati za 0,1 postotni bod BDP-a, odstupajući time od potrebnog kretanja prilagodbe, a zatim u 2015. poboljšati za 0,4 postotna boda BDP-a i na taj način ostati uglavnom uravnotežen u razdoblju 2016. – 2017. Nadalje, u okviru programa stabilnosti ističe se rizik od odstupanja od referentnog mjerila za rashode u 2014. i rizik od znatnog odstupanja u 2015. Ukupno gledajući, predviđeno kretanje prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja predstavlja rizik u pogledu ispunjenja zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu.

               (9)

               Makroekonomski scenarij na kojem se temelje fiskalna predviđanja u okviru programa stabilnosti, a koji nije odobrilo neovisno tijelo, uvjerljiv je i općenito u skladu s proljetnom prognozom službi Komisije iz 2014. Tom se prognozom predviđa pogoršanje strukturnog deficita za 0,1 % BDP-a u 2014., što dovodi do odstupanja od 0,3 % BDP-a u usporedbi s potrebnom prilagodbom te znatnog odstupanja ako se ocjenjuje u razdoblju od dvije godine. Komisija u 2015. predviđa još jedno pogoršanje strukturnog salda od 0,2 % BDP-a, što upućuje na znatno odstupanje od potrebne prilagodbe prema srednjoročnom cilju. Očekuje se i znatno odstupanje od referentnog mjerila za rashode u razdoblju 2014. – 2015. Na temelju ocjene programa stabilnosti za 2014. i prognoze Komisije te u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da u 2014. i 2015. postoji rizik od znatnog odstupanja od srednjoročnog cilja. Pravilo o strukturnom saldu kojim se nalaže usklađivanje s Ugovorom o stabilnosti, usklađivanju i upravljanju stupilo je na snagu 23. ožujka 2014. u okviru novog Zakona o državnom proračunu Estonije, ali ga je i dalje potrebno dopuniti jačanjem obvezujuće prirode višegodišnjih ciljeva u području rashoda.

               (10)

               U području tržišta rada postignut je znatan napredak u smanjenju nezaposlenosti mladih i dugotrajne nezaposlenosti. Posebnu je pozornost potrebno posvetiti mjerama kojima se osobe s niskim primanjima potiče na rad. Potrebno je uložiti dodatne napore u rješavanje problema sve većeg manjka radne snage, uključujući manjka uzrokovanog starenjem i napuštanjem tržišta rada zbog zdravstvenih razloga i invaliditeta. Stoga je iznimno važno pravodobno donijeti i provesti reforme u području radne sposobnosti te osigurati raspoloživost usluga potpore. Troškovna učinkovitost u području obiteljske politike mogla bi se dodatno poboljšati, između ostalog poticanjem pristupa skrbi za djecu. Očekuje se da će se time potaknuti rani povratak žena na tržište rada i smanjiti trajno velika razlika u plaćama među spolovima. Potrebno je povećati napore u području promicanja poduzetništva i otvaranja radnih mjesta u regijama izvan Tallina i Tartua kako bi se spriječilo povećanje razlika u gospodarskom razvoju te smanjila nezaposlenost, posebice među osobama s niskim kvalifikacijama.

               (11)

               U području obrazovanja i osposobljavanja nedavno su donesene reforme u cilju usklađivanja obrazovanja i zahtjeva tržišta rada. Potrebni su daljnji napori da bi se olakšao prelazak iz obrazovanja u radni odnos. Bit će potrebni sustavni napori, posebno oni koji uključuju socijalne partnere, kako bi se povećalo sudjelovanje u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju te učenju kroz rad, a posebno naukovanju. Provedba strategije cjeloživotnog učenja zahtijevat će ulaganje znatnih napora kako bi se osiguralo prijeko potrebno stjecanje dodatnih i novih vještina te novih razina kvalifikacija, posebno za osobe koje se nalaze u nepovoljnom položaju na tržištu rada. Razvijen je okvir za pametnu specijalizaciju koji obuhvaća strategiju za poduzetništvo i rast te strategiju za istraživanje, razvoj i inovacije, a posebna pozornost usmjerena je na zajedničke prioritete, uz dodatno usavršavanje tematskih područja. Zbog male veličine estonskog gospodarstva potrebno je nastaviti ulagati napore u internacionalizaciju sustava istraživanja, razvoja i inovacija te njegovo uvrštavanje među prioritete.

               (12)

               Intenzitet upotrebe resursa u Estoniji ostaje vrlo visok. Ostvaren je napredak u poboljšanju energetske učinkovitosti javnih zgrada, ali su potrebni daljnji i veći napori u tom području, posebno u stambenom i industrijskom sektoru. Znatan je napredak postignut u području upravljanja otpadom i odlagališta, ali je potrebno osigurati gospodarsku održivost recikliranja. Potrebno je provesti mjere u okviru razvojnog plana za područje prometa kako bi se postiglo smanjenje emisija CO2 u sektoru izvan sustava trgovanja emisijskim jedinicama u Estoniji. Energetska učinkovitost prijevoza tereta može se povećati upotrebnom održivijih načina prijevoza. Upotrebu javnog prijevoza moguće je dodatno povećati jačanjem usklađenosti regionalnih mreža i povezanosti između autobusnog i željezničkog prijevoza putnika. U porastu je upotreba osobnih vozila, pri čemu je prosječna starost voznog parka osobnih vozila gotovo dvostruko veća od prosjeka EU-a, a nova osobna vozila među najvećim su zagađivačima u Uniji. Potrebno je znatno jačanje poticaja u vezi s pitanjima okoliša, što uključuje oporezivanje. Iako su poduzeti obećavajući koraci u pogledu prekograničnih veza u području energetike, za potpunu povezanost estonskog energetskog tržišta s Unijom bit će potrebno vrijeme i ulaganja.

               (13)

               Rastuće regionalne razlike zajedno s negativnim demografskim kretanjima, neučinkovitošću i manjkom suradnje među nadležnim lokalnim tijelima slabe razvojni potencijal Estonije. To djelomično odražava stalnu neusklađenost između fiskalnog kapaciteta i dodijeljenih odgovornosti u malim općinama kao i ograničene ekonomije razmjera. Preduvjet za učinkovitost poticajnih mjera i mjera na tržištu rada učinkovitije je i pristupačnije pružanje kvalitetnih javnih usluga na lokalnoj razini, utemeljeno na područjima usluga i minimalnim standardima usluga, posebice u području prijevoza, dugotrajne skrbi, obrazovanja u ranom djetinjstvu i socijalnih usluga.

               (14)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu estonske gospodarske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela i njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Estoniji i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke Komisije iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 5. u nastavku.

               (15)

               Vijeće je u okviru tog ocjenjivanja preispitalo program stabilizacije, a njegovo mišljenje (6) posebno odražava preporuka br. 1. u nastavku.

               (16)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela i analizu gospodarske politike eurpodručja u cjelini. Na toj je osnovi Vijeće donijelo specifične preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Kao država čija je valuta euro, i Estonija bi trebala osigurati da se te preporuke provedu u cijelosti i na vrijeme,

         PREPORUČUJE Estoniji da u razdoblju od 2014. do 2015. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.

               Osnažiti proračunske mjere za 2014. s obzirom na rastuću razliku od 0,3 % BDP-a na temelju proljetne prognoze službi Komisije iz 2014., koja upućuje na rizik od znatnog odstupanja u odnosu na preventivni ogranak zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu. Znatno ojačati proračunsku strategiju u 2015. kako bi se osiguralo postizanje srednjoročnih ciljeva i njihovo održavanje nakon toga. Dopuniti proračunsko pravilo pravilima o višegodišnjim rashodima u okviru srednjoročnog proračunskog okvira koja bi bila više obvezujuća i nastaviti jačati učinkovitost javne potrošnje.

               2.

               Poboljšati poticaje za rad s pomoću mjera usmjerenih na osobe s niskim dohotkom. Usmjeriti napore za uključenje na tržište rada osiguravanjem pravodobnog donošenja i provedbe reforme u području radne sposobnosti. Povećati učinkovitost i ekonomičnost obiteljske politike uz istodobno poboljšanje raspoloživosti i dostupnosti skrbi za djecu. Provesti usklađene mjere za poticanje gospodarskog razvoja i poduzetništva u regijama s visokom nezaposlenošću.

               3.

               Poboljšati razinu vještina i kvalifikacija kako bi se osigurala usklađenost sustava obrazovanja i osposobljavanja s potrebama tržišta rada proširivanjem mjera za cjeloživotno učenje i sustavnim povećavanjem sudjelovanja u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, uključujući naukovanje. Dodatno osnažiti određivanje prioriteta i specijalizaciju u sustavima istraživanja i inovacija te jačati suradnju između poduzeća, visokog obrazovanja i istraživačkih institucija kako bi se pridonijelo konkurenciji na međunarodnoj razini.

               4.

               Pojačati napore u području poboljšanja energetske učinkovitosti, posebice u stambenim i industrijskim zgradama. Znatno ojačati poticaje u vezi s okolišem u prijevoznom sektoru kako bi se pridonijelo mobilnosti za koju su potrebni manji resursi. Nastaviti razvijati prekograničnu povezanost sa susjednim državama članicama kako bi se diversificirali izvori energije i promicalo tržišno natjecanje boljom integracijom baltičkih energetskih tržišta.

               5.

               Bolje uskladiti prihode lokalne vlasti u odnosu na dodijeljene odgovornosti. Poboljšati učinkovitost lokalnih vlasti i osigurati pružanje kvalitetnih javnih usluga na lokalnoj razini, osobito socijalnih usluga koje prate poticajne mjere.

      Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. C. PADOAN

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (3)  SL C 217, 30.7.2013., str. 21.

      (4)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str.11.).

      (5)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.)

      (6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.

      (7)  Vidjeti stranicu 141 ovog Službenog lista.


title: Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2016. o Nacionalnom programu reformi Italije za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Italije za 2016.

text:
               18.8.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 299/1

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 12. srpnja 2016.
   o Nacionalnom programu reformi Italije za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Italije za 2016.
   (2016/C 299/01)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) Europskog parlamenta i Vijeća br. 1176/2011 od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2016. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Italija utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. Tu je Preporuku Europsko vijeće potvrdilo 18. i 19. veljače 2016., a Vijeće donijelo 8. ožujka 2016. (3) Kao zemlja čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost gospodarstava u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Italija bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu te Preporuke.

               (2)

               Izvješće za Italiju za 2016. objavljeno je 26. veljače 2016. Njime je ocijenjen napredak Italije u provedbi preporuka za Italiju koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak te zemlje u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 8. ožujka 2016. predstavila rezultate detaljnog preispitivanja. U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Italiji postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Konkretno, spori rast produktivnosti koči oporavak konkurentnosti i otežava smanjenje visokog udjela javnog duga. Osobito je važna potreba za mjerama za smanjenje rizika od štetnih učinaka na talijansko gospodarstvo te, s obzirom na njegovu veličinu, smanjenje negativnih prelijevanja na ekonomsku i monetarnu uniju.

               (3)

               Italija je 28. travnja 2016. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2016. te Program stabilnosti za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Italija je obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu i podliježe prijelaznom pravilu o dugu za razdoblje 2013. – 2015. i pravilu o dugu od 2016. Prema Programu stabilnosti, udio državnog duga u BDP-u trebao bi dosegnuti vrhunac od 132,7 % u 2015. te postupno pasti na 123,8 % u 2019. U skladu s proljetnom prognozom Komisije za 2016. očekuje se da će se udio duga u BDP-u stabilizirati u 2016. te da će se tek od 2017. početi neznatno smanjivati. Provedba opširnog programa privatizacije koji su predstavile talijanske vlasti jedan je od ključnih izazova za Italiju zbog njegova očekivanog doprinosa naporima za smanjenje duga. Iako se u 2015. privatizacija odvijala prema planu, cilj da se ostvare prihodi od privatizacije u visini od 0,5 % godišnje u razdoblju 2016. – 2018. i 0,3 % u 2019. čini se veoma ambiciozan, s obzirom i na kašnjenja određenih projekata privatizacije. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je.

               (6)

               Komisija je 18. svibnja 2016. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. UFEU-a jer Italija nije ostvarila dovoljan napredak prema ostvarivanju usklađenosti s pravilom o dugu u 2015. U analizu su uključeni svi relevantni čimbenici te je zaključeno da bi se trebalo smatrati da je kriterij duga ispunjen. Komisija će preispitati svoju ocjenu u novom izvješću u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora na temelju svoje jesenske prognoze za 2016., nakon što postanu dostupne nove informacije o nastavku kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju za 2017.

               (7)

               Italiji je u proljeće 2015. odobreno privremeno odstupanje od potrebnog kretanja prilagodbe radi ostvarivanja srednjoročnog proračunskog cilja u 2016. u iznosu od 0,4 postotna boda BDP-a kako bi se u obzir uzele krupne strukturne reforme s pozitivnim utjecajem na dugoročnu održivost javnih financija. Italija je u svojem nacrtu proračunskog plana za 2016. zatražila dodatno odstupanje od potrebnog kretanja prilagodbe radi ostvarivanja srednjoročnog proračunskog cilja u 2016. u iznosu od 0,1 postotnog boda BDP-a kako bi se u obzir uzele druge strukturne reforme s pozitivnim utjecajem na dugoročnu održivost javnih financija. Pojedinosti na kojima se temelje sve te reforme iznesene su u nacionalnom programu reformi Italije za 2016., kojim se općenito potvrđuje plan reformi. Sljedeća područja obuhvaćena su reformom i uključena u program zato što utječu na održivost javnih financija: i. javna uprava i pojednostavnjenje; ii. tržišta proizvoda i usluga; iii. tržište rada; iv. građansko pravosuđe; v. obrazovanje; vi. preusmjeravanje poreza; vii. mjere za smanjenje razine loših kredita i reformu postupaka nesolventnosti i viii. revizija potrošnje kao mjera financiranja. Nadležna tijela procjenjuju da će utjecaj tih reformi na realni BDP iznositi 2,2 postotna boda do 2020., što se čini uvjerljivom procjenom. Ako ih se u potpunosti i pravodobno provede, te će reforme imati pozitivan utjecaj na održivost javnih financija. Trenutačno se može ocijeniti da Italija zadovoljava uvjete za cjelokupno traženo privremeno odstupanje u iznosu od 0,5 postotnih bodova BDP-a u 2016., pod uvjetom da primjereno provede dogovorene reforme, što će se pratiti u okviru europskog semestra, te u skladu s uvjetima iz uvodne izjave 10.

               (8)

               Italija je u svojem nacrtu proračunskog plana za 2016. zatražila dodatno odstupanje od potrebnog kretanja prilagodbe radi ostvarivanja srednjoročnog proračunskog cilja u 2016. u iznosu od 0,3 postotna boda BDP-a kako bi se u obzir uzeli nacionalni rashodi za ulaganja u projekte koje sufinancira EU. Čini se da informacije navedene u Programu stabilnosti za 2016. potvrđuju da se odstupanje Italije od kretanja prilagodbe radi ostvarivanja srednjoročnog proračunskog cilja u 2016. uistinu upotrebljava za povećanje ulaganja. Međutim, postoje određene sumnje u pogledu mogućnosti da se u 2016. ostvare sufinancirana ulaganja u cjelokupnom predviđenom iznosu. Trenutačno se može ocijeniti da Italija zadovoljava uvjete za privremeno odstupanje u iznosu od 0,25 postotnih bodova BDP-a u 2016., pod uvjetom da primjereno ostvari planirana ulaganja te u skladu s uvjetima iz uvodne izjave 10. Komisija će provesti ex post procjenu kako bi provjerila koji je stvaran iznos nacionalnih rashoda za sufinancirane projekte ulaganja te povezano odstupanje na koje Italija ima pravo na temelju takozvane „klauzule o ulaganjima”.

               (9)

               U Programu stabilnosti za 2016. navodi se da je utjecaj iznimnog priljeva izbjeglica i iznimnih sigurnosnih mjera na proračun znatan te da bi ih se trebalo smatrati izvanrednim događajem koji je izvan kontrole vlade, kako je definirano člankom 5. stavkom 1. i člankom 6. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Prema Komisiji, dodatni je utjecaj u skladu s procjenama iz Programa stabilnosti i iznosi 0,03 % BDP-a u 2015. i 0,04 % u 2016. za rashode povezane s izbjeglicama te 0,06 % BDP-a u 2016. za sigurnosne mjere. Italija je u vezi s time zatražila privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju. Odredbama iz članka 5. stavka 1. i članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 uzimaju se u obzir ti dodatni rashodi jer su priljev izbjeglica te ozbiljnost terorističke prijetnje izvanredni događaji, a njihov je utjecaj na javne financije Italije znatan te održivost ne bi bila ugrožena ako se dopusti odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju. Stoga, kako bi se u obzir uzeli dodatni troškovi povezani s izbjeglicama, smanjena je potrebna prilagodba prema srednjoročnom proračunskom cilju za 2015. U pogledu 2016. konačna će se ocjena, uključujući prihvatljive iznose, izraditi u proljeće 2017. na temelju zabilježenih podataka koje su dostavila talijanska nadležna tijela.

               (10)

               U svojem je mišljenju o nacrtu proračunskog plana Italije za 2016. Komisija navela da će, u kontekstu „ukupne ocjene” mogućeg odstupanja od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, uzeti u obzir mogućnost da Italija ispunjava uvjete za fleksibilnost u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, vodeći posebno računa o tome bi li se odstupanje od kretanja prilagodbe uistinu upotrijebilo za povećanje ulaganja, postoje li uvjerljivi planovi za nastavak kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju te je li ostvaren napredak u pogledu programa strukturnih reformi, uzimajući u obzir preporuke Vijeća. Komisija ocjenjuje da Italija ispunjava uvjete za dodatno odstupanje od 0,35 postotnih bodova BDP-a za 2016., uzimajući u obzir napredak programa strukturnih reformi, planirana ulaganja te preuzetu obvezu vlade da osigura usklađenost s kretanjem prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2017., što će Komisija ponovno ocijeniti na jesen.

               (11)

               Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2016., predviđeno strukturno pogoršanje od – 0,7 % BDP-a u 2016. upućuje na rizik od određenog odstupanja Italije od obveza u okviru preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, nakon što se uzme u obzir dopušteno odstupanje za ulaganja i provedbu strukturnih reformi. U 2017., uz pretpostavku da neće doći do promjena politike, prognoza Komisije pokazuje strukturni napor jednak nuli u 2017., što bi za posljedicu imalo rizik od znatnog odstupanja od tražene strukturne prilagodbe od 0,6 % BDP-a. Predviđa se da Italija neće biti usklađena s pravilom o dugu u 2016. i 2017.

               (12)

               Općenito, Vijeće na temelju ocjene Programa stabilnosti za 2016. i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2016. smatra da Italiji prijeti rizik od neusklađenosti s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Komisija će ponovno ocijeniti usklađenost Italije s potrebnim kretanjem prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju na temelju svoje jesenske prognoze za 2016., nakon što nove informacije o nastavku kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju za 2017. budu dostupne, uključujući nacrt proračunskog plana za 2017.

               (13)

               Iako su u tijeku inicijative za reformu fiskalnog okvira, dosad su poduzete samo ograničene mjere kako bi se osiguralo da se revizijom potrošnje doprinese fiskalnoj konsolidaciji. Konkretno, ciljevi revizije potrošnje dodatno su smanjeni, a činjenica da revizija potrošnje nije u potpunosti integrirana u proračunski postupak umanjuje sveukupnu učinkovitost postupka. Očekuje se da će se finalizacijom sveobuhvatne reforme proračunskog postupka, koja se provodi od 2009., riješiti taj nedostatak i omogućiti da se za proračunski postupak koristi pristup usmjereniji na učinkovitost. Kako bi se poboljšala održivost javnog duga važno je i ubrzati primjenu plana privatizacije. Talijanski porezni sustav ograničava ekonomsku učinkovitost te se i dalje suočava s nekoliko izazova. Oni su povezani s veoma niskom razinom porezne discipline i zakašnjelom reformom poreznih rashoda, posebno u vezi sa smanjenim stopama poreza na dodanu vrijednost te zastarjelim sustavom katastarskih vrijednosti. Ti aspekti zakona o davanju ovlasti u području porezne reforme nisu provedeni ili su provedeni samo djelomično. Osim toga, čini se da su nedavni događaji poput ukidanja poreza na prvu nekretninu u raskoraku s ciljem proširenja porezne osnovice i preusmjeravanja poreznog opterećenja s proizvodnih čimbenika na imovinu i potrošnju.

               (14)

               Reforma javne uprave važan je korak koji bi, ako se potrebni zakonodavni dekreti donesu i provedu, Italiji omogućio da iskoristi očekivane koristi u smislu povećane učinkovitosti i kvalitete u javnom sektoru. Kako bi se riješili temeljni uzroci neučinkovitosti, posebno su važni zakonodavni dekreti o poduzećima u državnom vlasništvu i lokalnim javnim uslugama koje je vlada predložila u siječnju 2016. te predstojeći dekret o zaposlenosti u javnom sektoru. Iako su nedavno poduzete mjere kako bi se pojačala borba protiv korupcije, među ostalim povećanjem kazni i rokova zastare za posebna kaznena djela korupcije, davno preporučena sustavna revizija pravila o zastari i dalje se čeka. I računovodstvene prijevare važno su pitanje. Dugotrajni sudski postupci i velik broj neriješenih građanskih i trgovačkih parnica i dalje su veliki izazovi pravosuđa. Zahvaljujući pomnom praćenju učinka mjera poduzetih proteklih godina u cilju rješavanja tih problema lakše će se procijeniti je li ih potrebno dopuniti dodatnim mjerama.

               (15)

               Postignut je određeni napredak u području poboljšanja kvalitete imovine u bankarskom sektoru. Iako se posljednjih mjeseci priljev novih loših kredita usporio, njihov broj i dalje je na veoma visokoj razini, što rezultira pritiskom na profitabilnost i sredstva banaka. Osim toga, sustavom nesolventnosti i okvirima naplate dugovanja u dovoljnoj se mjeri ne potiče brzo rješavanje loših kredita. Od sredine 2015. doneseno je nekoliko zakona kako bi se pojednostavnili i ubrzali postupci nesolventnosti i prisilne naplate, a predložen je i nacrt zakona o davanju ovlasti za organsku reformu stečajnog okvira. Međutim učinci tih reformi na trajanje postupaka i vrijednosti povrata tek se trebaju pokazati. Italija je od početka 2015. donijela nekoliko mjera u cilju uklanjanja nedostataka povezanih s korporativnim upravljanjem bankama, posebno u pogledu većih zadružnih banaka, banaka čiji su dioničari zaklade i malih uzajamnih banaka. Kada bi se te reforme u potpunosti provele, sektor bi mogao postati otporniji te bi se osigurala učinkovitija dodjela kredita realnom gospodarstvu. Slaba troškovna učinkovitost u bankarskom sektoru ograničava profitabilnost i unutarnje stvaranje kapitala, dok je okružje slabog rasta i niskih kamatnih stopa dodatni izazov. Novim okvirom EU-a za sanaciju banaka (5) izmijenjen je profil rizičnosti obveznica koje izdaju banke, a čiji je znatan broj u rukama talijanskih malih ulagatelja, što pokazuje koliko je važna financijska pismenost javnosti.

               (16)

               Italija je u 2015. znatno reformirala pravila i institucije tržišta rada takozvanom reformom „Jobs act” (zakon o radnim mjestima). Provedba reforme aktivnih politika tržišta rada ključna je za aktivaciju osoba koje su najudaljenije od tržišta rada, posebno dugotrajno nezaposlenih i mladih osoba. Trenutačno postoje brojni administrativni i politički izazovi te izazovi povezani s resursima. Zbog toga je osobito potrebno ojačati javne službe za zapošljavanje te pomno pratiti pružanje usluga. Reformiran je sustav naukovanja kako bi se u njega uključilo i odrasle osobe proglašene viškom i povećalo prilike za mlade, no provedba je još u tijeku. Kad je riječ o pregovorima na drugoj razini, oni u Italiji nisu dovoljno razvijeni, što otežava prihvaćanje inovativnih rješenja na razini poduzeća kojima bi se mogla poboljšati produktivnost i zahvaljujući kojima bi plaće mogle biti prilagodljivije uvjetima na tržištu rada. Za poduzimanje mjera u tom području potrebno se savjetovati sa socijalnim partnerima i one moraju biti u skladu s nacionalnim praksama. Socijalni partneri još se nisu dogovorili u pogledu reforme kolektivnog pregovaranja. U skladu s nacionalnim programom reformi, ona se očekuje krajem 2016. Stopa sudjelovanja žena na tržištu rada jedna je od najnižih u EU-u. Žene prevladavaju u poslovima na netipičnim i nesigurnim radnim mjestima, čine većinu nestandardnih radnika i posebno im prijeti rizik da budu uključene u neslužbeno gospodarstvo. Porezni sustav i sustav socijalnih naknada odvraćaju primatelje drugog dohotka od zaposlenja, a zakonom o radnim mjestima („Jobs act”) nije se učinkovito pristupilo tom problemu. I zbog ograničene dostupnosti pristupačnih usluga skrbi žene s djecom ili starijim članovima obitelji u manjoj mjeri sudjeluju na tržištu rada. Razina siromaštva visoka je; više od četvrtine Talijana prijeti siromaštvo i socijalna isključenost, a pružanje socijalne pomoći i dalje je slabo i fragmentirano. Donošenje i provedba nacionalne strategije za suzbijanje siromaštva i racionalizacija socijalnih izdataka mogli bi biti prvi koraci da se na nacionalnoj razini postupno uvede adekvatan program socijalne pomoći koji bi se temeljio na načelu aktivne uključenosti, i to na način koji općenito ne utječe na proračun. Ostvaren je znatan napredak u pogledu reforme obrazovnog sustava. Reforma školstva donesena je u srpnju 2015., a provedbeni dekreti trebali bi biti doneseni do siječnja 2017.

               (17)

               Ostvaren je ograničen napredak u području jačanja tržišnog natjecanja u sektoru usluga. O godišnjem zakonu o tržišnom natjecanju iz 2015. i dalje se raspravlja u parlamentu. Brojne odredbe, primjerice o pravničkim profesijama, oslabljene su tijekom parlamentarnog postupka. Brojna područja i dalje su prekomjerno zaštićena ili regulirana, a osobito regulirane profesije, zdravstveni sektor, lokalni javni prijevoz te taksi službe, luke i zračne luke. Sektor maloprodaje koči neučinkovitost uzrokovana strogim tržišnim pravilima. Javnim postupkom dodjele prava na javna dobra za gospodarske djelatnosti ne promiče se tržišno natjecanje, posebno zato što se dozvole ne dodjeljuju na temelju konkurentnih i transparentnih postupaka. Mjere za otvaranje tržišta moraju biti popraćene okružjem koje pogoduje poslovanju. Ostvaren je određeni napredak u pogledu pojednostavnjenja u okviru programa pojednostavnjenja za razdoblje 2015.–2017., čime se omogućuje lakša i jednostavnija suradnja središnje i regionalne uprave. Međutim, poslovno okružje u Italiji i dalje ne potiče rast i ulaganja u dovoljnoj mjeri i obilježeno je fragmentiranim i raslojenim sustavom zakona i propisa koji proizlaze iz različitih razina vlasti. Administrativno i regulatorno opterećenje i dalje je problem za gospodarske subjekte. Prednosti u pogledu osnivanja poduzeća ili sanacije nesolventnosti umanjene su zbog slabosti u pogledu građevinskih dozvola, izvršavanja ugovora, plaćanja poreza ili dobivanja kredita. Provedba nacionalne strategije javne nabave donesena početkom 2016. mogla bi pomoći u rješavanju određenih sustavnih i raširenih slabosti.

               (18)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu talijanske ekonomske politike i objavila je u Izvješću za Italiju za 2016. Ocijenila je i Program stabilnosti i nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Italiji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Italiji, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog gospodarskog upravljanja EU-om pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 5. u nastavku.

               (19)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (20)

               Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 5. u nastavku,

         PREPORUČUJE da Italija u 2016. i 2017. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               U 2016. ograničiti privremeno odstupanje od potrebne prilagodbe od 0,5 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju na iznos od 0,75 % BDP-a odobren za ulaganja i provedbu strukturnih reformi, uz uvjet da se u 2017. nastavi kretanje prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju. Ostvariti godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a ili više od toga prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2017. Tijekom 2016. dovršiti reformu proračunskog postupka i osigurati da revizija potrošnje bude njegov sastavni dio. Osigurati pravodobnu provedbu programa privatizacije i iskoristiti neočekivane prihode za ubrzanje smanjivanja udjela duga opće države. Preusmjeriti porezno opterećenje s proizvodnih čimbenika na potrošnju i imovinu. Smanjiti broj i opseg poreznih rashoda te dovršiti reformu katastarskog sustava do sredine 2017. Poduzeti mjere za poboljšanje porezne discipline, među ostalim s pomoću elektroničkog fakturiranja i plaćanja.

               2.

               Provesti reformu javne uprave donošenjem i provedbom svih potrebnih zakonodavnih dekreta, posebno onih kojima se reformiraju poduzeća u javnom vlasništvu, lokalne javne usluge i upravljanje ljudskim resursima. Pojačati borbu protiv korupcije, među ostalim revizijom pravila o zastari do kraja 2016. Skratiti trajanje građanskih sudskih postupaka provedbom reformi i učinkovitim vođenjem predmeta.

               3.

               Ubrzati smanjenje razine loših kredita, među ostalim dodatnim poboljšanjem okvira nesolventnosti i naplate dugovanja. Brzo dovršiti provedbu tekućih reformi u području korporativnog upravljanja u bankarskom sektoru.

               4.

               Provesti reformu aktivnih politika tržišta rada, posebno jačanjem učinkovitosti službi za zapošljavanje. Olakšati zapošljavanje primatelja drugog dohotka. Donijeti i provesti nacionalnu strategiju za suzbijanje siromaštva te revidirati i racionalizirati socijalne izdatke.

               5.

               Brzo donijeti i provesti očekivani zakon o tržišnom natjecanju. Poduzeti daljnje mjere kako bi se povećalo tržišno natjecanje u području reguliranih profesija, u sektorima prijevoza, zdravstva i maloprodaje te u pogledu sustava koncesija.

      Sastavljeno u Bruxellesu 12. srpnja 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. KAŽIMÍR

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  SL C 96, 11.3.2016., str. 1.

      (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (5)  Direktiva 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava te o izmjeni Direktive Vijeća 82/891/EEZ i direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2005/56/EZ, 2007/36/EZ, 2011/35/EU, 2012/30/EU i 2013/36/EU te uredbi (EU) br. 1093/2010 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 173, 12.6.2014., str. 190.).

      (6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Luksemburga za 2014.

text:
               29.7.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 247/72

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 8. srpnja 2014.
   o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Luksemburga za 2014.
   2014/C 247/14
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom se usredotočuje na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

               (2)

               Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedlogâ Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (od 2010. do 2014.) te je 21. listopada 2010. donijelo odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka za pojedinu zemlju.

               (4)

               Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku (3) o nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2013. i dostavilo mišljenje o luksemburškom ažuriranom programu stabilnosti za razdoblje 2012. – 2016. Komisija je 15. studenoga 2013. u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4) iznijela mišljenje o nacrtu proračunskog plana Luksemburga za 2014.

               (5)

               Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomske politike za 2014. Također, 13. studenoga 2013. Komisija je na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Luksemburg smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (6)

               Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

               (7)

               Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Luksemburg u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Na temelju svoje analize Komisija nije utvrdila makroekonomske neravnoteže u Luksemburgu u smislu postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže. Posebice analizom suficita na tekućem računu dokazano je da suficit ne proizlazi iz slabe domaće potražnje, već je rezultat posebnog luksemburškog modela rasta, koji se uvelike temelji na financijskim uslugama. Rizici za domaću financijsku stabilnost zbog prisutnosti velikog financijskog sektora postoje, no oni su relativno ograničeni jer je taj sektor istodobno raznovrstan i specijaliziran. Velika razina zaduženosti u privatnom sektoru, posebice u nefinancijskom korporativnom sektoru, ponajviše odražava prisutnost velikog broja višenacionalnih poduzeća koja se koriste svojim podružnicama ili društvima kćerima u Luksemburgu za unutargrupne operacije financiranja. Naposljetku, trenutačno povoljan položaj javnih financija uvelike ovisi o održivosti modela rasta temeljenog na rastućem financijskom sektoru i dugoročno predstavlja visok rizik za održivost.

               (8)

               Luksemburg je 28. travnja 2014. podnio svoj nacionalni program reformi za 2014., a 25. travnja 2014. i program stabilnosti za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (9)

               Cilj je srednjoročne proračunske strategije navedene u programu stabilnosti za 2014. vratiti se na srednjoročni cilj u 2016. nakon znatnog odstupanja u 2015. U programu stabilnosti potvrđuje se prijašnji srednjoročni cilj da suficit dosegne 0,5 % BDP-a, što odražava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Predviđa se da će (ponovno izračunani) strukturni suficit opće države pasti s 1,4 % BDP-a u 2013. na 1,1 % u 2014. prije nego što postane deficit od 0,1 % BDP-a u 2015. Nakon toga se planira ostvarenje postupnog povećanja strukturnog suficita. Stoga se očekuje da će Luksemburg u 2014. ostati pri svojem srednjoročnom cilju, ali da će od njega znatno odstupiti u 2015. Prema programu stabilnosti stopa rasta državnih rashoda, bez diskrecijskih mjera na strani prihoda, bila bi iznad referentne srednjoročne stope potencijalnog rasta BDP-a u 2015. Općenito, programski su ciljevi djelomično u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, pri čemu će doći do odstupanja posebice u 2015. Predviđa se da će udio duga, koji je u 2013. iznosio 23,1 % BDP-a, znatno ispod referentne vrijednosti od 60 % BDP-a, i dalje padati tijekom programskog razdoblja. Makroekonomski scenarij na kojemu se temelje projekcije proračuna u programu stabilnosti i koji je pripremilo neovisno tijelo (STATEC) ponešto je optimističan za 2014. i 2015. Vlada predviđa stopu rasta BDP-a od 3,2 % u 2014. i u 2015., no na temelju proljetne prognoze službi Komisije 2014. rast će iznositi 2,6 % u 2014. i 2,7 % u 2015. Nadalje, mjere na kojima se temelji fiskalna putanja za razdoblje 2015. – 2018. vlasti još nisu odredile. Na temelju Komisijine prognoze, kojom se ne uzimaju u obzir netom najavljene mjere, predviđa se da će strukturni suficit pasti na 0,6 % BDP-a u 2014. i prerasti u deficit od 1,3 % BDP-a u 2015. Procjenjuje se da će stopa rasta državnih rashoda, bez diskrecijskih mjera na strani prihoda, biti iznad referentne srednjoročne stope potencijalnog BDP-a u 2015., kada se očekuje znatno odstupanje. Na temelju ocjene programa stabilnosti i Komisijine prognoze te u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 mišljenje je Vijeća da postoje rizici za ostvarenje ciljeva programa stabilnosti, koji su samo djelomično u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, posebice počevši od 2015.

               (10)

               Vlada je u srpnju 2013. Parlamentu dostavila nacrt zakona o prenošenju odredaba iz Direktive Vijeća 2011/85/EU (5) i iz Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju. Očekivalo se da će nacrt zakona stupiti na snagu 1. siječnja 2014., no njegovo je donošenje odgođeno zbog ostavke Vlade u srpnju. Na temelju nacrta zakona uvodi se nov zakon o višegodišnjem financijskom programu kojim je obuhvaćeno isto razdoblje kao i nadolazeće ažuriranje programa stabilnosti. Zakon o višegodišnjem financijskom programu ažurirao bi se svake godine na pomičnoj osnovi, zajedno s godišnjim proračunom. Njime bi se podrobno odredili planovi ostvarenja srednjoročnog proračunskog cilja na razini opće države. Nacrtom zakona uvode se višegodišnje gornje granice u zakonu o višegodišnjem financijskom programu kojima bi bio obuhvaćen samo sektor opće države, no nije navedeno koje bi bile posljedice u slučaju prekoračenja gornjih granica. Nacrtom zakona ne predviđa se pravilo o nacionalnim rashodima kojim bi se odredili ciljevi u pogledu višegodišnjih rashoda. Međutim, u njemu su sadržane odredbe za prilagodbu srednjoročnom cilju kojih se treba pridržavati. Revidirani nacrt zakona podnesen je Parlamentu u ožujku 2014. i njime se među ostalim predviđa dodjela zadatka neovisnog praćenja fiskalnih pravila novoosnovanoj ustanovi „Conseil National des Finances Publiques”.

               (11)

               Isto tako, prihodi od PDV-a bit će obuhvaćeni novim pravilima o prihodima od PDV-a ostvarenima aktivnostima e-trgovine. Ti će se prihodi od 2015. prenijeti iz zemlje u kojoj je smješten opskrbljivač u zemlju boravka korisnika. Vlada je najavila da će povisiti stope PDV-a za 2 postotna boda, što bi dijelom trebalo nadoknaditi gubitak prihoda. Međutim, s obzirom na rasprostranjenu uporabu sniženih i vrlo sniženih stopa dodatni se prihodi mogu ostvariti širenjem primjene standardne stope i time bolje nadoknaditi navedene gubitke.

               (12)

               Udio bruto javnih izdataka za mirovine u BDP-u Luksemburga, prema podacima iz Komisijina izvješća o starenju stanovništva iz 2012., porast će s 9,2 % BDP-a na 18,6 % u 2060. Do toga će uglavnom doći zbog rashoda povezanih sa starenjem stanovništva, a posebice zbog mirovina. Opseg mirovinske reforme iz 2012. bio je ograničen i njome nije u potpunosti riješena prijetnja dugoročnoj održivosti javnih financija. Kratkoročno financiranje mirovinskog sustava trenutačno je zajamčeno niskom stopom starosne ovisnosti i oslanja se na doprinose koje uplaćuju relativno mladi prekogranični radnici. Očekuje se da će se u budućnosti taj trend okrenuti pa će rashodi za mirovine i dugotrajnu skrb vjerojatno znatno porasti. Kako bi se zajamčila održivost mirovinskog sustava, nakon 2020. bit će potrebno znatno povisiti stopu doprinosa, uz sustavom predviđeno ograničenje prilagodbe mirovina životnom standardu. To bi izazvalo znatno povećanje opterećenja na rad koje bi snosilo buduće aktivno stanovništvo te, posljedično, gubitak troškovne konkurentnosti. S obzirom na trenutačno visoku razinu stope zamjene mogle su se poduzeti drukčije mjere kako bi se osigurala poštenija raspodjela opterećenja po generacijama. Uvođenjem gornje granice na usklađivanje mirovina na temelju povećanja realnih plaća povećale bi se mirovinske pričuve. Isto tako, povišenjem stvarne dobi za umirovljenje, koja trenutačno iznosi 59 godina, povezujući je s promjenama očekivanog životnog vijeka lakše bi se osigurala dugoročna održivost mirovinskog sustava. Trebalo bi smanjiti i mogućnosti za prijevremeno umirovljenje. Financijskim poticajima za produljenje radnog vijeka, kao što je predviđeno mirovinskom reformom, moglo bi se pridonijeti održivosti mirovinskog sustava, ali bi trebalo dodatno poboljšati zapošljavanje starijih radnika jačanjem strukovnog obrazovanja i cjeloživotnog učenja. Luksemburg treba ograničiti buduće potrebe za dugotrajnom skrbi i povezane troškove kako bi se osigurala njezina održivost. Usluge dugotrajne skrbi mogle bi biti ekonomičnije jačanjem koordinacije između zdravstvene i socijalne skrbi, poboljšanjem pružanja usluga i davanjem veće podrške njegovateljima koji su članovi obitelji.

               (13)

               Velik suficit na tekućem računu Luksemburga pokreću financijske usluge i njime se prikriva stalno i postupno povećanje deficita u trgovinskoj bilanci za robu, nastalo zbog sporog rasta izvoza. Tim se trendom odražava sve veća važnost uslužnog sektora u gospodarstvu, ali do njega dolazi i zbog temeljnijeg gubitka troškovne konkurentnosti. Nedavnim stalnim porastom jediničnog troška rada narušila se konkurentnost luksemburškog industrijskog sektora. Modulacija mehanizma indeksacije plaća koju je Vlada donijela 2012. dovršit će se do kraja 2014. Iako postoje i drugi načini, važno je da se plaće dovedu u blisku vezu s produktivnošću reformom sustava indeksacije plaća, čime se omogućuje diferencijacija sektora. Velika ovisnost o financijskom sektoru strukturni je rizik za gospodarstvo. Stoga se Luksemburg treba usredotočiti na razvoj visokospecijaliziranih poduzeća koja bi bila odskočna daska za rast temeljen na inovacijama. Iako je intenzitet istraživanja i razvoja u javnom sektoru porastao četiri puta od 2000. te se njime izražava odlučnost da će se ojačati istraživački kapaciteti javnog sektora, Luksemburg nije na putu ostvarenja svojeg cilja da intenzitet istraživanja i razvoja do 2020. dosegne 2,3 – 2,6 % BDP-a zbog jakog pada intenziteta istraživanja i razvoja u poslovnom sektoru (s 1,53 % BDP-a u 2000. na 1 % u 2012.). Potrebno je i daljnje poboljšanje suradnje između javnih istraživačkih ustanova i poduzeća. Treba nastaviti s reformom u pogledu jačanja inovativnih klastera, koja je pokrenuta 2013.

               (14)

               Usprkos nizu donesenih mjera, nezaposlenost mladih stalno je velika i u 2013. iznosila je 17,4 % aktivnog stanovništva, iako je to pad s 18 % u 2012. Ona uvelike ovisi o razini obrazovanja, pa je manja kod visokoobrazovanih osoba. Obrazovni sustav Luksemburga suočava se s nizom osobitih izazova, kao što su višejezičnost i posebne vještine koje zahtijeva visokospecijalizirano tržište rada s velikim financijskim sektorom. Rezultatima OECD-ove ankete iz 2012. o učeničkim vještinama potvrđeno je da je potrebno poduzeti daljnje mjere radi poboljšanja relativno slabe uspješnosti mladih u osnovnim vještinama, što se bilježi od 2006. Stoga treba provesti reformu osnovnoškolskog i srednjoškolskog obrazovanja. Isto tako, treba dodatno poboljšati kvalitetu i privlačnost strukovnog obrazovanja i izobrazbe kako bi se na tržište rada dovela kvalificirana radna snaga, a posebice radnici iz doseljeničkih obitelji. Oblikovanjem poreznog sustava i sustava naknada nastaju velike zamke na tržištu rada, među najvišima u Uniji, za sve razine plaće i sastave obitelji. Osim toga, usprkos nedavno uloženim naporima aktivacijske politike i dalje su slabe, a sudjelovanje u politikama za aktivno tržište rada nije obvezatno ni u jednom trenutku tijekom razdoblja nezaposlenosti.

               (15)

               Luksemburg se obvezao da će do 2020. smanjiti emisije stakleničkih plinova u sektorima izvan sustava za trgovanje emisijskim jedinicama za 20 %, ali se očekuje da će taj cilj promašiti za 23 postotna boda. Isto tako, očekuje se da će emisije biti za 1 % veće od cilja za 2013. određenog Odlukom o raspodjeli tereta. Oko 70 % emisija povezanih s prijevozom odnosi se na izvoz goriva, među inim zbog vrlo niskih trošarina na gorivo. Prepoznavanje izvoza goriva kao glavnog izazova u drugom nacionalnom planu za klimatsku politiku donesenom u svibnju 2013. korak je naprijed. Međutim, radi rješavanja tog problema potrebne su posebne i dugoročnije mjere. Porez za zaštitu okoliša iznosio je 2,4 % BDP-a u 2012., dok je u 2004. iznosio 3,1 %. Do pada je uglavnom došlo zbog manjih prihoda od poreza na energiju, što je proizašlo iz nedostatka indeksacije tog poreza. Prometni porez, osim na gorivo, iznosio je 0,2 % BDP-a u 2012. Porez na gorivo koje se upotrebljava za prijevoz visok je i iznosi 2,2 % BDP-a usprkos povlaštenom poreznom tretmanu dizelskoga goriva, većinom zbog prekogranične kupovine goriva. Uz porez za zaštitu okoliša čiji je udio u ukupnim poreznim prihodima ispodprosječan, oblikovanje poreza za zaštitu okoliša može se poboljšati, posebice većim oporezivanjem energetskih proizvoda za prijevoz.

               (16)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu luksemburške ekonomske politike. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Luksemburgu, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 5. u nastavku.

               (17)

               S obzirom na ovu procjenu, Vijeće je preispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) navedeno osobito u preporuci 1. u nastavku.

               (18)

               Komisija je u kontekstu europskog semestra provela i analizu ekonomske politike europodručja kao cjeline. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Kao zemlja čija je valuta euro, Luksemburg bi trebao osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

         OVIME PREPORUČUJE Luksemburgu da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kako bi:

               1.

               zadržao dobar fiskalni položaj u 2014.; znatno ojačao proračunsku strategiju u 2015. kako bi osigurao ostvarenje srednjoročnog cilja i nakon toga pri njemu ostao da bi zaštitio srednjoročnu održivost javnih financija, posebice uzimajući u obzir implicitne obveze povezane sa starenjem stanovništva; ojačao fiskalno upravljanje bržim donošenjem srednjoročnog proračunskog okvira kojim se pokriva opća država, uvođenjem višegodišnjih gornjih granica za rashode i uspostavom neovisnog praćenja fiskalnih pravila; dalje proširio poreznu osnovicu, posebno na potrošnju,

               2.

               u cilju osiguravanja fiskalne održivosti ograničio rashode povezane sa starosti stanovništva većom ekonomičnošću dugotrajne skrbi, proveo mirovinsku reformu radi povišenja stvarne dobi za umirovljenje, među inim i ograničavanjem prijevremenog umirovljenja, usklađivanjem dobi za umirovljenje ili mirovina s promjenama očekivanog životnog vijeka; uložio veće napore kako bi povećao sudjelovanje starijih radnika, među inim i poboljšavanjem njihovih izgleda za zapošljavanje uvođenjem cjeloživotnog učenja,

               3.

               ubrzao donošenje strukturnih mjera, uz savjetovanje sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnom praksom, radi reforme sustava određivanja plaća, uključujući indeksiranje plaća, u cilju poboljšanja prilagodljivosti plaća kretanjima u produktivnosti, posebno na sektorskoj razini; proveo diversifikaciju strukture gospodarstva, među inim i poticanjem privatnih ulaganja u istraživanje te daljnjim razvojem suradnje između javnog istraživanja i poduzeća,

               4.

               uložio napore radi smanjenja nezaposlenosti mladih niskokvalificiranih tražitelja zaposlenja, među kojima onih iz doseljeničkih obitelji, koherentnom strategijom, među inim i daljnjim poboljšanjem oblika i praćenja politike za aktivno tržište rada, rješavajući neusklađenost u pogledu vještina i smanjujući financijski nepoticajne mjere koje odvraćaju od rada; u tom smislu ubrzao provedbu reforme općeg i strukovnog obrazovanja te izobrazbe radi bolje usklađenosti vještina mladih ljudi s potražnjom na tržištu rada;

               5.

               razvio sveobuhvatan okvir i poduzeo konkretne mjere radi ostvarenja cilja za 2020. u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova od djelatnosti koje nisu povezane sa sustavom trgovanja emisijskim jedinicama, posebice oporezivanjem energetskih proizvoda za prijevoz.

      Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. C. PADOAN

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (3)  SL C 217, 30.7.2013., str. 55.

      (4)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str.11).

      (5)  Direktiva Vijeća 2011/85/EU od 8. studenoga 2011. o zahtjevima za proračunske okvire država članica (SL L 306, 23.11.2011., str. 41.).

      (6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

      (7)  Vidjeti stranicu 141 ovoga Službenog lista.