title: Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Finske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2015.

text:
               18.8.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 272/14

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 14. srpnja 2015.
   o Nacionalnom programu reformi Finske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2015.
   (2015/C 272/04)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti.

               (2)

               Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi Finske za 2014. i dalo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Finske za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Finske za 2015.

               (4)

               Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomske politike. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Finska utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)

               Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)

               Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Finsku za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Finske u rješavanju preporuka za Finsku donesenih 8. srpnja 2014. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Finskoj postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju djelovanje u području politika i praćenje. Posebno je potrebno usmjeriti pozornost na rizike povezane sa slabim izvoznim rezultatima u kontekstu industrijskog restrukturiranja. Smanjenje udjela na izvoznom tržištu i elektroničke industrije uglavnom je završeno, no ulaganja su i dalje mala, a potencijalni se rast smanjuje. Dug privatnog sektora stabilizirao se i nije razlog za izravnu zabrinutost, no potrebno ga je posebno pratiti zbog njegove relativno visoke razine.

               (7)

               Finska je 2. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. te Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (8)

               Finska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. U Programu stabilnosti za 2015., koji je podnijela vlada koja odlazi s vlasti i koji se temelji na pretpostavci o nemijenjanju politika i obuhvaća razdoblje 2014.–2019., predviđa se da će se ukupni deficit, koji je porastao na 3,2 % BDP-a u 2014. i time prešao referentnu vrijednost od 3 % BDP-a, i dalje povećavati na 3,4 % BDP-a u 2015. te se postupno smanjivati na 3,1 % u 2017. i na 2,5 % BDP-a u 2019. Prema Programu stabilnosti za 2015. očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u porasti tijekom razdoblja prognoze programa i doseći 67,8 % do 2019. Srednjoročni cilj, a to je strukturni deficit od 0,5 % BDP-a, nije ostvaren do kraja razdoblja obuhvaćenog programom. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze uvjerljiv je. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđa se da će deficit opće države Finske biti 3,3 % BDP-a u 2015. i 3,2 % BDP-a u 2016. te se predviđa da će udio duga u BDP-u porasti na 64,4 % BDP-a do 2016. Komisija je 13. svibnja 2015. objavila izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora, u kojem je zaključila da se kriteriji deficita i duga smatraju neispunjenima. Međutim, 27. svibnja vlada koja dolazi na vlast objavila je strateški program, među ostalim planirane mjere konsolidacije. U skladu s ocjenom Komisije, ako se te mjere u potpunosti provedu, očekuje se da će smanjiti ukupni deficit znatno ispod 3 % BDP-a u 2016. Nakon pogoršanja u 2014. postoji još jedno odstupanje od potrebnog strukturnog napora u okviru preventivnog dijela u 2015. Predviđa se da će referentno mjerilo za rashode u 2015. bez sumnje biti ispunjeno. Stoga može doći do rizika značajnog odstupanja od potrebne prilagodbe prema srednjoročnom cilju u razdoblju 2014.–2015., što će se trebati naknadno ponovno procijeniti. Uzimajući u obzir mjere koje je najavila vlada koja dolazi na vlast, u 2016. postoji rizik određenog odstupanja. Stoga će biti potrebne dodatne mjere kako bi se postigle potrebne strukturne prilagodbe. Na temelju njegove ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015., kao i ocjenu mjera konsolidacije koje je vlada koja dolazi na vlast predstavila 27. svibnja, mišljenje je Vijeća da postoji rizik da Finska neće poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Iako je Finska ostvarila određen napredak u pogledu provođenja upravnih reformi, učinkovitost finskog javnog sektora mogla bi se i dalje poboljšavati, posebno u područjima koja će u budućnosti biti izložena pritiscima na troškove zbog starenja stanovništva.
               Socijalni su partneri postigli dogovor o sadržaju mirovinske reforme u jesen 2014., no još ga se mora odobriti. Povećanje sudjelovanja starijih radnika na tržištu rada ključno je zbog nedostatka fiskalne održivosti i planiranog povećanja zakonske dobi za umirovljenje. Rano napuštanje tržišta rada uglavnom je rezultat invaliditeta ili visokih naknada za nezaposlenost za starije radnike. Vladin zakon o reformi socijalnih i zdravstvenih usluga predstavljen je parlamentu u prosincu 2014., ali do parlamentarnih izbora u travnju 2015. nije pronađeno rješenje za uspostavljanje ravnoteže između upravnog modela velikih zajednica općina i autonomije pojedine općine zajamčene Ustavom te zakon nije donesen. Finske su općine relativno male, ali u usporedbi s ostalim europskim zemljama obavljaju brojne zadatke. Reforma ustroja općina napreduje uz određene zaostatke, a općine provode studije o prednostima spajanja. Prema Nacionalnom programu reformi za 2015. novi zakonodavni prijedlog mogao bi se dostaviti parlamentu do kraja 2016.

               (9)

               Kada je riječ o starenju stanovništva i smanjenju stanovništva u radno aktivnoj dobi, važno je da tržište rada ima pristup cjelokupnoj potencijalnoj radnoj snazi. Finska je u tom području ostvarila određen napredak i provela nekoliko mjera, uključujući bolju organizaciju subvencija za plaće s posebnim naglaskom na starije osobe te bolju organizaciju javne službe za zapošljavanje. Stopa nezaposlenosti u 2014. bila je 8,7 % i dalje je u porastu, posebice među mladima i starijim radnicima. Sporazumom o umjerenim plaćama iz 2013. podržava se povrat troškova i izvozna konkurentnost manjim rastom jediničnih troškova rada.

               (10)

               Finska je ostvarila određen napredak u pogledu jačanja kapaciteta za isporuku inovativnih proizvoda. Vlada provodi sveobuhvatnu reformu istraživačkih instituta i financiranja. Mjere politike za čistu tehnologiju, biotehnologiju i digitalizaciju perspektivne su, ali su relativno malih razmjera. Iako su ulaganja u području istraživanja i razvoja među najvećima u Uniji, Finska se i dalje susreće s izazovima njihova pretvaranja u uspješne izvozne proizvode i usluge. Vlada nastoji pojednostavniti sustave podrške za poduzeća i poboljšati njihovu učinkovitost, povećati financijska sredstva za novoosnovana poduzeća i promicati njihovu internacionalizaciju. Razina ulaganja u Finskoj i dalje je svejedno niska, poteškoće pri izvozu još postoje, a zaposlenost je pala. Potrebno je uložiti napore i u poboljšanje tržišnog natjecanja na tržištima proizvoda i usluga, posebice u maloprodajnom sektoru, koji je i dalje u velikoj mjeri koncentriran.

               (11)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Finske, koju je objavila u izvješću za Finsku za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Finskoj u prethodnim godinama. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Finskoj, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku.

               (12)

               Vijeće je s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (13)

               S obzirom na detaljno preispitivanje od strane Komisije i ove ocjene Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 2. i 3. u nastavku.

               (14)

               U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Kao zemlja čija je valuta euro, i Finska bi trebala osigurati da se te preporuke provedu u cijelosti i na vrijeme,

         PREPORUČUJE Finskoj da u 2015. i 2016. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               postići fiskalnu prilagodbu od najmanje 0,1 % BDP-a prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2015. i od 0,5 % BDP u 2016; nastaviti napore ublažavanja nedostatka fiskalne održivosti i učvršćivanja uvjeta za rast;

               2.

               donijeti usuglašenu mirovinsku reformu i postupno ukloniti mogućnosti ranog izlaska s tržišta rada; osigurati učinkovito oblikovanje i provedbu upravnih reformi u pogledu ustroja općina te socijalnih i zdravstvenih usluga radi povećanja produktivnosti i učinkovitosti pružanja javnih usluga uz zajamčenu kvalitetu;

               3.

               poduzeti napore na poboljšanju zapošljivosti mladih osoba, starijih radnika te dugotrajno nezaposlenih, s posebnim naglaskom na razvoju radnih vještina; promicati kretanja plaća u skladu s produktivnošću, u potpunosti poštujući ulogu socijalnih partnera te u skladu s nacionalnim praksama;

               4.

               poduzeti mjere otvaranja maloprodajnog sektora učinkovitom tržišnom natjecanju.

      Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (4)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi Finske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Finske za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 127.).

      (5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.).

      (6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

      (7)  SL C 272, 18.8.2015., str. 98.


title: Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike od 15. prosinca 2015. o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike (ESRB/2015/2)

text:
               12.3.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 97/9

         PREPORUKA EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE
   od 15. prosinca 2015.
   o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike
   (ESRB/2015/2)
   (2016/C 97/02)
   OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a posebno njezin članak 3. i članke 16. do 18.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (2), a osobito njezin članak 458.,
   uzimajući u obzir Direktivu 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (3), a posebno Odjeljak II poglavlja 4. i glavu VII te direktive,
   Uzimajući u obzir Odluku ESRB/2011/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 20. siječnja 2011. o donošenju Poslovnika Europskog odbora za sistemske rizike (4), a osobito njezin članak 15. stavak 3. točku (e) i članke 18. do 20.,
   budući da:

               (1)

               Financijski sustavu u uniji je visoko integriran. To znači da inozemni subjekti često pružaju prekogranične financijske usluge. Na jedinstvenom tržištu, pružatelji financijskih usluga u određenoj državi članici mogu izabrati između pružanja financijskih usluga putem društava kćeri ili podružnica koje se nalaze u drugoj državi članici ili izravnog pružanja prekograničnih financijskih usluga. Ova situacija može dovesti do toga da nacionalna makrobonitetna politika ima značajne prekogranične učinke.

               (2)

               Mjere makrobonitetne politike koje se primjenjuju na nacionalne pružatelje financijskih usluga u određenoj državi članici inače ne utječu na inozemne pružatelje financijskih usluga, niti izravno niti putem njihovih podružnica u drugim državama članicama. Prema tome, pružatelji financijskih usluga koji bi inače bili obuhvaćeni takvim zahtjevima, tj. zato što imaju lokalno društvo kćer, skloni su usmjeravanju svojih ulaganja putem alternativnih kanala kako bi zaobišli mjere države domaćina. Curenja i regulatorna arbitraža koja proizlaze iz takvog postupanja mogli bi dovesti u pitanje učinkovitost nacionalnih mjera makrobonitetne politike.

               (3)

               Nadalje, tržišno natjecanje moglo bi biti narušeno ako podružnice inozemnih pružatelja financijskih usluga i inozemni pružatelji financijskih usluga koji pružaju prekogranične financijske usluge izravno koriste svoju konkurentnu prednost, kao što su niži kapitalni zahtjevi za izloženosti stvorene u državi članici koja primjenjuje mjere, u odnosu na domaće pružatelje financijskih usluga i društava kćeri inozemnih pružatelja financijskih usluga u toj državi članici, kako bi povećali svoj tržišni udio.

               (4)

               Mjere makrobonitetne politike preuzete u jednoj državi imat će vanjski utjecaj na financijsku stabilnost u drugim državama putem prekograničnih veza. Općenito, ti će učinci biti pozitivni, budući da makrobonitetna politika smanjuje sistemski rizik te vjerojatnost i utjecaj sistemskih kriza, na taj način također poboljšavajući financijsku stabilnost u državama članicama. Međutim, takvi učinci mogu također biti negativni. Primjerice, neovisno o tome što su izloženi istim rizicima kao i domaći pružatelji financijskih usluga i društva kćeri inozemnih pružatelja financijskih usluga, od podružnica inozemnih pružatelja financijskih usluga i inozemnih pružatelja financijskih usluga koji izravno pružaju prekogranične financijske usluge, obično se neće zahtijevati da stvore otpornost na te rizike, primjerice nas način da se na njih primjenjuju nacionalne kapitalne mjere u njihovoj matičnoj državi članici. Osim toga, u slučaju da ti pružatelji financijskih usluga uživaju konkurentnu prednost u odnosu na domaće pružatelje financijskih usluga i društva kćeri inozemnih pružatelja financijskih usluga, to ih može potaknuti da povećaju svoju izloženost prema odgovarajućim makrobonitetnim rizicima u državi članici koja primjenjuje mjere, izlažući na taj matičnu državu članicu većem riziku. Kada bi se ostvarili ti makrobonitetni rizici koji se odnose na pružanje financijskih usluga, zaštitni slojevi kapitala tih pružatelja financijskih usluga mogli bi se pokazati nedovoljnim, a što bi imalo negativne posljedice za njihove matične financijske sustave.

               (5)

               U tom kontekstu, a radi osiguranja učinkovitosti i dosljednosti makrobonitetne politike, tvorci makrobonitetne politike moraju obratiti dužnu pažnju na takve prekogranične učinke, a kada je to opravdano, upotrijebiti prikladne instrumente politike radi rješavanja tih prekograničnih učinaka. Radi postizanja ovog cilja, Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) preporučuje pristup koji se temelji na dva glavna stupa, i to na: (a) sustavnoj procjeni prekograničnih učinaka makrobonitetne politike; i (b) koordiniranom političkom odgovoru u obliku dobrovoljne uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike kada je to potrebno. Također je potrebno da ovi se ovi stupovi primjenjuju čim dosljednije diljem Unije.

               (6)

               Dosad sustavna procjena prekograničnih učinaka makrobonitetne politike nije dobila pozornost koju zaslužuje. To je djelomično zbog toga što je znanje koje se odnosi na (moguće) kanale prelijevanja i dalje ograničeno a raspoloživi podaci još nisu u cijelosti provjereni s ciljem analiziranja prekograničnih učinaka. Shodno tome, ESRB smatra da je bitno da se svi raspoloživi podaci sustavno koriste radi boljeg razumijevanja i procjene prekograničnih učinaka.

               (7)

               Bitno je utvrditi postupak koji je namijenjen sustavnoj procjeni prekograničnih učinaka makrobonitetne politike i koji ima za cilj osigurati da tvorci makrobonitetne politike naprave ex ante procjenu svih mogućih prekograničnih učinaka njihovih predloženih mjera. Pored toga, a uzimajući u obzir zahtjeve Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), Direktivu 2013/36/EU i Preporuku ESRB/2013/1 Europskog odbora za sistemske rizike (6), tvorci makrobonitetne politike trebali bi napraviti ex post procjene sadašnjih prekograničnih učinaka svojih politika. Analitički rad koji provode države članice upotpunit će analitički rad koji provodi ESRB.

               (8)

               Koordinirani politički odgovor koji zastupa ESRB preuzima oblik mehanizma o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike. Dobrovoljna priroda mehanizma, koja proizlazi iz prirode preporuka ESRB-a (7), razlikuje tu dobrovoljnu uzajamnost od obveznog priznavanja određenih mjera makrobonitetne politike prema pravu Unije. Ova preporuka, osim preporuke A koja se odnosi na procjenu prekograničnih učinaka i preporuke B koja se odnosi na dostavljanje obavijesti o mjerama makrobonitetne politike, nije namijenjena primjeni na mjere makrobonitetne politike za koje pravo Unije već propisuje obvezno priznavanje. Obvezno priznavanje trenutno je propisano u odnosu na mjere preuzete u skladu s člankom 124. stavkom 5. i člankom 164. stavkom 7. Uredbe (EU) br. 575/2013 i na protuciklički zaštitni sloj kapitala (CCB) ako je postavljen ispod granice za obvezno priznavanje. Ista se iznimka primjenjuje na stope CCB-a koje su iznad granice za obvezno priznavanje, budući da Preporuka ESRB/2014/1 Europskog odbora za sistemske rizike (8) već zastupa punu uzajamnost stopa CCB-a između država članica.

               (9)

               Radi osiguravanja učinkovitosti nacionalnih mjera makrobonitetne politike, bitno je dopuniti obvezno priznavanje koje se zahtijeva na temelju prava Unije, dobrovoljnom uzajamnošću, obuhvaćajući na taj način podružnice inozemnih pružatelja financijskih usluga i inozemne pružatelje financijskih usluga nacionalnim mjerama makrobonitetne politike. Krajnji cilj jest da se isti skup makrobonitetnih zahtjeva primjeni na istu vrstu izloženosti riziku u određenoj državi članici, neovisno o pravnom statusu pružatelja financijskih usluga i neovisno o mjestu u kojem se nalazi. Stoga bi se mjere makrobonitetne politike koje se temelje na izloženostima, a posebno one koje su namijenjene određenoj izloženosti riziku, trebale uzajamno primjenjivati.

               (10)

               Ova preporuka daje smjernice odgovarajućim tijelima u odnosu na donošenje uzajamnih mjera kao odgovor na mjere makrobonitetne politike drugih odgovarajućih tijela. Navedene mjere makrobonitetne politike koje se primjenjuju u jednoj državi članici trebale bi se uzajamno primjenjivati u svim drugim državama članicama. Mjere makrobonitetne politike bit će navedene u ovoj Preporuci ako odgovarajuće tijelo nadležno za primjenu mjera zahtjeva uzajamnu primjenu i ako ESRB smatra da je zahtjev za uzajamnu primjenu opravdan. Kako bi se osigurala učinkovitost mehanizma za dobrovoljnu uzajamnost, bitno je da je ESRB pravovremeno i na dovoljno iscrpan način obaviješten o tim mjerama, upotrebom standardiziranog obrasca.

               (11)

               Kako bi se osigurala učinkovitost mehanizma za dobrovoljnu uzajamnost, od odgovarajućih tijela se očekuje donošenje uzajamnih mjera u razumnom vremenskom okviru. Duži vremenski okviri preporučuju se za mjere koje nisu na raspolaganju u svim državama.

               (12)

               Ova Preporuka namjerava obuhvatiti sve mjere makrobonitetne politike, neovisno o tome na koji se dio financijskog sustava te mjere odnose. Na temelju ovlaštenja ESRB-a prema Uredbi (EU) br. 1092/2010, područje primjene ove Preporuke nadilazi primjenu makrobonitetnih instrumenata navedenih u Direktivi 2013/36/EU i Uredbi (EU) br. 575/2013. Stoga, ova Preporuka namjerava također obuhvatiti mjere koje nisu usklađene prema pravu Unije. Područje primjene ove Preporuke spada pod nadležnost odgovarajućeg tijela, a samo područje primjene primjenjuje se na mjere makrobonitetne politike koje su odgovarajuća tijela ovlaštena donijeti ili primijeniti.

               (13)

               Nacionalna nadležna tijela, imenovana tijela, kao i makrobonitetna tijela Europske središnje banke (ESB) (za države članice koje sudjeluju u jedinstvenom nadzornom mehanizmu (SSM)) smatraju se odgovarajućim tijelima, posebno ako su ovlaštena donositi ili primjenjivati mjere makrobonitetne politike. Osim toga, Uredba Vijeća (EU) br. 1024/2013 (9) i Uredba (EU) br. 468/2014 Europske središnje banke (10) dodjeljuju posebne nadzorne zadaće ESB-u. ESB može primjenjivati više zahtjeve za zaštitne slojeve kapitala ili strože mjere od onih koje primjenjuju nacionalna imenovana tijela. Isključivo u tu svrhu, ESB se prema potrebi smatra nacionalnim nadležnim tijelom ili nacionalnim imenovanim tijelom te ima sve ovlasti i obveze koje imenovana tijela imaju na temelju mjerodavnog prava Unije.

               (14)

               Nove mjere makrobonitetne politike koje poduzimaju države članice koje sudjeluju u SSM-u moraju proći odgovarajuće postupke koordinacije. Mehanizam za uzajamnost, kako je utvrđen ovom Preporukom, ne dovodi u pitanje ove interne postupke koordinacije SSM-a te ESRB-ov postupak procjene uzajamnosti počinje tek kada su zaključeni interni postupci koordinacije SSM-a.

               (15)

               Tijela mogu izuzeti pružatelje financijskih usluga s izloženostima koje nisu značajne prema utvrđenom makrobonitetnom riziku u državi koja primjenjuje mjere (načelo de minimis). Ovo je nacionalno diskrecijsko pravo koje tijela također mogu odlučiti da neće primijeniti ako se uzajamnost smatra pitanjem načela.

               (16)

               Radi osiguravanja transparentnosti i odgovornosti mjera makrobonitetne politike, kao i njihove učinkovite provedbe, odgovarajuća tijela bi trebala utvrditi komunikacijsku strategiju u vezi sa zahtjevima za uzajamno postupanje i svim mjerama za uspostavljanje uzajamnosti, kao dio njihove opće komunikacijske strategije u vezi s mjerama makrobonitetne politike. U odnosu na zahtjeve za uzajamno postupanje, posebno je važno da se svim dotičnim tijelima pravovremeno dostave informacije koje su odgovarajuće i bitne za njihove postupke odlučivanja. Osim toga, jednako je važno da su dionici (uključujući, ali ne ograničavajući se na izravne adresate svih mjera makrobonitetne politike) u potpunosti pravovremeno obaviješteni o svim mjerama makrobonitetne politike koje su za njih bitne.

               (17)

               Postupak koji se preporučuje ovom Preporukom i Odlukom ESRB/2015/4 (11) oblikovan je na način da bude što učinkovitiji i djelotvorniji kako bi se postigla dobrovoljna uzajamnost. U kontekstu nadolazeće revizije okvira makrobonitetne politike Unije i u skladu s mogućim izmjenama postojećih alata, Europska komisija bi trebala međutim razmotriti je li moguće (i na koji način) ukorijeniti mehanizam za dobrovoljnu uzajamnost kao što je utvrđen u ovoj Preporuci, u pravo Unije, kako bi se potaknula učinkovitost nacionalnih makrobonitetnih politika. U idealnim okolnostima, prijedlog Europske komisije trebao bi biti utemeljen na sporazumu o dobrovoljnoj uzajamnosti, kao što je opisano u ovoj Preporuci i u poglavlju 11. Priručnika ESRB-a o operacionalizaciji makrobonitetne politike u bankarskom sektoru (dalje u tekstu: „Priručnik ESRB-a”) (12).

               (18)

               Preporuke ESRB-a objavljuju se nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće o svojoj namjeri da tako postupi te omogući Vijeću da reagira,

         DONIO JE OVU PREPORUKU:
   ODJELJAK 1.

      PREPORUKE

      Preporuka A – Procjena prekograničnih učinaka vlastitih mjera makrobonitetne politike odgovarajućih tijela

               1.

               Preporučuje se odgovarajućim tijelima nadležnim za primjenu mjera da procijene prekogranične učinke primjene svojih vlastitih mjera makrobonitetne politike prije njihovog donošenja. U najmanju ruku, potrebno je procijeniti kanale prelijevanja koji djeluju putem ispravaka vrijednosti za rizik i regulatorne arbitraže, upotrebom metodologije utvrđene u poglavlju 11. Priručnika ESRB-a.

               2.

               Odgovarajućim tijelima za primjenu mjera preporučuje se da procijene sljedeće:

                           (a)

                           moguće prekogranične učinke (curenja i regulatornu arbitražu) primjene mjera makrobonitetne politike u njihovoj državi; i

                           (b)

                           moguće prekogranične učinke svake predložene mjere makrobonitetne politike na druge države članice i na Jedinstveno tržište.

               3.

               Odgovarajućim tijelima za primjenu mjera preporučuje se da najmanje jednom godišnje prate ostvarenje i razvoj prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike koje su uvela.

      Preporuka B – Dostavljanje obavijesti i zahtjev za uzajamno postupanje u odnosu na vlastite mjere makrobonitetne politike odgovarajućih tijela.

               1.

               Odgovarajućim tijelima nadležnim za primjenu mjera preporučuje se da obavijeste ESRB o mjerama makrobonitetne politike čim budu donesene, a najkasnije u roku od dva tjedna nakon donošenja. Obavijesti bi trebale također uključivati procjenu prekograničnih učinaka i nužnosti za uspostavljanje uzajamnosti od strane drugih odgovarajućih tijela. Od odgovarajućih tijela nadležnih za primjenu mjera zahtijeva se da dostave informacije na engleskom jeziku upotrebljavajući obrasce objavljene na mrežnoj stranici ESRB-a.

               2.

               Ako se uspostavljanje uzajamnosti od strane drugih država članica smatra potrebnim za osiguravanje učinkovitog funkcioniranja odgovarajućih mjera, odgovarajućim tijelima nadležnim za primjenu mjera preporučuje se da ESRB-u dostave zahtjev za uzajamno postupanje, zajedno s obavješću o mjeri.

               3.

               Ako su mjere makrobonitetne politike primijenjene prije donošenja ove Preporuke ili ako se uspostavljanje uzajamnosti nije smatralo potrebnim kada su mjere prvi put uvedene, ali je odgovarajuće tijelo nadležno za primjenu mjera naknadno odlučilo da je takvo uspostavljanje uzajamnosti postalo potrebno, odgovarajućim tijelima nadležnim za primjenu mjera preporučuje se da ESRB-u dostave zahtjev za uzajamno postupanje

      Preporuka C - Uzajamna primjena mjera makrobonitetne politike drugih odgovarajućih tijela

               1.

               Odgovarajućim tijelima se preporučuje da uzajamno primjenjuju mjere makrobonitetne politike koje su donijela druga odgovarajuća tijela i čiju je uzajamnu primjenu preporučio ESRB.

               2.

               Odgovarajućim tijelima se preporučuje da uzajamno primijene mjere makrobonitetne politike navedene u ovoj Preporuci provedbom iste mjere makrobonitetne politike kao one koju je provelo tijelo nadležno za primjenu mjera. Ako ista mjera makrobonitetne politike nije raspoloživa u nacionalnom zakonodavstvu, odgovarajućim tijelima se preporučuje uzajamna primjena, nakon savjetovanja s ESRB-om, na način da donesu mjeru makrobonitetne politike koja je raspoloživa u njihovom području nadležnosti, a koja ima učinak koji je istovjetan primijenjenoj mjeri makrobonitetne politike.

               3.

               Osim ako nije preporučen poseban rok u odnosu na uzajamnu primjenu mjere makrobonitetne politike, odgovarajućim tijelima se preporučuje da donesu uzajamne mjere makrobonitetne politike najkasnije u roku od tri mjeseca, nakon objave zadnjih izmjena ove Preporuke u Službenom listu Europske unije. Donesene uzajamne mjere trebale bi imati najbliži mogući datum primjene.

      Preporuka D - Obavijest o uzajamnoj primjeni mjera makrobonitetne politike drugih odgovarajućih tijela

   Odgovarajućim tijelima se preporučuje da obavijeste ESRB o svojoj uzajamnoj primjeni mjera makrobonitetne politike drugih odgovarajućih tijela. Obavijesti se trebaju poslati najkasnije u roku od mjesec dana od donošenja uzajamne mjere. Od tijela koja dostavljaju obavijest zahtijeva se da dostave informacije na engleskom jeziku upotrebljavajući obrasce objavljene na mrežnoj stranici ESRB-a.
   ODJELJAK 2.

      PROVEDBA

   1.   Tumačenje

   Za potrebe ove Preporuke primjenjuju se sljedeće definicije:

               (a)

               „primjena mjera” znači primjena mjere makrobonitetne politike na nacionalnoj razini;

               (b)

               „donošenje” znači odluka koju je donijelo odgovarajuće tijelo u pogledu uvođenja, uzajamne primjene ili izmjene mjere makrobonitetne politike;

               (c)

               „financijska usluga” znači svaka usluga bankarske, kreditne, ili osiguravajuće prirode ili usluga koja se odnosi na osobnu mirovinu, ulaganja ili plaćanja;

               (d)

               „mjera makrobonitetne politike” znači svaka mjera koja je namijenjena sprečavanju i ublažavanju sistemskog rizika kao što je utvrđeno u članku 2. točki (c) Uredbe (EU) br. 1092/2010 a koju je donijelo i primijenilo odgovarajuće tijelo, koje postupa u skladu s pravom Unije ili nacionalnim pravom;

               (e)

               „obavijest” znači pisana obavijest na engleskom jeziku koju su ESRB-u uputila odgovarajuća tijela, uključujući ESB u skladu s člankom 9. Uredbe (EU) 1024/2013, u pogledu mjere makrobonitetne politike u skladu s člankom 133. Direktive 2013/36/EU i člankom 458. Uredbe (EU) br. 575/2013, ali ne ograničavajući se na te članke, a koja može biti zahtjev za uzajamnu primjenu upućen od strane države članice u skladu s člankom 134. stavkom 4. Direktive 2013/36/EU i člankom 458. stavkom 8. Uredbe (EU) br. 575/2013, ali ne ograničavajući se na te članke;

               (f)

               „uzajamnost” znači mehanizam putem kojeg odgovarajuće tijelo u jednoj državi primjenjuje istu ili istovjetnu mjeru makrobonitetne politike kao kako je utvrđeno od strane odgovarajućeg tijela druge države, na sve financijske institucije na svom području nadležnosti, kada su izložene istom riziku u potonjoj državi;

               (g)

               „odgovarajuće tijelo nadležno za primjenu mjera” znači odgovarajuće tijelo koje je nadležno za primjenu mjere makrobonitetne politike na nacionalnoj razini;

               (h)

               „odgovarajuće tijelo” znači tijelo kojemu je povjereno donošenje i/ili primjena mjera makrobonitetne politike, uključujući ali ne ograničavajući se na:

                           i.

                           imenovano tijelo u skladu s poglavljem 4. Direktive 2013/36/EU i člankom 458. Uredbe (EU) br. 575/2013, nadležno tijelo kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 40. Uredbe (EU) br. 575/2013, ESB u skladu s člankom 9. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1024/2013; ili

                           ii.

                           makrobonitetno tijelo s ciljevima, mehanizmima, ovlastima, zahtjevima u vezi s odgovornošću i drugim svojstvima utvrđenim u Preporuci ESRB/2011/3 Europskog odbora za sistemske rizike (13).

         2.   Izuzeća

               1.

               Odgovarajuća tijela mogu izuzeti pružatelje financijskih usluga u njihovom području nadležnosti od primjene određene uzajamne mjere makrobonitetne politike, ako ti pružatelji financijskih usluga imaju izloženost koja nije značajna prema utvrđenom makrobonitetnom riziku u određenoj državi gdje odgovarajuće tijelo nadležno za primjenu mjera primjenjuje predmetnu mjeru makrobonitetne politike (načelo de minimis). Slično praksi usvojenoj za CBB u članku 130. Direktive 2013/36/EU, tijela mogu odlučiti da izuzmu pružatelje financijskih usluga s izloženostima ispod utvrđenog praga, od uzajamne primjene te mjere makrobonitetne politike. Od odgovarajućih tijela se zahtijeva da obavijeste ESRB o takvim izuzećima, upotrebljavajući obrazac za dostavljanje obavijesti o uzajamnim mjerama objavljenim na mrežnoj stranici ESRB-a. Kada se primjenjuje načelo de minimis, tijela moraju pažljivo pratiti jesu li se ostvarila curenja i regulatorna arbitraža i ako je potrebno, zatvoriti pravnu prazninu.

               2.

               Ako su odgovarajuća tijela već uzajamno primijenila i objavila mjeru prije nego što je ovom Preporukom preporučena uzajamna primjena te mjere, uzajamna mjera se ne treba izmijeniti čak i ako se razlikuje od one koju je provelo tijelo nadležno za primjenu mjera.

         3.   Vremenski okvir i izvješćivanje

               1.

               Odgovarajuća tijela obvezna su izvještavati ESRB i Vijeće o radnjama koje poduzimaju u odnosu na ovu Preporuku, ili primjereno opravdati svako nepostupanje. Izvješća se šalju svake dvije godine, time da je rok za dostavu prvog izvješća do 30. lipnja 2017. Izvješća moraju sadržavati najmanje:

                           (a)

                           podatke o sadržaju i vremenu poduzetih radnji;

                           (b)

                           ocjenu funkcioniranja poduzetih radnji u odnosu na ciljeve ove Preporuke;

                           (c)

                           iscrpna opravdanja o svim izuzećima dodijeljenim na temelju načela de minimis i sva nepostupanja ili odstupanja od ove Preporuke, uključujući sva zakašnjenja.

               2.

               U slučaju podijeljene odgovornosti, odgovarajuća tijela koordinirano djeluju kako bi na vrijeme dostavila potrebne informacije.

               3.

               Odgovarajuća tijela se potiče da obavještavaju ESRB što je prije moguće o svim predloženim mjerama makrobonitetne politike.

               4.

               Uzajamna mjera makrobonitetne politike smatra se istovjetnom, ako sadrži, u mjeri u kojoj je to moguće:

                           (a)

                           isti gospodarski učinak;

                           (b)

                           isto područje primjene;

                           (c)

                           iste posljedice (sankcije) za nepoštovanje pravila.

         4.   Izmjene preporuke

   Opći odbor će odlučiti kada je potrebno izmijeniti preporuku. Te izmjene posebno uključuju sve dodatne ili izmijenjene mjere makrobonitetne politike koje se trebaju uzajamno primijeniti kao što je utvrđeno u Preporuci C i povezanim Prilozima koji sadrže informacije koje se posebno odnose na mjere. Opći odbor može također produljiti rokove utvrđene u prethodnim stavcima kada su zakonodavne inicijative potrebne radi postupanja u skladu s jednom ili više preporuka. Posebno, Opći odbor može odlučiti da će izmijeniti ovu Preporuku nakon što je Europska Komisija preispitala okvir za obvezno priznavanje prema pravu Unije ili na temelju iskustva stečenog djelovanjem mehanizma za dobrovoljnu uzajamnost utvrđenog ovom Preporukom.
   5.   Nadzor i ocjena

               1.

               Tajništvo ESRB-a:

                           (a)

                           pruža pomoć odgovarajućim tijelima, uključujući olakšavanje usklađenog izvještavanja, davanje odgovarajućih obrazaca i pojedinosti o načinima i vremenskom okviru daljnjeg praćenja, kada je to potrebno;

                           (b)

                           provjerava da odgovarajuća tijela postupaju u skladu s pravilima, pružajući im također pomoć na njihov zahtjev te dostavlja izvješća Općem odboru.

               2.

               Opći odbor ocjenjuje radnje i opravdanja o kojima odgovarajuća tijela podnose izvješća, a kada je to potrebno, odlučuje je li bilo propusta u postupanju na temelju ove Preporuke i jesu li odgovarajuća tijela propustila primjereno opravdati svoje nepostupanje.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 15. prosinca 2015.

            Predsjednik ESRB-a

         Mario DRAGHI

      (1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

      (2)  SL L 176, 27.6.2013., str. 1.

      (3)  SL L 176, 27.6.2013., str. 338.

      (4)  SL C 58, 24.2.2011., str. 4.

      (5)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.)

      (6)  Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike od 4. travnja 2013. o privremenim ciljevima i instrumentima makrobonitetne politike. (ESRB/2013/1) (SL C 170, 15.6.2013., str. 1.).

      (7)  Iako preporuke ESRB-a nisu pravno obvezujuće, sadrže mehanizam „postupiti ili obrazložiti”.

      (8)  Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike od 18. lipnja 2014. o smjernicama za utvrđivanje protucikličkog zaštitnog sloja (ESRB/2014/1) (SL C 293, 2.9.2014., str. 1.).

      (9)  Uredba Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (SL L 287, 29.10.2013., str. 63.).

      (10)  Uredba (EU) br. 468/2014 Europske središnje banke od 16. travnja 2014. o uspostavljanju okvira za suradnju unutar jedinstvenog nadzornog mehanizma između Europske središnje banke i nacionalnih nadležnih tijela te s nacionalnim imenovanim tijelima (Okvirna uredba o SSM-u) (ESB/2014/17) (SL L 141, 14.5.2014., str. 1.).

      (11)  Engleska verzija dostupna je na mrežnoj stranici ESRB-a na www.esrb.europa.eu.

      (12)  Objavljeno na internetskoj stranici ESRB-a, www.esrb.europa.eu.

      (13)  Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike od 22. prosinca 2011. o makrobonitetnim ovlastima nacionalnih tijela (ESRB/2011/3) (SL C 41, 14.2.2012., str. 1.).


title: Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije za 2014.

text:
               29.7.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 247/115

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 8. srpnja 2014.
   o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije za 2014.
   2014/C 247/22
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta, Europa 2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom će se usredotočiti na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i konkurentnosti.

               (2)

               Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3) koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Šefovi država i vlada donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedine države članice.

               (4)

               Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Slovenije za 2013. i dostavilo svoje mišljenje o ažuriranom programu stabilnosti Slovenije za razdoblje 2012. – 2016. Komisija je 15. studenoga 2013. u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) predstavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Slovenije za 2014.

               (5)

               Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2014. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Sloveniju smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (6)

               Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

               (7)

               Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Sloveniju, u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Na temelju analize Komisije zaključuje se da u Sloveniji još postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže zbog kojih je potrebno praćenje i kontinuirano djelovanje u okviru politika. Premda su se 2013. neravnoteže rješavale s pomoću makroekonomskih prilagodbi i djelovanja Slovenije u okviru politika, broj potrebnih ispravaka pokazuje da su znatni rizici još prisutni. Konkretnije, rizici koji proizlaze iz gospodarske strukture obilježene slabim korporativnim upravljanjem, visoka razina državnog uplitanja u gospodarstvo, gubici u troškovnoj konkurentnosti, višak korporativnog duga i znatan rast državnog duga zahtijevaju pažljivo praćenje. Premda je ostvaren znatan napredak u pročišćavanju bilanci banaka, još su potrebne odlučne mjere u pogledu potpune provedbe sveobuhvatne strategije za bankovni sektor, uključujući restrukturiranje, privatizaciju i pojačani nadzor.

               (8)

               Dana 5. ožujka 2014. Komisija je uputila Sloveniji Neovisnu preporuku u kojoj se traži da nadležna tijela ulože daljnje napore kako bi se osigurala potpuna sukladnost s preporukom Vijeća u okviru postupka prilikom prekomjernog deficita (EDP) te da izvještavaju o dodatnim mjerama iz odgovarajućeg poglavlja programa stabilnosti za 2014.

               (9)

               Slovenija je 15. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014., a 24. travnja 2014. i program stabilnosti za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (10)

               Cilj je proračunske strategije iz programa stabilnosti za 2014. smanjiti prekomjerni deficit do 2015. i ostvariti srednjoročni cilj do 2017. U programu stabilnosti potvrđuje se prethodni srednjoročni cilj za uravnotežen proračun, koji je u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Međutim, ne očekuje se da će (ponovno izračunan) strukturni saldo dosegnuti srednjoročni cilj do 2017. U programu stabilnosti planira se smanjenje deficita ispod 3 % BDP-a u 2015., u skladu s ciljem iz preporuke u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. U programu stabilnosti predviđa se stabilan pad deficita nakon 2015. te ostvarivanje viška od 0,3 % BDP-a 2018. U programu stabilnosti predviđa se da će državni dug narasti do najveće vrijednosti od 81,1 % BDP-a 2015. te pasti na 76 % 2016. Općenito je proračunska strategija iz programa stabilnosti u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije iz programa stabilnosti, koji je izradilo neovisno tijelo (Institut za makroekonomske analize i razvoj), jest oprezan. U programu stabilnosti utvrđene su neke dodatne mjere za potporu smanjenju jaza povezanog s fiskalnim naporom. Na temelju toga smatra se da se programom stabilnosti djelomično odgovara na neovisnu preporuku Komisije. Međutim, i dalje postoje rizici jer su mjere na kojima se temelji program stabilnosti nedovoljno precizne, a mnoge tek treba donijeti.
               Zbog mogućih dodatnih potreba za dokapitalizacijom u Sloveniji, koje proizlaze iz revizije kvalitete imovine i testova otpornosti na stresove iz 2013., mogli bi se povećati udjeli deficita i duga, dok bi prihodi od uspješne privatizacije subjekata u državnom vlasništvu ili banaka koji nisu bili uključeni u programske projekcije mogli smanjiti teret duga. Na temelju prognoza Komisije fiskalni napor 2013. – 2014. zaostaje za 1,4 % BDP-a u odnosu na (korigiranu) razliku u strukturnom saldu i za 0,5 % BDP-a u odnosu na iznos mjera koje su se smatrale potrebnima u vrijeme preporuke u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. U programu stabilnost za 2015. predviđa se deficit u skladu s preporukom u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita, dok se u proljetnoj prognozi službi Komisije za 2014. predviđa deficit od 3,1 % BDP-a.

               (11)

               Štoviše, na temelju prognoze Komisije očekuje se da će fiskalni napor mjeren (korigiranom) promjenom u strukturnom saldu i osnovnim iznosom diskrecijskih mjera koje bi trebalo provesti biti nešto manji od razine koju za 2015. preporučuje Vijeće. Na temelju ocjene programa stabilnosti i prognoza Komisije, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da su u 2014., a i kasnije, potrebni dodatni napori kako bi se osigurala potpuna usklađenost s preporukom u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita, uključujući potreban strukturni napor.

               (12)

               U pogledu fiskalnih pravila Parlament je 2013. potvrdio ustavnu osnovu za utvrđivanje pravila o saldu/višku proračuna opće države u strukturnom smislu. Međutim, potrebno provedbeno zakonodavstvo, odnosno zakon o fiskalnom pravilu, koje je trebalo biti pripremljeno u studenome 2013., tek se treba donijeti. Posebice bi trebalo utvrditi potrebnu pravnu osnovu kako bi se odredili uloga, ovlasti i neovisnost funkcionalnog fiskalnog vijeća. Pravodobnim završetkom sveobuhvatnog pregleda rashoda za sve proračunske korisnike u zdravstvu, jednom od glavnih područja rashoda, mogle bi se utvrditi mjere za podupiranje fiskalne konsolidacije i utvrđivanje mogućnosti za jačanje učinkovitosti i isplativosti.

               (13)

               Preporučeno je da u 2013. Slovenija ojača dugoročnu održivost mirovinskog sustava i poboljša učinkovitost, isplativost i kvalitetu sektora dugoročne skrbi. Slovenija je ostvarila ograničen napredak u pogledu poduzimanja mjera iz te preporuke. Ocjena mirovinske reforme za 2012. dovršena je u travnju 2014. i prvi su zaključci pozitivni. Ostvarene su određene fiskalne uštede, dok je razina mirovina ostala nepromijenjena. Slovenija je suočena s visokim srednjoročnim i dugoročnim rizikom za fiskalnu održivost najvećim dijelom zbog porasta potrošnje povezane sa starenjem koji je posljedica demografskih kretanja u Sloveniji. Stoga će biti potrebna srednjoročna reforma mirovinskog sustava i sustava dugoročne skrbi ako se žele stabilizirati cjelokupni rashodi u srednjem i dugom roku te istodobno osigurati dostatnost mirovina i pristup uslugama dugoročne skrbi. Nadležna tijela planiraju pripremiti bijelu knjigu o sveobuhvatnoj mirovinskoj reformi. Nacrt reforme sustava dugoročne skrbi donesen je krajem 2013., a povezano zakonodavstvo očekuje se krajem 2014. Međutim, postoji rizik da će se reforma odgoditi jer se kasni s trenutačnom reorganizacijom zdravstvenog osiguranja.

               (14)

               Situacija na tržištu rada pogoršala se. Godine 2013. nezaposlenost je dosegnula 10,3 %, a nezaposlenost mladih 21,6 %, dok je udio mladih koji su nezaposleni i koji nisu uključeni u programe obrazovanja ili osposobljavanja porastao za 2,1 postotnih bodova u razdoblju od 2011. do 2013. U ocjeni reforme tržišta rada donesenoj 2013. ukazuje se na smanjeno segmentiranje u odnosu na ugovore na neodređeno i određeno vrijeme, no u porastu su drugi oblici nestalnog zapošljavanja, a učinci poticaja za zapošljavanje starijih osoba i mladih još nisu jasni. Segmentiranje tržišta rada rješava se boljim reguliranjem rada studenata. U očekivanju odobrenja novog zakona i dalje postoji zabrinutost hoće li se njime primjereno riješiti nedostaci postojećih propisa. Vlada je ostvarila ograničen napredak u provedbi prošlogodišnje preporuke o minimalnoj plaći, koja je i dalje usklađena s inflacijom, dok se zakonom o minimalnoj plaći predviđa indeksacija na temelju drugih gospodarskih uvjeta. Ostvaren je ograničen napredak u razvoju učinkovitih mjera aktivne politike tržišta rada izrađenih po mjeri i rješavanju neusklađenosti vještina s potrebama na tržištu rada.

               (15)

               Vlada je ostvarila znatan napredak u pogledu preporuke o stabilnosti bankovnog sektora provođenjem vjerodostojne revizije kvalitete imovine i testova otpornosti na stresove, brze dokapitalizacije i prijenosa loših kredita na društvo za upravljanje bankovnom imovinom. Međutim, ostalo je još mnogo posla i potrebne su odlučne mjere kako bi se dovršila i provela sveobuhvatna strategija za bankovni sektor, najavljena u prosincu 2013., uključujući restrukturiranje, privatizaciju i pojačani nadzor. Razina loših kredita u bankovnom sustavu i dalje je visoka. Stoga je važno da banke razviju unutarnju sposobnost za rješavanje loših kredita, uključujući jačanje vlastitih odjela za upravljanje imovinom i restrukturiranje, kako bi se ubrzalo rješavanje loših kredita, povećala vrijednost potraživanja i očuvala održiva poduzeća. Budući prijenosi loših kredita na društvo za upravljanje bankovnom imovinom trebali bi biti pozorno osmišljeni kako bi se olakšalo brzo i učinkovito restrukturiranje korporativnih kredita, osobito u slučaju složenih, međusobno povezanih zajedničkih kredita. Očekuje se sveobuhvatna strategija upravljanja i poslovni plan kojima bi se potkrijepili ciljevi društva za upravljanje bankovnom imovinom povezani s isplatom. Na temelju iskustva iz revizije kvalitete imovine i testova otpornosti na stresove, potrebne su daljnje odlučne mjere kako bi se poboljšao nadzor svih banaka i upravljanje njima, a osobito u slučaju onih koje su još u državnom vlasništvu, tako da se poboljšaju upravljanje rizikom, postupci odobravanja kredita i kvaliteta te dostupnost podataka u cilju smanjenja razina loših kredita i sprečavanja budućih rizika.

               (16)

               Vlada je ostvarila ograničen napredak u provedbi preporuka o korporativnom upravljanju poduzećima u državnom vlasništvu koji čine jednu šestinu ukupne dodane vrijednosti, a njima je obuhvaćena složena mreža domaćih banaka, osiguravajućih grupa i nefinancijskih društava čiji su udjeli u znatnoj mjeri u međusobnom vlasništvu. Veliki utjecaj države, koji proizlazi iz obveza na temelju jamstava, znatan je rizik za javne financije, izravno i neizravno. Dosljednom strategijom upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu i poboljšanim korporativnim upravljanjem stvorilo bi se povoljnije okruženje za privlačenje izravnog stranog ulaganja. Premda su u svibnju 2013. poduzeti prvi koraci izradom početnog popisa 15 poduzeća za ubrzanu privatizaciju, zasad je napredak neujednačen i postoji znatan rizik da se rokovi neće poštovati. Novo zakonodavstvo na kojem se temelji Slovenski državni holding, sredstvo za konsolidaciju upravljanja državnim vlasništvom, doneseno je sa zakašnjenjem u travnju 2014. Očekuje se sveobuhvatna strategija i jasno razvrstavanje poslovne i izvanposlovne aktive, uključujući one koja je odabrana za privatizaciju. Potrebno je utvrditi i provesti odgovarajuće mjere kako bi se osigurao postupak restrukturiranja i postigli njegovi ciljevi, uključujući, između ostaloga, povećavanje vrijednosti potraživanja za vjerovnike, te izraditi popis najhitnijih slučajeva za restrukturiranje.

               (17)

               Okvir za nesolventnost izmijenjen je 2013. kako bi se olakšalo pravovremeno rješavanje loših kredita, ali novi okvir i dalje je uglavnom neispitan. Zbog visoke razine zaduženosti i financijskih poteškoća ograničene su mogućnosti ulaganja korporativnog sektora u buduće projekte. Prijeko potrebno financijsko i operativno restrukturiranje korporativnog sektora u velikom opsegu tek mora započeti. Potreban je konsolidirani pregled raznih kreditnih izloženosti u bankovnom sustavu kako bi se ubrzalo rješavanje loših kredita i olakšali pregovori o restrukturiranju, osobito u slučaju složenih, međusobno povezanih zajedničkih kredita. Centralizirana radna skupina koju bi činili iskusni predstavnici svih dionika mogla bi preuzeti inicijativu za potporu tom postupku i ubrzati ga. U međuvremenu je neophodno brzo i učinkovito zatvaranje nekoliko postojećih hitnih slučajeva koje vodi Društvo za upravljanje bankovnom imovinom.

               (18)

               Unatoč svojem potencijalu Slovenija ima jednu od najnižih zaliha izravnog stranog ulaganja u Uniji (34,1 % BDP-a u usporedbi s prosjekom Unije od 47,1 % BDP-a 2012.). Privatizacijom i korporativnim restrukturiranjem nude se mnoge nove mogućnosti privatnim ulagačima, no jasno je da su nedovoljno razvijeno poslovno okruženje i nedovoljno razvijena poslovna kultura prepreka Sloveniji da to u potpunosti iskoristi. Postupak deregulacije reguliranih zanimanja započeo je 2012. i dosad je broj reguliranih zanimanja smanjen sa 323 na 262. Daljnjom deregulacijom reguliranih zanimanja pridonijelo bi se povećanju broja domaćih i stranih pružatelja usluga i time većoj konkurentnosti. Postoji potencijal za jačanje usklađenosti u okviru mjera osmišljenih kako bi se poboljšalo poslovno okruženje i poduzetničke djelatnosti. U tom kontekstu nadolazećom strategijom pametnog specijaliziranja u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. pružit će se mogućnost usmjeravanja na ključna područja, npr. osmišljavanje inovativnih proizvoda kojima se može trgovati.

               (19)

               Slovenija je u ranoj fazi pripreme prijedloga za sveobuhvatnu reformu javnog sektora (donošenje predviđeno za siječanj 2015.). U tom kontekstu Slovenija mora ponovno uspostaviti kvalitetu i vjerodostojnost javne uprave. Slovenija je ostvarila određeni napredak u poboljšavanju kvalitete pravosudnog sustava i smanjila broj predmeta u postupku. Reformom upravljanja predmetima u području trgovačkog i građanskog prava poboljšalo se funkcioniranje sustava sudova. I dalje se bilježe pozitivni trendovi u građanskim i trgovačkim parnicama.

               (20)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Slovenije. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Sloveniji, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 8. u nastavku.

               (21)

               Vijeće je u okviru ove procjene preispitalo program stabilnosti Slovenije, a njegovo je mišljenje (6) navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (22)

               Vijeće je u okviru Komisijina detaljnog preispitivanja i te procjene preispitalo nacionalni program reformi i program stabilnosti. Preporuke Vijeća u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 8. u nastavku.

               (23)

               U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Budući da je njezina valuta euro, Slovenija bi trebala osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

         PREPORUČUJE Sloveniji da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kako bi:

               1.

               dovoljno detaljnim strukturnim mjerama ojačala proračunsku strategiju za 2014., a i kasnije, kako bi se do 2015. osiguralo smanjenje prekomjernog deficita na održiv način postizanjem strukturnih prilagodbi utvrđenih u preporuci Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita; za trajni ispravak fiskalnih neravnoteža potrebna je vjerodostojna provedba ambicioznih strukturnih reformi kako bi se povećala sposobnost prilagodbe te potaknuo rast i zapošljavanje; kako bi nakon smanjenja prekomjernog deficita postigla strukturnu prilagodbu od barem 0,5 % BDP-a svake godine te i više u dobrim gospodarskim uvjetima ili osigurala da se poštuje pravilo o dugu kako bi se visoki omjer općeg duga države smanjio i time postao održiv; poboljšala vjerodostojnost fiskalne politike, dovršila donošenje pravila o saldu/višku proračuna opće države u strukturnom smislu, utvrdila obvezujući, sveobuhvatni i transparentni srednjoročni proračunski okvir, uspostavila potrebnu pravnu osnovu za funkcionalno fiskalno vijeće određujući njegove ovlasti u proračunskom postupku i uvodeći jasne postupovne mehanizme praćenja rezultata proračuna što je prije moguće; do kraja 2014. započela sveobuhvatan pregled rashoda kojim bi se obuhvatila državna i lokalna tijela, izravni i neizravni korisnici proračuna i pružatelji komunalnih i drugih usluga u općinskom vlasništvu u području zdravstva kako bi se 2015., a i kasnije, ostvarile proračunske uštede;

               2.

               na temelju javnog savjetovanja donijela mjere za osiguranje održivosti mirovinskog sustava i primjerenosti mirovina nakon 2020., obuhvaćajući prilagodbe glavnih parametara, poput povezivanja zakonski određene dobi za umirovljenje i budućeg produljenja životnog vijeka te poticanja privatnog doprinosa u drugi stup mirovinskog sustava; zaustavila rashode povezane sa starenjem u području dugoročne skrbi dajući pogodnosti najpotrebitijima i preusmjeravajući pružanje skrbi od ustanova za skrb na kućnu njegu;

               3.

               nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnom praksom do kraja 2014. razvila sveobuhvatan socijalni sporazum osiguravajući da se kretanjem plaća, uključujući minimalnu plaću, podupiru konkurentnost, domaća potražnja i stvaranje radnih mjesta; redefinirala sastav minimalne plaće i preispitala sustav indeksiranja; poduzela mjere za daljnje smanjenje segmentiranja, posebno u pogledu učinkovitosti poticaja za zapošljavanje mladih i starijih radnika te upotrebe građanskopravnih ugovora; donijela zakon o radu studenata; postavila neregistrirane mlade kao prioritet osiguravajući primjerenu učinkovitost javnih službi za zapošljavanje; povećala zaposlenost niskokvalificiranih i starijih radnika, prilagodila radno okruženje dužem radnom vijeku i usmjerila sredstva na mjere aktivne politike tržišta rada izrađene po mjeri, istovremeno poboljšavajući njihovu učinkovitost; riješila neusklađenost vještina povećanjem privlačnosti strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te daljnjim razvojem suradnje s mjerodavnim dionicima u ocjenjivanju potreba tržišta rada;

               4.

               dovršila privatizaciju NKBM-a 2014. kao što je predviđeno, pripremila privatizaciju Abanke 2015., nastavila brzu provedbu planova za restrukturiranje banaka koje primaju državnu potporu i potrebnu konsolidaciju bankovnog sektora; na temelju iskustva iz revizije kvalitete imovine i testova otpornosti na stresove dovršila sveobuhvatan plan za banke u kolovozu 2014., uključujući posebne mjere za poboljšanje upravljanja, nadzora, upravljanja rizikom, postupaka odobravanja kredita te kvalitete i dostupnosti podataka; ojačala sposobnost banaka da riješe loše kredite jačanjem unutarnjih odjela za upravljanje imovinom i restrukturiranje; razjasnila mandat Društva za upravljanje bankovnom imovinom objavom sveobuhvatne strategije upravljanja i poslovnog plana do rujna 2014. navodeći njegovu ulogu u restrukturiranju aktive, ciljeve povezane s isplatom, sredstva, planove za upravljanje aktivom i očekivane povrate, istovremeno osiguravajući potrebna sredstva;

               5.

               nastavila provedbu privatizacije najavljene u 2013. uz utvrđeni vremenski okvir; donijela strategiju Slovenskog državnog holdinga s jasnim razvrstavanjem imovine u skladu s vremenskim okvirom i definicijama utvrđenima u Zakonu o Slovenskom državnom holdingu iz 2014.; do studenoga 2014. izradila kratkoročni (u roku od jedne do dvije godine) plan prodaje pomno odabrane imovine u jasno određenom razdoblju; uspostavila potpunu operativnost plana kao sredstva za upravljanje preostalom imovinom u državnom vlasništvu i za prodaju prethodno utvrđene imovine u skladu s propisima o upravljanju te unutar vremenskog okvira utvrđenog zakonom; do rujna 2014. donijela i provela pravilnik o korporativnom upravljanju poduzećima u državnom vlasništvu kako bi se osiguralo profesionalno, transparentno i neovisno upravljanje;

               6.

               dovršila glavni plan korporativnog restrukturiranja do kraja 2014. unutar jasnih prioriteta i učinkovitog postupka provedbe; osnovala centraliziranu radnu skupinu za korporativno restrukturiranje koja bi pratila i usklađivala cjelokupan postupak restrukturiranja, pružajući potrebna stručna znanja, smjernice i savjete te olakšavajući postupak pregovora među svim uključenim dionicima; izradila popis najhitnijih slučajeva za restrukturiranje povećavajući vrijednosti potraživanja za vjerovnike; promicala upotrebu postojećih pravnih mehanizama i međunarodnu najbolju praksu među svim dionicima u postupku restrukturiranja; do rujna 2014. ocijenila nedavne promjene zakonodavstva o nesolventnosti uz spremnost da uvede dodatne mjere prema potrebi; dodatno skratila prvostupanjske sudske postupke za građanske i trgovačke parnice, uključujući predmete u okviru zakonodavstva o nesolventnosti, i smanjila broj predmeta u postupku, osobito predmeta povezanih s ovrhom i nesolventnošću;

               7.

               smanjila prepreke poslovanju u Sloveniji u područjima ključnima za gospodarski razvoj, čime bi država postala privlačnija za izravna strana ulaganja, osobito ubrzanom liberalizacijom reguliranih zanimanja, smanjenjem administrativnog opterećenja, uključujući pojednostavljenje sustava za izdavanje odobrenja; osigurala dovoljnu razinu proračunske autonomije za Agenciju za zaštitu tržišnog natjecanja i povećala njezinu institucionalnu neovisnost; odredila prioritete i osigurala usklađenost strategije za istraživanje i inovacije iz 2011., strategije za industrijsku politiku iz 2013. te nadolazećih strategija za pametnu specijalizaciju i promet te osigurala njihovu brzu provedbu i ocjenu učinkovitosti;

               8.

               poduzela učinkovite mjere za borbu protiv korupcije jačanjem transparentnosti i odgovornosti te uvođenjem postupka vanjske ocjene uspješnosti i kontrole kvalitete.

      Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. C. PADOAN

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (4)  SL C 217, 30.7.2013., str. 75.

      (5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za nadzor i ocjenu nacrtâ proračuna i osiguravanje ispravljanja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.).

      (6)  U okviru članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

      (7)  Vidjeti stranicu 141 ovoga Službenog lista.


title: Preporuka Vijeća od 11. srpnja 2017. o Nacionalnom programu reformi Poljske za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Poljske za 2017.

text:
               9.8.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 261/88

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 11. srpnja 2017.
   o Nacionalnom programu reformi Poljske za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Poljske za 2017.
   (2017/C 261/20)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2017. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Poljska nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)

               Izvješće za Poljsku za 2017. objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Poljske u rješavanju preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke za tu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Poljske u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

               (3)

               Poljska je 28. travnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017. i svoj Program konvergencije za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (4)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESI fondovi) za razdoblje 2014.–2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Na Poljsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2017. planira postupno poboljšanje ukupnog salda s deficita od 2,4 % BDP-a 2016. na 1,2 % BDP-a 2020. Tijekom trajanja programa, odnosno do 2020., ne očekuje se ostvarenje srednjoročnog proračunskog cilja, tj. strukturnog deficita od 1 % BDP-a. Prema Programu konvergencije za 2017. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati s 54,4 % BDP-a u 2016. na 55,3 % BDP-a u 2017 te smanjiti na 52,1 % do 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan je.

               (6)

               Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Poljskoj da 2017. ostvari godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2017. postoji rizik određenog odstupanja od te preporučene prilagodbe u 2017.

               (7)

               S obzirom na njezinu fiskalnu situaciju očekuje se da Poljska 2018. ostvari dodatnu prilagodbu prema ostvarenju svojeg srednjoročnog proračunskog cilja, odnosno strukturnog deficita od 1 % BDP-a. Prema zajednički dogovorenoj matrici prilagodbe u okviru Pakta o stabilnosti i rastu ta bi prilagodba trebala dovesti do nominalne stope rasta neto primarnih državnih rashoda (4) koja 2018. ne premašuje 3,7 %. To bi odgovaralo strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a. Ne bude li promjene u politikama, postojat će rizik od znatnog odstupanja od tog zahtjeva u 2018. Općenito, Vijeće smatra da Poljska treba biti spremna poduzeti dodatne mjere 2017. te da će 2018. biti potrebno još takvih mjera kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1466/97, ocjenom proračunskih planova i rezultata trebao bi se uzeti u obzir proračunski saldo države članice s obzirom na cikličke uvjete. Kako se navodi u Komunikaciji Komisije o europskom semestru 2017. koja prati ove preporuke za pojedine zemlje, ocjenom proračunskih rezultata za 2018. morat će se uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike koji doprinosi i jačanju oporavka koji je u tijeku i održivosti javnih financija Poljske. U tom kontekstu Vijeće prima na znanje da Komisija namjerava izvršiti cjelovitu ocjenu u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, posebno s obzirom na cikličku situaciju u Poljskoj.

               (8)

               U Izvješću za Poljsku za 2017. utvrđen je određen napredak u poboljšanju ubiranja poreza jer je Poljska provela određene reforme usmjerene na jačanje poreznog sustava. Potrebno je pomno pratiti njihov cjelovit učinak na ubiranje poreza te troškove porezne discipline. Za razliku od toga, Poljska nije ostvarila napredak u ograničavanju raširene upotrebe smanjenih stopa PDV-a koje imaju negativan učinak na prihode od PDV-a i nisu djelotvoran instrument socijalne politike.

               (9)

               Poljska se suočava s pritiscima na rashode u raznim područjima, posebice u onima povezanima sa starenjem stanovništva. Zbog toga je nužno uspostaviti mehanizme procjene učinkovitosti i djelotvornosti javne potrošnje radi osiguranja preraspodjele resursa. Imajući to na umu, vlada je najavila planove poboljšavanja proračunskog postupka, posebice u vezi sa srednjoročnim proračunskim okvirom i uključivanjem analiza rashoda u proračunski postupak. Poljska je jedina država članica koja nema punopravno neovisno fiskalno vijeće, a prema dosadašnjim saznanjima ni planove za njegovo osnivanje, iako u njoj postoje neovisne fiskalne institucije koje pokrivaju neke od funkcija takvog tijela.

               (10)

               Očekuje se da će smanjenje broja radno sposobnog stanovništva u Poljskoj u narednim desetljećima ograničiti potencijal rasta. Posljednjih je godina tržište rada u Poljskoj zabilježilo snažne rezultate. Stope zaposlenosti i dalje rastu, ali bi se zbog nekoliko nedavnih mjera politike moglo smanjiti sudjelovanje na tržištu rada, posebice žena, niskokvalificiranih radnika i starijih osoba. Očekuje se da će smanjenje zakonske dobi za umirovljenje krajem 2017. potaknuti određene starije radnike da napuste tržište rada. Sustav socijalne zaštite u Poljskoj nudi tek ograničene poticaje za stupanje u radni odnos. Očekuje se da će novi dječji doplatak smanjiti siromaštvo i nejednakost, ali bi isto tako mogao negativno utjecati na sudjelovanje roditelja na tržištu rada, posebice žena. Zbog velikog iznosa dječjeg doplatka i ograničene primjene imovinskog cenzusa neutraliziraju se poticaji za rad ugrađeni u druge socijalne naknade. Od rujna 2016. petogodišnjaci više nisu obvezni pohađati predškolsko obrazovanje, a udio djece mlađe od tri godine u formalnoj skrbi o djeci i dalje je među najnižima u Uniji. Unatoč poduzetim mjerama, segmentacija tržišta rada i dalje je velika, što negativno utječe na produktivnost i akumulaciju ljudskog kapitala. I dalje su prisutne prepreke brojnijem zapošljavanju na neodređeno vrijeme. Odbor za kodifikaciju trenutačno priprema nove nacrte zakona o radu u području pojedinačnih i kolektivnih ugovora. To je prilika za uklanjanje prethodno navedenih prepreka.

               (11)

               Proteklih se godina povećala prosječna stvarna dob za umirovljenje, ali je i dalje preniska. Viša stvarna dob za umirovljenje ključna je za gospodarski rast, adekvatnost budućih mirovina i fiskalnu održivost mirovinskog sustava. Međutim, nedavna odluka o smanjenju zakonske dobi za umirovljenje na 60 godina za žene i 65 godina za muškarce u suprotnosti je s time te može negativno utjecati na stvarnu dob za umirovljenje. Skup poseban sustav socijalnog osiguranja za poljoprivrednike (KRUS) još je jedan razlog slabe mobilnosti radnika i prikrivene nezaposlenosti u poljoprivredi.

               (12)

               U posljednja se dva desetljeća obrazovni sustav znatno poboljšao; osnovna znanja petnaestogodišnjaka daleko su iznad prosjeka Unije, a stope prijevremenog prekida školovanja među najnižima su u Uniji. Međutim, način na koji učenici stječu vještine primjerene za tržište rada koje se brzo mijenja može se još poboljšati. Nadolazeće promjene osnovnog i srednjoškolskog obrazovanja nose sa sobom velike organizacijske izazove i skraćuju razdoblje općeg obrazovanja, što može negativno utjecati na jednakost u obrazovanju. Također su najavljene dodatne promjene u cilju prilagodbe strukovnog obrazovanja i osposobljavanja potrebama na tržištu rada, no treba vidjeti mogu li se njima riješiti postojeći nedostaci. Vlada je započela savjetovanja o reformi visokog obrazovanja radi poboljšanja rezultata u tom sektoru i njegove relevantnosti za tržište rada. Poljska bilježi nedovoljno sudjelovanje u obrazovanju odraslih, a prosječna je razina osnovnih vještina starijih odraslih osoba niska, čime se otežava njihova zapošljivost.

               (13)

               Zbog slabosti u pogledu prostornog planiranja povećava se administrativno opterećenje povezano s izdavanjem građevinskih dozvola. Planovima prostornog uređenja, koji su često loše kvalitete, obuhvaćeno je tek ograničeno državno područje Poljske. U područjima koja nisu obuhvaćena tim planovima građevinske se dozvole izdaju na temelju jednokratnih odluka o prostornom uređenju, što stvara rizik i nesigurnost za ulagače. Cilj je Nacrta zakona o gradnji konsolidacija procesâ prostornog planiranja i smanjenje administrativnog opterećenja za ulagače. Reforma je prilika za poboljšanje, ovisno o konačnoj verziji zakona i njegovoj provedbi.

               (14)

               Poslovno je okružje uglavnom povoljno. Međutim, u 2016. došlo je do znatnog smanjenja ulaganja zbog manjeg iskorištavanja sredstava iz strukturnih fondova EU-a, što je rezultat, među ostalim, prelaska na nova programska razdoblja i povećane nesigurnosti među privatnim ulagačima. Nadalje, povećani broj regulatornih promjena i ograničena javna savjetovanja o nekim ključnim zakonima utjecali su na povjerenje poduzeća. Pravna sigurnost i povjerenje u kvalitetu te predvidljivost regulatornih, poreznih i drugih politika i institucija važni su čimbenici kojima bi se mogle povećati stope ulaganja. U tom su kontekstu ključni i vladavina prava te neovisno sudstvo. Rješavanjem ozbiljnih problema povezanih s vladavinom prava doprinijet će se poboljšanju pravne sigurnosti. Budući da vlada namjerava povećati svoju ulogu u gospodarstvu, bit će važno osigurati ekonomsku održivost odluka o ulaganjima. U nekoliko područja i dalje postoji znatno regulatorno opterećenje.

               (15)

               Zahvaljujući sredstvima Unije cestovna mreža brzo se razvila, no stopa smrtno stradalih na cestama i dalje je među najvišima u Uniji, što dovodi do velikih troškova za društvo. Unatoč dostupnosti značajnih sredstava Unije, željeznički sektor i dalje se suočava s golemim zastojima u provedbi projekata. Budući da ne postoji višegodišnji program održavanja željezničke infrastrukture, osiguravanje dugog vijeka trajanja željezničke infrastrukture i dalje je izazov.

               (16)

               Oko 60 % postojećeg kapaciteta fosilnih goriva u Poljskoj starije je od 30 godina. Zato su u nadolazećim godinama potrebna velika ulaganja. Razina elektroenergetske povezanosti u 2016. bila je među najnižima u EU-u. To u kombinaciji s velikim brojem kapaciteta koji će se povući iz upotrebe i povećanom potražnjom za električnom energijom doprinosi slabijim izgledima da se osigura primjerenost proizvodnje električne energije. Ugroženo je ostvarivanje obvezujućeg nacionalnog cilja za obnovljivu energiju do 2020. Nakon otvaranja terminala za ukapljeni prirodni plin Poljska je znatno poboljšala sigurnost svoje opskrbe plinom. Također je razvila svoju nacionalnu mrežu prijenosa i distribucije plina. Međutim, rad na plinskim spojnim vodovima od regionalne važnosti ne napreduje prema planu.

               (17)

               Komisija je u okviru europskog semestra 2017. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Poljske i objavila je u izvješću za tu zemlju za 2017. Ocijenila je i Program konvergencije za 2017. i Nacionalni program reformi za 2017. te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Poljskoj u proteklim godinama. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Poljskoj, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine Unije.

               (18)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2017., a njegovo je mišljenje (5) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

         PREPORUČUJE da Poljska 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               U 2018. nastaviti s ulaganjem znatnog fiskalnog napora, u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, uzimajući u obzir potrebu za jačanjem oporavka koji je u tijeku i osiguravanjem održivosti javnih financija Poljske. Poduzeti mjere poboljšanja učinkovitosti javnih rashoda te ograničiti upotrebu smanjenih stopa PDV-a.

               2.

               Poduzeti mjere kako bi se povećalo sudjelovanje na tržištu rada, posebice žena, niskokvalificiranih radnika i starijih osoba, među ostalim poticanjem stjecanja primjerenih vještina i uklanjanjem prepreka za veću razinu zapošljavanja na neodređeno vrijeme. Osigurati održivost i adekvatnost mirovinskog sustava poduzimanjem mjera povećanja stvarne dobi za umirovljenje i uvođenjem reforme aranžmana povlaštenih mirovina.

               3.

               Poduzeti mjere uklanjanja prepreka ulaganjima, osobito u sektoru prometa.

      Sastavljeno u Bruxellesu 11. srpnja 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         T. TÕNISTE

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

      (3)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (4)  Neto državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

      (5)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Europske središnje banke od 10. lipnja 2015. – Vijeću Europske Unije o vanjskim revizorima Banke Slovenije (ESB/2015/23)

text:
               18.6.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 201/1

         PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
   od 10. lipnja 2015.
   Vijeću Europske Unije o vanjskim revizorima Banke Slovenije
   (ESB/2015/23)
   (2015/C 201/01)
   UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 27. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije.

               (2)

               Mandat sadašnjeg vanjskog revizora Banke Slovenije, društva Deloitte Revizija d.o.o., prestalo je nakon revizije za financijsku godinu 2014. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijske godine 2015.

               (3)

               Banka Slovenije izabrala je društvo Ernst & Young d.o.o. kao svojeg vanjskog revizora za financijske godine od 2015. do 2017.,

         DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
   Preporučuje se da se društvo Ernst & Young d.o.o. imenuje za vanjskog revizora Banke Slovenije za financijske godine 2015. do 2017.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 10.lipnja 2015.

            Predsjednik ESB-a

         Mario DRAGHI


title: Preporuka Komisije (EU) 2016/2124 оd 30. studenoga 2016. o usklađivanju područja primjene i uvjeta za izdavanje općih dozvola za transfer certificiranim primateljima kako su navedeni u članku 9. Direktive 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 7728)

text:
               3.12.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 329/105

         PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2016/2124
   оd 30. studenoga 2016.
   o usklađivanju područja primjene i uvjeta za izdavanje općih dozvola za transfer certificiranim primateljima kako su navedeni u članku 9. Direktive 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

         (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 7728)

   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               U skladu s člankom 5. Direktive 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (1) države članice dužne su objaviti najmanje četiri opće dozvole za transfer.

               (2)

               Opće dozvole za transfer ključni su element pojednostavnjenog sustava dozvola uvedenog Direktivom 2009/43/EZ.

               (3)

               Razlikama u području primjene općih dozvola za transfer koje izdaju države članice u pogledu obuhvaćenih obrambenih proizvoda i različitim uvjetima transfera tih proizvoda moguće je ugroziti provedbu Direktive 2009/43/EZ i pojednostavnjivanje radi kojeg je donesena. Usklađivanje područja primjene i uvjeta transfera na temelju općih dozvola za transfer koje izdaju države članice važno je kako bi se osigurala poželjnost i uporaba tih dozvola.

               (4)

               Predstavnici država članica u odboru osnovanom člankom 14. Direktive 2009/43/EZ naveli su da je usklađivanje područja primjene i uvjeta transfera na temelju općih dozvola za transfer koje objavljuju države članice moguće ostvariti donošenjem Preporuke Komisije.

               (5)

               Smjernice iz ove Preporuke rezultat su pregovora s državama članicama o usklađivanju područja primjene i uvjeta transfera na temelju općih dozvola za transfer primateljima koji su certificirani („ODT-CP”) u skladu s člankom 9. Direktive 2009/43/EZ.

               (6)

               Ova se Preporuka smatra osnovom za ODT-CP država članica. Popis obrambenih proizvoda iz točke 1.1. ove Preporuke minimalan je i neiscrpan popis proizvoda, za koje države članice odobravaju transfer na temelju svojeg ODT-CP-a. To znači da se na temelju ODT-CP-a koji objavi država članica može dopustiti transfer drugih obrambenih proizvoda uključenih u Prilog Direktivi 2009/43/EZ, a koji nisu navedeni u ovoj Preporuci.

               (7)

               Države članice ističu da ih obvezuju europski propisi poput Zajedničkog stajališta Vijeća 2008/944/ZVSP (2), kao i međunarodne obveze u području kontrole izvoza.

               (8)

               Ova se Preporuka primjenjuje na Zajednički popis robe vojne namjene Europske unije kako je navedeno u Prilogu Direktivi 2009/43/EZ. Ova će se Preporuka po potrebi ažurirati kako bi bila u skladu s ažuriranjima Zajedničkog popisa robe vojne namjene Europske unije,

         DONIJELA JE OVU PREPORUKU:
   1.   OPĆE DOZVOLE ZA TRANSFER PRIMATELJIMA KOJI SU CERTIFICIRANI U SKLADU S ČLANKOM 9. STAVKOM 2. DIREKTIVE 2009/43/EZ
   1.1.   Obrambeni proizvodi prihvatljivi za transfere na temelju opće dozvole za transfer primateljima koji su certificirani u skladu s člankom 9. Direktive 2009/43/EZ

   Sljedeće kategorije popisa robe vojne namjene (dalje u tekstu: „ML”) s podtočkama podskup su popisa obrambenih proizvoda iz Priloga Direktivi 2009/43/EZ. Na temelju opće dozvole za transfer primateljima koji su certificirani („ODT-CP”) u skladu s člankom 9. te Direktive dopušta se barem transfer obrambenih proizvoda iz kategorija ML navedenih u nastavku. Države članice mogu odlučiti o uključivanju više kategorija ML s odgovarajućim obrambenim proizvodima u svoj ODT-CP.
   Popis kategorija ML koje moraju biti obuhvaćene kao minimum:

               —

               ML6. Obuhvaćena je sva roba, osim sljedećeg:

                           —

                           potpuna vozila

                           —

                           šasije i kupole

                           —

                           oprema i komponente izuzete iz ostalih kategorija u istoj općoj dozvoli za transfer.

               —

               ML9. Sva roba, osim sljedećeg:

                           —

                           potpuna plovila i podmornice

                           —

                           podvodne naprave za otkrivanje i njihove posebno konstruirane komponente

                           —

                           pogonski sustavi neovisni o zraku konstruirani za podmornice i njihove posebno konstruirane komponente

                           —

                           potpuni trupovi

                           —

                           protumjere

                           —

                           oprema i komponente izuzete iz ostalih kategorija u istoj općoj dozvoli za transfer.

               —

               ML10. Sva roba, osim sljedećeg:

                           —

                           potpuni zrakoplovi

                           —

                           potpune bespilotne letjelice i komponente posebno konstruirane ili modificirane za bespilotne letjelice

                           —

                           trupovi za bojne zrakoplove i bojne helikoptere

                           —

                           motori za bojne zrakoplove

                           —

                           oprema i komponente izuzete iz ostalih kategorija u istoj općoj dozvoli za transfer.

               —

               ML11. Podtočka (a). Samo sljedeća roba:

                           —

                           oprema za navođenje i navigaciju, osim sustava za prijenosne raketne bacače ili kako su definirani u Režimu kontrole tehnologije projektila I. (MTCR).

                           —

                           automatizirani sustavi za zapovijedanje i upravljanje.

               —

               ML13. Podtočke (c) i (d).

               —

               ML15. Podtočke (b), (c) i (d).

               —

               ML16. Sva roba, osim sljedećeg:

                           —

                           robe povezane s prijenosnim raketnim bacačima

                           —

                           sve stavke koje se odnose na robu čiji izvoz nije dopušten na temelju iste opće dozvole za transfer.

               —

               ML17. Podtočke (a), (b), (d), (e), (j), (k), (l), (m), (n), (o) i (p). Sva roba, osim sljedećeg:

                           —

                           podtočka (n): pokusni modeli isključeni su ako su posebno konstruirani za razvoj stavaka navedenih u kategorijama ML4., 6., 9. ili 10., kao i komponente posebno konstruirane za pokusne modele.

               —

               ML21. Podtočka (a). Samo sljedeća roba i samo pod uvjetom da je odobrena na temelju drugih kategorija u istoj općoj dozvoli:

                           (a)

                           „softver” posebno izrađen ili izmijenjen za bilo koje od sljedećeg:

                                       1.

                                       rad ili održavanje opreme navedene u Prilogu Direktivi 2009/43/EZ;

                           (b)

                           posebni „softver”, osim softvera navedenog u ML21.a., kako slijedi:

                                       1.

                                       „softver” posebno izrađen za vojnu upotrebu i za modeliranje, simulaciju ili procjenu vojnih sustava naoružanja;

                                       4.

                                       „softver” posebno izrađen za vojnu upotrebu i za zapovjedne, komunikacijske, nadzorne i obavještajne (C3I) ili za zapovjedne, komunikacijske, nadzorne, računalne i obavještajne (C4I) aplikacije;

               —

               ML22. Podtočka (a). Sva tehnologija osim tehnologije potrebne za razvoj i proizvodnju i samo pod uvjetom da je odobrena na temelju drugih kategorija u istoj općoj dozvoli:

         1.2.   Uvjeti koji se uključuju u opću dozvolu za transfer certificiranim primateljima

   Sljedeći popis uvjeta nije iscrpan. Međutim, ostali uvjeti koje država članica dodaje u ODT-CP ne smiju biti u suprotnosti s uvjetima navedenima u nastavku niti ih narušavati.

               —

               Geografsko područje primjene: Europski gospodarski prostor (EU 28 + Island i Norveška (3)).

               —

               Ponovni transferi unutar EGP-a dopušteni su bez ex ante kontrola; može se zahtijevati samo ex post izvješćivanje.

               —

               Ponovni izvoz: Države članice odobravaju neprimjenjivanje izvoznih ograničenja u barem jednoj od sljedećih situacija:

                           —

                           za integrirane sastavne dijelove u skladu s ciljevima članka 4. stavka 8. Direktive 2009/43/EZ;

                           —

                           ako se krajnji korisnik nalazi u jednoj od sljedećih zemalja: Australiji, Kanadi, Japanu, Novom Zelandu, Švicarskoj, Lihtenštajnu i Sjedinjenim Američkim Državama.

                     U oba slučaja ponovnog izvoza, nacionalno nadležno tijelo izvorišne države članice može od dobavljača zatražiti deklaraciju o namjeni koju podnosi primatelj certificiran u skladu s člankom 9. Direktive 2009/43/EZ.

               —

               Za potrebe ex post provjere na temelju ODT-CP-a, države članice trebale bi osigurati da dobavljači izvijeste o uporabi ODT-CP-a u skladu s minimalnim zahtjevima za izvješćivanje navedenima u članku 8. stavku 3. Direktive 2009/43/EZ.

         2.   DALJNJI KORACI
   Države članice pozivaju se na provedbu ove Preporuke najkasnije do 1. srpnja 2017.
   Države članice potiče se da obavijeste Komisiju o mjerama poduzetima radi provedbe ove Preporuke.
   3.   ADRESATI
   Ova je Preporuka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 30. studenoga 2016.

            Za Komisiju

         Elżbieta BIEŃKOWSKA

            Članica Komisije

      (1)  Direktiva 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o pojednostavnjivanju uvjeta za transfer obrambenih proizvoda unutar Zajednice (SL L 146, 10.6.2009., str. 1.).

      (2)  Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o definiranju zajedničkih pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme (SL L 335, 13.12.2008., str. 99.).

      (3)  Odluka Zajedničkog odbora EGP-a br. 111/2013 od 14. lipnja 2013. o izmjeni Priloga II. (Tehnički propisi, norme, ispitivanje i potvrđivanje) Sporazumu o EGP-u (SL L 318, 28.11.2013., str. 12.), kojom se Direktiva 2009/43/EZ ugrađuje u Sporazum o EGP-u, sadržava izričiti tekst prilagodbe: „Ova se Direktiva ne primjenjuje na Lihtenštajn.”.