               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 7.7.2016.
            COM(2016) 294 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            kojom se utvrđuje da Španjolska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 21. lipnja 2013.
            {SWD(2016) 241 final}

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               kojom se utvrđuje da Španjolska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 21. lipnja 2013.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 126. stavak 8.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)U skladu s člankom 126. Ugovora države članice dužne su izbjegavati prekomjerni državni deficit.

               (2)Pakt o stabilnosti i rastu temelji se na cilju zdravih državnih financija kao sredstvu jačanja uvjeta za stabilnost cijena i snažan održivi rast koji dovodi do otvaranja novih radnih mjesta. Pakt o stabilnosti i rastu uključuje Uredbu Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita
                  1
               , koja je donesena kako bi se potaknulo brzo smanjenje deficita opće države.

               (3)Vijeće je na preporuku Komisije u skladu s člankom 104. stavkom 6. Ugovora o osnivanju Europske zajednice 27. travnja 2009. utvrdilo da u Španjolskoj postoji prekomjerni deficit te je, u skladu s člankom 104. stavkom 7. tog Ugovora, izdalo preporuku za smanjenje prekomjernog deficita najkasnije do 2012. Od tada je na temelju članka 126. stavka 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Vijeće Španjolskoj izdalo tri nove preporuke (2. prosinca 2009., 10. srpnja 2012. i 21. lipnja 2013.), u kojima je rok za smanjenje prekomjernog deficita produžen do 2013., 2014. odnosno 2016. U svim trima preporukama Vijeće je izrazilo mišljenje da je Španjolska poduzela učinkovito djelovanje, no da je došlo do neočekivanih nepovoljnih gospodarskih događaja sa znatnim nepovoljnim posljedicama za državne financije
                  2
               .

               (4)Zadnja preporuka Vijeća Španjolskoj na temelju članka 126. stavka 7. Ugovora izdana je 21. lipnja 2013. U njoj je Španjolskoj preporučeno da postigne cilj ukupnog deficita od 6,5 % BDP-a u 2013., 5,8 % BDP-a u 2014., 4,2 % BDP-a u 2015. te 2,8 % BDP-a u 2016., što je odgovaralo poboljšanju strukturnog salda od 1,1 %, 0,8 %, 0,8 % i 1,2 % BDP-a za godine 2013. – 2016., na temelju Komisijine proljetne prognoze 2013. kojom je obuhvaćeno razdoblje do 2016. Za ostvarenje tog poboljšanja od Španjolske se tražilo da provede dodatne mjere u iznosu od 2 % BDP-a u 2014., 1 % BDP-a u 2015. i 1,5 % BDP-a u 2016. Nadalje, od Španjolske je zatraženo da: i. poveća učinkovitost institucionalnog okvira dodatnim povećanjem transparentnosti provedbe Zakona o proračunskoj stabilnosti te osnivanjem neovisnog fiskalnog vijeća čija je zadaća provedba analiza, pružanje savjeta te praćenje usklađenosti fiskalne politike s nacionalnim fiskalnim pravilima i fiskalnim pravilima Unije; ii. poduzme konkretne mjere za obuzdavanje rasta strukturnog deficita u sustavu socijalnog osiguranja, te iii. stavi veći naglasak na konsolidaciju koja pogoduje rastu, među ostalim provođenjem sustavnih revizija rashoda i poreznog sustava. Konačno, kako bi se osigurao uspjeh strategije fiskalne konsolidacije, u preporuci je istaknuto i to da je važno fiskalnu konsolidaciju poduprijeti sveobuhvatnim strukturnim reformama, u skladu s preporukama Vijeća upućenima Španjolskoj u kontekstu europskog semestra i postupka zbog makroekonomskih neravnoteža.

               (5)U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2013., kojom je obuhvaćeno razdoblje do 2016. i koja je bila temelj za Preporuku Vijeća od 21. lipnja 2013., predviđalo se da će se španjolsko gospodarstvo u 2013. smanjiti za 1,5 % te da će u naredne tri godine narasti za 0,9 %, 1,4 % te 1,9 %. Predviđao se rast nominalnog BDP-a od 0,1 % u 2013. i 2,0 % u 2014., te 2,6 % i 3,2 % u naredne dvije godine.

               (6)U svojoj preporuci Vijeće je utvrdilo da je rok za poduzimanje učinkovitog djelovanja u skladu s odredbama članka 3. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1467/97 1. listopada 2013. Na temelju Komisijine jesenske prognoze 2013. Komisija je 15. studenoga 2013. zaključila da je Španjolska poduzela učinkovito djelovanje u skladu s Preporukom Vijeća od 21. lipnja 2013. iako je u 2014. upozorila na rizike od neusklađenosti. Na temelju toga Komisija je smatrala da u tom trenutku nisu potrebne dodatne mjere u postupku u slučaju prekomjernog deficita. Od tada je postupak u slučaju prekomjernog deficita obustavljen.

               (7)U narednim ocjenama ponovno je upozoreno na rizike od neusklađenosti s Preporukom Vijeća od 21. lipnja 2013. Vijeće je u srpnju 2014. zaključilo da je potrebno pobliže odrediti mjere na kojima se temelji proračunska strategija utvrđena u programu stabilnosti za 2014. te da je potrebno uložiti dodatne napore za postizanje potpune usklađenosti s Preporukom Vijeća od 21. lipnja 2013. Na temelju ocjene programa stabilnosti za 2015. Vijeće je u srpnju 2015. zaključilo da postoji rizik da Španjolska neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Slično tomu, Komisija je u svojim mišljenjima o nacrtima proračunskih planova Španjolske za 2014., 2015. i 2016. zaključila da postoji rizik da Španjolska neće ispoštovati pravila Pakta o stabilnosti i rastu. Komisija je posebice istaknula rizike povezane s time što je strukturni napor u planovima manji od onoga koji je preporučilo Vijeće. Nadalje, Komisija je upozorila na rizike u pogledu ostvarenja ciljeva ukupnog deficita.

               (8)Na temelju Komisijine zimske prognoze 2016. Komisija je 9. ožujka 2016. zaključila i da postoji rizik od nepoštovanja roka za smanjenje prekomjernog deficita s obzirom na još uvijek znatno očekivano premašivanje prijelaznog cilja ukupnog salda od 4,2 % BDP-a za 2015. te na činjenicu da je dotad ostvareni fiskalni napor bio osjetno manji od preporučenog. Na temelju toga Komisija je izdala preporuku Španjolskoj da pojača napore kako bi osigurala usklađenost s Preporukom Vijeća od 21. lipnja 2013. U tu svrhu Španjolskoj je preporučeno da: i. poduzme mjere za osiguranje pravovremenog i trajnog smanjenja prekomjernog deficita, među ostalim tako što će se, prema potrebi, u potpunosti iskoristiti preventivni i korektivni alati iz španjolskog Zakona o stabilnosti radi kontrole odstupanja od odgovarajućih ciljeva u pogledu deficita, duga i rashoda na razini nižoj od središnje države i ii. izvješćuje Komisiju o mjerama poduzetima kako odgovor na preporuku Vijeća u ažuriranom proračunskom planu za 2016. ili najkasnije u posebnom odjeljku predstojećeg programa o stabilnosti za 2016.

               (9)Nova procjena mjera koje je Španjolska poduzela za smanjenje prekomjernog deficita do 2016. kao odgovor na Preporuku Vijeća od 21. lipnja 2013. upućuje na sljedeće zaključke:

               –Na temelju podataka koje je Španjolska dostavila u proljeće 2016., a Komisija (Eurostat) potvrdila 21. travnja 2016., deficit opće države iznosio je 5,9 % BDP-a u 2014., dok je u 2015. iznosio 5,1 % BDP-a, što je iznad prijelaznih ciljeva od 5,8 % odnosno 4,2 % BDP-a koje je za te godine utvrdilo Vijeće. Deficit je u 2014. bio viši zbog toga što je u listopadu 2015. kada je izdana druga obavijest o postupku u slučaju prekomjernog deficita nominalni BDP revidiran naniže te zbog operacija financijskog sektora koje su imale učinak povećanja deficita u iznosu od 0,1 % BDP-a. Labavija fiskalna politika u 2015. imala je velik utjecaj na fiskalni rezultat.

               –Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2016. procjenjuje se da promjena strukturnog salda u 2015. iznosi –1,0 % BDP-a, znatno manje od 0,8 % BDP-a, koliko je preporučilo Vijeće. Kumulativna promjena strukturnog salda tijekom razdoblja 2013. – 2015. iznosila je 0,6 % BDP-a, što je znatno manje od 2,7 % BDP-a, koliko je preporučilo Vijeće. Nadalje, nakon prilagodbe s obzirom na učinke revidiranog potencijalnog rasta proizvodnje i neočekivanih prihoda ili manjkova prihoda u usporedbi s polaznim scenarijem na kojemu se preporuka temelji, strukturni napor iznosio je –0,7 % BDP-a u 2015. i –0,2 % BDP-a u razdoblju 2013. – 2015., što je osjetno manje od preporučene razine.  Izmjeren metodom procjene „odozdo prema gore” u 2015. fiskalni napor iznosio je –0,5 BDP-a te se čini da ga u razdoblju 2013. – 2015. nije ni bilo, dok je preporučeni napor iznosio 1 % BDP-a odnosno 3 % BDP-a. Mjere konsolidacije, primjerice u kontekstu reformi javne uprave i mirovinskog sustava, nisu bile dostatne za ublažavanje učinka nekih mjera ekspanzije provedenih u 2015., kao što su smanjenje poreza na osobni dohodak i poreza na dobit i djelomična nadoknada neisplaćenih božićnica, te uzlaznog kretanja rashoda povezanog sa starenjem stanovništva.

               –Tijekom razdoblja 2013. – 2015. inflacija u Španjolskoj (kako je izmjerena deflatorom BDP-a) bila je niža nego što je predviđeno u polaznom makroekonomskom scenariju koji je bio temelj za preporuku (u 2014. bila je čak i negativna, –0,4 %), što je otežalo ostvarenje fiskalnih ciljeva. Međutim negativan učinak niske ili čak negativne inflacije na fiskalne rezultate Španjolske uglavnom je ublažen rastom realnog BDP-a koji je bio veći od očekivanog. Unatoč manje dinamičnom kretanju deflatora BDP-a razina nominalnog BDP-a u 2015. bila je tek 1 % niža od one predviđene u polaznom scenariju jer je u istom razdoblju znatno brže rastao realni BDP. Nadalje, brzo otvaranje novih radnih mjesta i sastav rasta koji se temelji pretežno na poreznim prihodima dodatno su doprinijeli smanjenju deficita.

               –Općenito je tijekom čitavog razdoblja 2014. – 2015. zahvaljujući niskim kamatnim stopama i gospodarskom oporavku koji je bio jači od očekivanoga, čemu su među ostalim doprinijele reforme provedene kao odgovor na krizu, uspješno dovršenje programa financijske pomoći te povoljna kretanja na tržištu rada, Španjolska uspjela smanjiti svoj deficit opće države. Istovremeno je proces fiskalne konsolidacije omela negativna inflacija, koja je bila neugodno iznenađenje s obzirom na makroekonomski scenarij na temelju kojega je bila izdana Preporuka Vijeća od 21. lipnja 2013. Međutim neočekivani prihodi, posebno oni u 2015., nisu upotrijebljeni za ubrzanje smanjenja deficita. Umjesto toga, fiskalna politika bila je ublažena, posebno reformom poreza i dinamičnim rastom rashoda.

               (10)U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2016. predviđa se deficit opće države od 3,9 % BDP-a u 2016. i 3,1 % BDP-a u 2017. U programu stabilnosti za 2016. utvrđen je ciljni deficit od 3,6 % BDP-a u 2016. odnosno 2,9 % BDP-a u 2017. Stoga izgleda da Španjolska u 2016. neće ostvariti pravovremeno i trajno smanjenje prekomjernog deficita. Udio javnog duga u BDP-u neznatno se smanjio, sa 99,3 % u 2014. na 99,2 % u 2015., zahvaljujući tome što se neto prodajom financijske imovine više nego izravnao učinak deficita koji je rastao brže od rasta nominalnog BDP-a. U skladu s Komisijinom proljetnom prognozom 2016. očekuje se da će udio duga u 2016. ponovno porasti, na 100,3 %, te se potom smanjiti.

               (11)Španjolska već od 2012. radi na jačanju svog fiskalnog okvira kako bi, među ostalim, spriječila odstupanja i osigurala da se na svim razinama vlasti ispunjavaju ciljevi deficita, duga i rashoda. Nakon Preporuke Vijeća od 21. lipnja 2013. Španjolska je dodatno ojačala svoj fiskalni okvir s pomoću izmjene Zakona o stabilnosti iz 2012. kojom se, među ostalim, željelo osigurati poticaje za javne uprave da smanje zaostatke u plaćanju dobavljačima u javnom sektoru te s pomoću stvaranja nezavisne fiskalne institucije (AIReF) u studenome 2013. Međutim, iako španjolski Zakon o stabilnosti obuhvaća alate za sprečavanje i ispravljanje odstupanja od domaćih fiskalnih ciljeva, iskustvo tijekom 2014. i 2015. pokazuje da su se oni mogli iskoristiti u većoj mjeri. Nakon Preporuke Komisije iz ožujka 2016. španjolska vlada počela je primjenjivati korektivne mjere iz Zakona o stabilnosti koje se ranije nisu primjenjivale.

               (12)U prosincu 2013. Španjolska je donijela reformu kojom se revidira indeksacija mirovina te se od 2019. uvodi automatska prilagodba novih mirovina budućih umirovljenika kako bi se uzele u obzir promjene u očekivanom životnom vijeku. Nadalje, od lipnja 2013. provodi se reforma javne uprave u cilju povećanja učinkovitosti. Istovremeno, Španjolska je 2014. donijela reformu poreza na dobit i poreza na osobni dohodak, koja je imala neke pozitivne značajke, ali nije bila u potpunosti financirana.

               (13)To upućuje na zaključak da je odgovor Španjolske na Preporuku Vijeća od 21. lipnja 2013. bio nedostatan. Španjolska nije ostvarila prijelazni cilj u pogledu ukupnog deficita u 2015. te se ne predviđa da će do 2016. okončati stanje svojeg prekomjernog deficita. Fiskalni napor na znatno je nižoj razini nego što je preporučilo Vijeće, a fiskalna politika bila je čak ublažena u 2015.,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Španjolska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 21. lipnja 2013.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Kraljevini Španjolskoj.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 6.

                     (2)
                  Svi dokumenti povezani s postupkom u slučaju prekomjernog deficita za Španjolsku nalaze se na sljedećem web-mjestu:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/spain_en.htm


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 2.10.2017.
            COM(2017) 557 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o ovlašćivanju Europske komisije za pregovore s državama CARIFORUM-a o Sporazumu o zaštiti zemljopisnih oznaka na temelju članka 145. Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između CARIFORUM-a i EU-a

               OBRAZLOŽENJE

                  U poglavlju 2. odjeljku 2. („Intelektualno vlasništvo”) članku 145.
                     1
                   Sporazuma o gospodarskom partnerstvu (SGP) između CARIFORUM-a i EU-a utvrđena je razina zaštite zemljopisnih oznaka, trajanje zaštite i ostali elementi. Međutim, tim Sporazumom nije utvrđen popis zaštićenih zemljopisnih oznaka. Zbog toga članak 145. SGP-a sadržava i klauzulu rendez-vous, kojom se od stranaka zahtijeva da dopune odredbe o zemljopisnim oznakama i utvrde popis zaštićenih zemljopisnih oznaka.

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

                  Sporazumom o gospodarskom partnerstvu (SGP) između CARIFORUM-a i EU-a od stranaka se zahtijeva da dopune sustav zaštite zemljopisnih oznaka, uključujući popis zaštićenih zemljopisnih oznaka. Sporazumi o gospodarskom partnerstvu u skladu su s postojećim odredbama zajedničke trgovinske politike Unije.

               •Usklađenost s postojećim odredbama politike u tom području politike

                  Nije primjenjivo.

               •Usklađenost s ostalim politikama Unije

                  Nije primjenjivo.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Pravna osnova mjere jest članak 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Nije primjenjivo. U skladu s člankom 3. UFEU-a zajednička trgovinska politika u isključivoj je nadležnosti Unije

               •Proporcionalnost

                  Preporuka za odluku Vijeća bit će u skladu s odredbama koje su već utvrđene u SGP-u. Važne dopune obuhvaćat će samo popis zaštićenih zemljopisnih oznaka i odredbe o postupcima suradnje. Riječ je o nužnom minimum za ispunjenje zahtjeva SGP-a.

               •Odabir instrumenta

                  Odabrani instrument, međunarodni sporazum, jedini je instrument prikladan za tu svrhu.

               3.REZULTATI EX-POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               •Ex-post evaluacija / provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Nije primjenjivo.

               •Savjetovanja s dionicima

                  Savjetovanja o politikama provedena su s državama članicama i Europskim parlamentom, a održana su i okviru radnih skupina Vijeća i odgovarajućeg odbora Europskog parlamenta. Savjetovanja s državama CARIFORUM-a i dionicima iz EU-a održana su u okviru Savjetodavnog odbora SGP-a CARIFORUM – EU, radionica i ostalih događanja povezanih sa zemljopisnim oznakama (sajmovi, sastanci skupina proizvođača itd.).

               •Prikupljanje i primjena stručnih znanja

               Nije primjenjivo.

               •Procjena učinka

                  Procjena učinka inicijative neće biti provedena jer nema drugih opcija politika.

               •Primjerenost i pojednostavnjenje propisa

                  Nije primjenjivo.

               •Temeljna prava

                  Člankom 17. stavkom 2. Povelje Europske unije o temeljnim pravima propisuje se zaštita intelektualnog vlasništva, čemu će ovaj Sporazum pridonijeti.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Nije predviđen utjecaj na proračun.

               5.OSTALI ELEMENTI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Sporazum će se provesti unutar postojećeg okvira SGP-a, s pomoću odbora i postupaka koji su u tom okviru već predviđeni, a sve pojedinosti bit će dodatno razrađene u Sporazumu.

               •Dokumenti s obrazloženjima (za direktive)

               Nije primjenjivo.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga

                  U državama CARIFORUM-a od zlouporabe i krivotvorenja bit će zaštićeno približno 180 zemljopisnih oznaka iz Unije, dok će u Uniji biti zaštićeno do 30 zemljopisnih oznaka iz država CARIFORUM-a. Kako bi se osigurala uzajamna zaštita novih zemljopisnih oznaka, Sporazumom će biti predviđena redovita ažuriranja popisa zaštićenih zemljopisnih oznaka.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o ovlašćivanju Europske komisije za pregovore s državama CARIFORUM-a o Sporazumu o zaštiti zemljopisnih oznaka na temelju članka 145. Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između CARIFORUM-a i EU-a

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Sporazum o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavke 2. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)Člankom 145. Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između CARIFORUM-a i EU-a propisuje se da su stranke dužne utvrditi popis zaštićenih zemljopisnih oznaka i dodatne pojedinosti o sustavu njihove zaštite na temelju navedenog Sporazuma.

               (2)Kako bi se to postiglo i radi potpune primjene članka 145. Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između CARIFORUM-a i EU-a, Komisija treba pregovarati s državama CARIFORUM-a,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Europska komisija ovlašćuje se da s državama CARIFORUM-a pregovara o Sporazumu o zaštiti zemljopisnih oznaka na temelju članka 145. Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između CARIFORUM-a i EU-a, uključujući utvrđivanje popisa zaštićenih zemljopisnih oznaka, u skladu sa smjernicama iz Priloga.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  Sporazum o gospodarskom partnerstvu između država CARIFORUM-a, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, SL L289/3, 30.10.2008.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 2.10.2017.
            COM(2017) 557 final
            PRILOG

            Preporuci za ODLUKU VIJEĆA
            o ovlašćivanju Europske komisije za pregovore s državama CARIFORUM-a o Sporazumu o zaštiti zemljopisnih oznaka na temelju članka 145. Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između CARIFORUM-a i EU-a

               PRILOG

               Smjernice za pregovore o Sporazumu o zemljopisnim oznakama između Europske unije i država CARIFORUM-a

               1.Komisija može započeti pregovore s državama CARIFORUM-a u cilju postizanja uravnoteženog dogovora o zaštiti zemljopisnih oznaka, kojim se štite interesi EU-a i uzima u obzir status zemlje u razvoju država CARIFORUM-a.

               2.Predmet pregovora zaštita je zemljopisnih oznaka poljoprivrednih, ribarskih i prehrambenih proizvoda, vina, jakih alkoholnih pića i ostalih alkoholnih pića na državnim područjima stranaka u Sporazumu.

               3.Ove smjernice ne obuhvaćaju nepoljoprivredne proizvode.

               4.Komisija pregovore vodi u skladu s ovim smjernicama za pregovore, a pri tome osobito uzima u obzir načela i mehanizme Ugovora o funkcioniranju Europske unije i obveze koje proizlaze iz pravila WTO-a.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 16.9.2015.
            COM(2015) 458 final
            2015/0210(NLE)
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o pristupanju Hrvatske Konvenciji od 26. srpnja 1995.,sastavljenoj na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, o zaštitifinancijskih interesa Europskih zajednica, Protokolu od 27. rujna 1996.,sastavljenom na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji,uz Konvenciju o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica,Protokolu od 29. studenoga 1996., sastavljenom na temelju članka K.3Ugovora o Europskoj uniji, o tumačenju Konvencije o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica putem odlučivanja Suda Europskih zajednicao prethodnim pitanjima i Drugom protokolu od 19. lipnja 1997.,sastavljenom na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji,uz Konvenciju o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               Aktom o uvjetima pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji
                  1
                uveden je pojednostavnjeni sustav za pristupanje Hrvatske konvencijama (i protokolima) koje države članice potpisuju na temelju članka 34. UEU-a (prijašnji članak K.3 UEU-a). Više nije potrebno kao u prošlosti pregovarati o posebnim protokolima o pristupanju tim konvencijama i potpisivati takve protokole (što bi podrazumijevalo ratifikaciju u 28 država članica): člankom 3. stavcima 4. i 5. Akta predviđa se da Hrvatska pristupi tim konvencijama i protokolima na temelju Akta o pristupanju.

               Člankom 3. stavkom 5. Akta o pristupanju predviđa se da Vijeće u tu svrhu donosi odluku kako bi se odredio datum stupanja tih konvencija na snagu za Hrvatsku te kako bi se konvencije prilagodile radi pristupanja nove države članice (što bi svakako uključivalo donošenje konvencija na hrvatskom jeziku kako bi te verzije mogle biti „jednako vjerodostojne”). Vijeće odlučuje na preporuku Komisije, nakon savjetovanja s Europskim parlamentom.

               Prilog I. Aktu o pristupanju sadržava popis dotičnih konvencija i protokola. Na popisu se nalazi Konvencija o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica od 26.7.1995.
                  2
                te njezini protokoli od 27.9.1996.
                  3
               , 29.11.1996.
                  4
                i drugi protokol od 19.6.1997.
                  5
               , svi doneseni na temelju glave VI. Ugovora o EU-u s ciljem stvaranja zajedničke osnove za kaznenopravnu zaštitu financijskih interesa EZ-a. Konvencija i njezini protokoli od 27.9.1996. i 29.11.1996. stupili su na snagu 17. listopada 2002. nakon ratifikacije u tadašnjih 15 država članica, a protokol od 19.6.1997. stupio je na snagu 19. svibnja 2009. nakon ratifikacije u tadašnjih 27 država članica.

               Ovom Preporukom Komisije ne moraju se izvršavati prilagodbe radi pristupanja Hrvatske spomenutoj Konvenciji i njezinim protokolima kao što je predviđeno člankom 3. stavkom 5. Akta o pristupanju.

               S obzirom na navedeno, Komisija preporučuje da Vijeće donese odluku o pristupanju Hrvatske Konvenciji o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica i njezinim protokolima.

               2.REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENE UČINKA

               Savjetovanja i procjene utjecaja ne primjenjuju se na ovaj prijedlog s obzirom na to da je pristupanje Hrvatske spomenutoj Konvenciji i njezinim protokolima predviđeno člankom 3. stavcima 4. i 5. Akta o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji.

               3.PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA

               Pravna je osnova za ovaj prijedlog članak 3. stavak 5. Akta o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji.

               2015/0210 (NLE)

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o pristupanju Hrvatske Konvenciji od 26. srpnja 1995.,
                  sastavljenoj na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, o zaštiti
                  financijskih interesa Europskih zajednica, Protokolu od 27. rujna 1996.,
                  sastavljenom na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji,
                  uz Konvenciju o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica,
                  Protokolu od 29. studenoga 1996., sastavljenom na temelju članka K.3
                  Ugovora o Europskoj uniji, o tumačenju Konvencije o zaštiti financijskih
                  interesa Europskih zajednica putem odlučivanja Suda Europskih zajednica
                  o prethodnim pitanjima i Drugom protokolu od 19. lipnja 1997.,
                  sastavljenom na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji,
                  uz Konvenciju o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji,

               uzimajući u obzir Akt o pristupanju Hrvatske, a posebno njegov članak 3. stavke 4. i 5.,

               uzimajući u obzir preporuku Komisije
                  6
               ,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta
                  7
               ,

               budući da:

               1. Konvencija o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica
                  8
               , potpisana 26. srpnja 1995. i sastavljena na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, (dalje u tekstu „Konvencija o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica”) stupila je na snagu 17 listopada 2002.

               2. Kao dopuna Konvenciji o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica prihvaćeni su Protokol od 27. rujna 1996., sastavljen na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, uz Konvenciju o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica
                  9
                (dalje u tekstu „Protokol od 27. rujna 1996.”) i Protokol od 29. studenoga 1996., sastavljen na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, o tumačenju Konvencije o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica putem odlučivanja Suda Europskih zajednica o prethodnim pitanjima
                  10
                (dalje u tekstu „Protokol od 29. studenoga 1996.”) koji su stupili na snagu 17. listopada 2002.

               3. Konvencija o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica naknadno je dopunjena Drugim protokolom od 19. lipnja 1997., sastavljenim na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, uz Konvenciju o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica
                  11
                (dalje u tekstu „Drugi protokol od 19. lipnja 1997.”) koji je stupio na snagu 19. svibnja 2009.

               4. Člankom 3. stavkom 4. Akta o pristupanju Hrvatske
                  12
                predviđa se pristupanje Hrvatske konvencijama i protokolima sklopljenima među državama članicama koji su navedeni u Prilogu I. Aktu o pristupanju. Među njima je i Konvencija o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica, uključujući Protokol od 27. rujna 1996., Protokol od 29. studenoga 1996. i Drugi protokol od 19. lipnja 1997. Potrebno je odrediti datum na koji ta Konvencija i ti Protokoli stupaju na snagu u odnosu na Hrvatsku.

               5. Nadalje, u skladu s člankom 3. stavkom 5. Akta o pristupanju Hrvatske, treba provesti prilagodbe potrebne zbog pristupanja Hrvatske i u tu svrhu osigurati vjerodostojnu inačicu te Konvencije i tih Protokola na hrvatskom jeziku,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Vjerodostojni su tekstovi na hrvatskom jeziku Konvencije o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica, Protokola od 27. rujna 1996., Protokola od 29. studenoga 1996. i Drugog protokola od 19. lipnja 1997. priloženi ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Konvencija o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica, Protokol od 27. rujna 1996., Protokol od 29. studenoga 1996. i Protokol od 19. lipnja 1997. stupaju na snagu za Hrvatsku prvog dana prvog mjeseca koji slijedi nakon datuma objave ove Odluke.

               Članak 3.

               Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 112, 24.4.2012., str. 10.

                     (2)
                  Konvencija o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica, SL C 316, 27.11.1995., str. 49.

                     (3)
                  Protokol uz Konvenciju o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica, SL C 313, 23.10.1996., str. 2.

                     (4)
                  Protokol o tumačenju Konvencije o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica putem odlučivanja Suda Europskih zajednica o prethodnim pitanjima, SL C 151, 20.5.1997., str. 2.

                     (5)
                  Drugi protokol uz Konvenciju o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica, SL C 221, 19.7.1997., str. 12.

                     (6)
                  SL C […], […], str. […].

                     (7)
                  SL C […], […], str. […].

                     (8)
                  SL C 316, 27.11.1995., str. 49.

                     (9)
                  SL C 313, 23.10.1996., str. 2.

                     (10)
                  SL C 151, 20.5.1997., str. 2.

                     (11)
                  SL C 221, 19.7.1997., str. 12.

                     (12)
                  SL L 112, 24.4.2012., str. 21.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 16.9.2015.
            COM(2015) 458 final
            PRILOZI
            Preporuci zaODLUKU VIJEĆA
            o pristupanju Hrvatske Konvenciji od 26. srpnja 1995., sastavljenoj na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica, Protokolu od 27. rujna 1996., sastavljenom na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, uz Konvenciju o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica, Protokolu od 29. studenoga 1996., sastavljenom na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, o tumačenju Konvencije o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica putem odlučivanja Suda Europskih zajednica o prethodnim pitanjima i Drugom protokolu od 19. lipnja 1997., sastavljenom na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, uz Konvenciju o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica

               PRILOZI

               Preporuci za
                  ODLUKU VIJEĆA

               o pristupanju Hrvatske Konvenciji od 26. srpnja 1995., sastavljenoj na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica, Protokolu od 27. rujna 1996., sastavljenom na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, uz Konvenciju o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica, Protokolu od 29. studenoga 1996., sastavljenom na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, o tumačenju Konvencije o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica putem odlučivanja Suda Europskih zajednica o prethodnim pitanjima i Drugom protokolu od 19. lipnja 1997., sastavljenom na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, uz Konvenciju o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica

               PRILOG 1.

               Tekst Konvencije od 26. srpnja 1995., sastavljene na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica na hrvatskom jeziku

               PRILOG 2.

               Tekst Protokola od 27. rujna 1996., sastavljenog na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, uz Konvenciju o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica na hrvatskom jeziku

               PRILOG 3.

               Tekst Protokola od 29. studenoga 1996., sastavljenog na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, o tumačenju Konvencije o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica putem odlučivanja Suda Europskih zajednica o prethodnim pitanjima na hrvatskom jeziku

               PRILOG 4.

               Tekst Drugog protokola od 19. lipnja 1997., sastavljenog na temelju članka K.3 Ugovora o Europskoj uniji, uz Konvenciju o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica na hrvatskom jeziku


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.9.2017.
            COM(2017) 472 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini s Australijom
            {SWD(2017) 292}{SWD(2017) 293}

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               ·Razlozi i ciljevi prijedloga

               Europska unija (EU) s Australijom ima uspostavljene izvrsne političke odnose i zrele trgovinske i investicijske odnose zasnovane na zajedničkim vrijednostima demokracije i ljudskih prava. Australija je sklopila sporazume o slobodnoj trgovini s mnogo drugih zemalja. EU nema sklopljen bilateralni sporazum o slobodnoj trgovini s Australijom zbog čega poduzeća iz EU-a imaju pristup australskom tržištu uz manje povoljne uvjete u usporedbi s tim zemljama.

               U Zajedničkoj izjavi Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i potpredsjednice Europske komisije i australskog ministra vanjskih poslova od 22. travnja 2015.
                  1
                naglašena je potreba za daljnjim jačanjem bilateralnih odnosa u području trgovine i ulaganja. Nakon te izjave uslijedila je Zajednička izjava čelnika EU-a i Australije 15. studenoga 2015.
                  2
                kojom su se dogovorili o početku priprema za otvaranje pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini.

                  Glavni je razlog prijedloga stvaranje povoljnijih uvjeta za daljnje povećanje trgovine i ulaganja između EU-a i Australije. Opći su ciljevi ovog prijedloga:

               ·promicanje pametnog, održivog i uključivog rasta širenjem trgovine;

               ·otvaranje radnih mjesta i mogućnosti zapošljavanja te povećanje blagostanja;

               ·povećanje koristi za potrošače;

               ·poboljšanje konkurentnosti Europe na svjetskim tržištima te

               ·jačanje suradnje u području trgovine s partnerom s kojim dijelimo iste vrijednosti.

                  To je u skladu s Komunikacijom Komisije „Trgovina za sve – prema učinkovitijoj, transparentnijoj i odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici”
                     3
                  . U Komunikaciji se naglašava potreba za unaprjeđenjem naših bilateralnih odnosa kako bi se sveobuhvatnim rješavanjem problema prepreka trgovini i ulaganjima otvorila nova radna mjesta i potaknuo rast. Istodobno je nužno zajamčiti visoku razinu socijalne zaštite i zaštite okoliša u EU-u te pridonijeti drugim ciljevima politike povezanima s trgovinom, uključujući održivi razvoj i posebne potrebe malih i srednjih poduzeća.

                  U Komunikaciji „Trgovina za sve” posebno se naglašava: „Australija i Novi Zeland bliski su partneri Europe, dijele europske vrijednosti i stajališta o mnogim pitanjima i imaju važnu ulogu u regiji Azije i Pacifika i u multilateralnim okruženjima. Snažnijim gospodarskim vezama s tim zemljama stvorit će se i čvrsta platforma za dublju integraciju sa širim vrijednosnim lancima Azije i Pacifika. Jačanje tih odnosa trebalo bi biti prioritet.”

                  Osim toga, ciljevi su u skladu sa zaključcima Vijeća o trgovini od 21. studenoga 2014.
                     4
                   u kojima se naglašava da trgovina robom i uslugama te ulaganja mogu znatno doprinijeti ostvarenju glavnih ciljeva „Strateškog programa za Uniju u vrijeme promjena”. U zaključcima se osim toga navodi da bi na temelju vidljivog napretka postignutog u ostvarenju plana bilateralnih trgovinskih odnosa EU-a napore trebalo usmjeriti na sklapanje sporazuma s ključnim partnerima. Ciljevi su u skladu i sa zaključkom Vijeća o trgovini i ulaganjima od 27. studenoga 2015.
                     5
                   u kojem Vijeće izražava potporu sklapanju ambicioznih, sveobuhvatnih i uzajamno korisnih bilateralnih sporazuma o trgovini i ulaganjima te Komisiju poziva da ubrza pregovore u azijsko-pacifičkoj regiji.

               ·Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

               Opisani ciljevi u potpunosti su u skladu s Ugovorom o Europskoj uniji (UEU) u kojem je utvrđeno da bi EU trebao „poticati integraciju svih zemalja u svjetsko gospodarstvo, uključujući i postupnim ukidanjem ograničenja u međunarodnoj trgovini”
                  6
               .

               Ti su ciljevi u skladu i s Komunikacijom „Europa 2020. – strategija za pametan, održiv i uključiv rast”
                  7
                u kojoj je utvrđeno da će europska trgovinska strategija uključivati „prijedloge za strateške dijaloge na visokoj razini s ključnim partnerima, radi rasprave o nizu strateških pitanja: od pristupa tržištu, regulatornog okvira, neravnoteža na svjetskoj razini, energije i klimatskih promjena i pristupa sirovinama do siromaštva u svijetu, obrazovanja i razvoja”.

               Nadalje, ciljevi su u potpunosti u skladu s ciljevima utvrđenima u Komunikaciji Europske komisije „Akt o malom poduzetništvu za Europu”
                  8
                (2008.) i „Mala poduzeća, veliki svijet”
                  9
                (2011.). Podupiranje gospodarskih aktivnosti MSP-a izvan EU-a dio je ukupne strategije konkurentnosti Unije kako je navedena u Komunikaciji „Za europsku industrijsku renesansu”
                  10
                (2014.)

               Ciljevi su u skladu i s načelima utvrđenima u UEU-u kojima se propisuje da bi cilj politika i djelovanja Unije trebalo biti „učvršćivanje i podrška ljudskim pravima”
                  11
                te „pružanje pomoći razvoju međunarodnih mjera za očuvanje i poboljšanje kvalitete okoliša i održivog upravljanja svjetskim prirodnim bogatstvima”
                  12
               .

               Ciljevi su u skladu s drugim politikama EU-a te s Poveljom o temeljnim pravima Europske unije.

               Naposljetku, ciljevi su u skladu s prioritetom Junckerove Komisije u pogledu oživljavanja rasta u Europi i povećanja broja radnih mjesta bez novog zaduživanja, s „Planom ulaganja” (ili „Europskim fondom za strateška ulaganja”)
                  13
                te posebnim prioritetima utvrđenima u Programu rada Komisije za 2017.
                  14
               .

               Ova se Preporuka odnosi na sporazum koji bi obuhvaćao liberalizaciju trgovine robom i uslugama, javne nabave i izravnih stranih ulaganja te popratna pravila o, primjerice, pravima intelektualnog vlasništva.

               ·Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

               Pitanje dosljednosti s postojećim odredbama u predmetnom području politike opisano je u točki „Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području”.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               ·Pravna osnova

               Članak 218. stavci 3. i 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

               ·Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               U skladu s člankom 5. stavkom 3. UEU-a načelo supsidijarnosti ne primjenjuje se u područjima isključive nadležnosti EU-a. Zajednička trgovinska politika navodi se kao jedno od područja u isključivoj nadležnosti Unije iz članka 3. UFEU-a. Ta politika uključuje pregovaranje o trgovinskim sporazumima u skladu s, među ostalim, člankom 207. UFEU-a.

               ·Proporcionalnost

               U skladu s načelom proporcionalnosti, razmotrene su sve razumne opcije politike kako bi se procijenila vjerojatna učinkovitost tih intervencija politike, kako je detaljno opisano u Izvješću o procjeni učinka.

               ·Odabir instrumenta

                  Odluka Vijeća Europske unije.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               ·Ex-post evaluacija / provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Ne primjenjuje se.

               ·Savjetovanja s dionicima

               Komisija je aktivno surađivala s dionicima i provela sveobuhvatno javno savjetovanje na internetu
                  15
                kako bi prikupila detaljna mišljenja o budućim trgovinskim i gospodarskim odnosima EU-a s Australijom
                  16
               .

               Javno savjetovanje na internetu provedeno je od 11. ožujka do 3. lipnja 2016. Pokrenuto je na web-mjestu Glavne uprave za trgovinu te objavljeno na Komisijinom internetskom portalu za javna savjetovanja „EU Survey”. Zainteresirane strane iz EU-a i izvan njega pozvane su da odgovore na pitanja o širokom rasponu tema iz područja trgovine i ulaganja između EU-a i Australije.

               Komisija je zaprimila 108 odgovora širokog raspona sudionika. Sažetak odgovora uvršten je u Izvješće o procjeni učinka, a pojedinačni su odgovori objavljeni uz suglasnost sudionika.

               ·Prikupljanje i primjena stručnih znanja

                  Angažiran je vanjski konzultant za provedbu ex ante analize o mogućim učincima predviđenih scenarija sporazuma o slobodnoj trgovini.

                  Komisija je bila u kontaktu i s različitim zainteresiranim stranama koje su dale svoja mišljenja o konkretnim pitanjima u vezi s pristupom tržištu i drugim trgovinskim preprekama s kojima se suočavaju u trgovinskim i investicijskim odnosima s Australijom.

               ·Procjene učinka

                  Iako je opseg procjene utjecaja, koja obuhvaća trgovinu, ulaganja i druga pitanja, bio širi od ove Preporuke, njezini su zaključci valjani za ovu Preporuku.

                  Bit će objavljeno Izvješće o procjeni učinka i njegov sažetak te pozitivno mišljenje sa zadrškama koje je donio Odbor za nadzor regulative.

                  Osim procjene učinka, mogući gospodarski i socijalni učinci sporazuma o slobodnoj trgovini te njegov mogući učinak na ljudska prava i okoliš ispitat će se u neovisnoj procjeni učinka na održivi razvoj koju će provesti neovisni konzultanti. Procjena učinka na održivi razvoj provest će se usporedno s pregovorima o sporazumu o slobodnoj trgovini, a oslanjat će se na opsežno savjetovanje sa zainteresiranim stranama, a posebno s civilnim društvom. Procjena učinka na održivi razvoj dovršit će se prije parafiranja sporazuma o slobodnoj trgovini, a njezini će se nalazi uzeti u obzir u postupku pregovaranja.

               ·Primjerenost propisa i pojednostavljivanje

                  Malim i srednjim poduzećima sporazum o slobodnoj trgovini trebao bi donijeti nove poslovne mogućnosti te uštede troškova zahvaljujući liberalizaciji, ojačanom pravnom okviru, poboljšanim carinskim postupcima i većoj regulatornoj transparentnosti. Izvješće o procjeni učinka sadržava detaljne informacije o mogućim učincima na dionike i gospodarske sektore.

               ·Temeljna prava

                  U Izvješću o procjeni učinka ocjenjuju se pitanja temeljnih prava sa socijalnog aspekta, aspekta okoliša te aspekta ljudskih prava.

                  Sporazum o slobodnoj trgovini trebao bi sadržavati poglavlje o trgovini i održivom razvoju u skladu s utvrđenom politikom EU-a.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Sporazum o slobodnoj trgovini imat će ograničen negativan utjecaj na proračun EU-a u obliku carina zbog liberalizacije carinskog sustava. Očekuje se neizravni pozitivni učinak u smislu povećanja sredstava povezanih s porezom na dodanu vrijednost i bruto nacionalnim dohotkom.

               5.OSTALI DIJELOVI

               ·Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  U skladu s obvezom utvrđenom u Komunikaciji iz 2015. „Trgovina za sve” provest će se temeljita ex post evaluacija učinaka sporazuma o slobodnoj trgovini koji će se sklopiti s Australijom nakon što sporazum bude dovoljno dugo na snazi te budu dostupni relevantni podaci. Izvješće o procjeni učinka sadržava detaljne informacije o predviđenim mehanizmima praćenja i evaluacije.

               ·Dokumenti s obrazloženjima (za direktive)

                  Ne primjenjuje se.

                  •
                        Detaljno objašnjenje posebnih odredbi prijedloga

               Ne primjenjuje se.

               ·Postupovni aspekti

               Komisija će pregovarati u ime EU-a.

               U skladu s člankom 218. stavkom 4. UFEU-a, predlaže se da Vijeće Europske unije imenuje Odbor za trgovinsku politiku kao odbor u savjetovanju s kojim se pregovori moraju voditi.

               U skladu s člankom 218. stavkom 10. UFEU-a izvješćivat će se Europski parlament u svim fazama postupka.

               Komisija pozdravlja činjenicu da članovi Vijeća Europske unije sve više surađuju sa svojim nacionalnim parlamentima u ranoj fazi trgovinskih pregovora u skladu s njihovim institucijskim praksama. Članovi Vijeća Europske unije potiču se da isto učine u pogledu ove Preporuku za odluku Vijeća uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2013/488/EU o sigurnosnim propisima za zaštitu klasificiranih podataka EU-a
                  17
               .

               Komisija će obavijestiti Australiju o internim pravilima EU-a o transparentnosti i pristupu Vijeća Europske unije i Europskog parlamenta pregovaračkim dokumentima.

               Komisija ovu Preporuku i njezin prilog objavljuje odmah nakon donošenja.

               Komisija preporučuje da se pregovaračke smjernice objave odmah nakon njihova donošenja.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini s Australijom

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavke 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               BUDUĆI DA bi trebalo otvoriti pregovore radi sklapanja sporazuma o slobodnoj trgovini s Australijom,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisija se ovlašćuje da u ime Unije pregovara o sporazumu o slobodnoj trgovini s Australijom.

               Članak 2.

               Smjernice za pregovaranje utvrđene su u Prilogu.

               Članak 3.

               Pregovori se vode uz savjetovanje s Odborom za trgovinsku politiku.

               Članak 4.

               Ova Odluka i njezin Prilog objavit će se odmah nakon njihova donošenja.

               Članak 5.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                  http://eeas.europa.eu/statements-eeas/2015/150422_04_en.htm

                     (2)

                  http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-15-6088_en.htm

                     (3)

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/october/tradoc_153846.pdf

                     (4)

                  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/145908.pdf

                     (5)
                  http://www.consilium.europa.eu/en/meetings/fac/2015/11/st14688_en15_pdf/

                     (6)
                  Članak 21. stavak 2. točka (e) UEU-a.

                     (7)

                  http://ec.europa.eu/eu2020/pdf/COMPLET%20EN%20BARROSO%20%20%20007%20-%20Europe%202020%20-%20EN%20version.pdf

                     (8)
                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:52008DC0394

                     (9)
                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/en/ALL/?uri=CELEX:52011DC0702

                     (10)
                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX:52014DC0014

                     (11)
                  Članak 21. stavak 2. točka (b) UEU-a.

                     (12)
                  Članak 21. stavak 2. točka (f) UEU-a.

                     (13)

                  http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/index_en.htm

                     (14)
                  https://ec.europa.eu/info/publications/work-programme-commission-key-documents-2017_en

                     (15)
                  http://trade.ec.europa.eu/consultations/index.cfm?consul_id=195

                     (16)
                  Javno savjetovanje na internetu obuhvaćalo je i buduće trgovinske i gospodarske odnose EU-a s Novim Zelandom.

                     (17)

                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX:32013D0488

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.9.2017.
            COM(2017) 472 final
            PRILOG

            Preporuci za odluku Vijeća
            o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini s Australijom
            {SWD(2017) 292}{SWD(2017) 293}

               PRILOG

               PREGOVARAČKE SMJERNICE ZA SPORAZUM O SLOBODNOJ TRGOVINI S AUSTRALIJOM

               A.
                     VRSTA I PODRUČJE PRIMJENE SPORAZUMA

               Sporazum bi trebao sadržavati isključivo odredbe o područjima povezanima s trgovinom i izravnim stranim ulaganjima, koje se primjenjuju na stranke.

               Sporazum bi trebao biti ambiciozan, sveobuhvatan i u potpunosti u skladu s pravilima i obvezama Svjetske trgovinske organizacije (WTO). Pri vođenju i zaključivanju pregovora u obzir bi trebalo uzeti obveze preuzete u okviru WTO-a. Sporazum bi trebao imati visoku razinu ambicije koja nadilazi postojeće obveze preuzete u okviru WTO-a.

               Sporazumom bi trebalo predvidjeti postupnu i recipročnu liberalizaciju trgovine robom i uslugama te liberalizaciju izravnih stranih ulaganja. To će uključivati pravila o drugim područjima povezanima s trgovinom radi promicanja, olakšavanja i reguliranja takve trgovine i izravnih stranih ulaganja. Sve obveze na temelju sporazuma preuzimaju se s ciljem izravnog i neposrednog utjecaja na trgovinu te, prema potrebi, u okviru zajedničkih pravila EU-a.

               Sporazum bi trebao sadržavati obveze u područjima koja su u nadležnosti svih tijela i subjekata obiju stranaka na koje se sporazum primjenjuje.

               B.
                     PREDLOŽENI SADRŽAJ SPORAZUMA

               Preambula, opća načela

               U preambuli bi trebalo podsjetiti da se partnerstvo s Australijom temelji na zajedničkim načelima i vrijednostima kako su navedeni u Okvirnom sporazumu između EU-a i Australije. Sporazum bi trebao biti sastavni dio sveobuhvatnog političkog odnosa i institucijskog okvira utvrđenog u Okvirnom sporazumu
                  1
               .

               U cilju liberalizacije bilateralne trgovine i izravnih stranih ulaganja, sporazum bi među ostalim trebao upućivati i na:

               ·načela i ciljeve vanjskog djelovanja EU-a;

               ·obveze stranaka u pogledu održivog razvoja i doprinosa međunarodne trgovine održivom razvoju u gospodarskom, socijalnom i okolišnom smislu, uključujući gospodarski razvoj, smanjenje siromaštva, punu i produktivnu zaposlenost i pristojno radno mjesto za sve, zaštitu i očuvanje okoliša i prirodnih resursa;

               ·obvezu stranaka u pogledu potpunog poštovanja prava i obveza koji proizlaze iz njihova članstva u WTO-u;

               ·obvezu stranaka u pogledu poboljšanja dobrobiti potrošača politikama kojima se osigurava visoka razina zaštite prava potrošača te visoka razina gospodarskog blagostanja;

               ·pravo na reguliranje gospodarske aktivnosti u javnom interesu radi postizanja legitimnih ciljeva javne politike kao što su zaštita i promicanje javnog zdravlja, socijalnih usluga, javnog obrazovanja, sigurnosti, okoliša, javnog morala, socijalne zaštite i zaštite prava potrošača, zaštite privatnosti i podataka te promicanje i zaštita kulturne raznolikosti;

               ·cilj da bi se sporazumom trebao stvoriti novi okvir za gospodarske odnose između stranaka, u prvom redu za razvoj trgovine i izravnih stranih ulaganja;

               ·zajednički cilj stranaka da u doprinosu razvoju trgovine i izravnih stranih ulaganja u obzir uzmu posebne izazove s kojima se suočavaju mala i srednja poduzeća;

               ·obvezu stranaka da komuniciraju sa svim relevantnim zainteresiranim stranama, uključujući organizacije i predstavnike privatnog sektora i civilnog društva.

               Ciljevi

               Sporazumom bi se trebao potvrditi zajednički cilj da se postupno i recipročno liberalizira gotovo sva trgovine robom i uslugama te gotovo sva izravna strana ulaganja u skladu s pravilima WTO-a, osobito u skladu s člankom XXIV. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) i člankom V. Općeg sporazuma o trgovini uslugama (GATS).

               Sporazum bi trebao osigurati visok stupanj pristupa tržištu za javnu nabavu i prava intelektualnog vlasništva povezana s trgovinom, uključujući oznake zemljopisnog podrijetla, te ojačati dijalog i suradnju u pogledu tehničkih i regulatornih okvira.

               Sporazum bi trebao potvrditi da je održivi razvoj temeljni cilj stranaka te osigurati i olakšati poštovanje međunarodnih sporazuma i standarda u području okoliša i socijalne zaštite radi promicanja trgovine. Održivi bi razvoj trebalo uzeti u obzir u cijelom sporazumu, obuhvaćajući i pitanja socijalne zaštite i pitanja okoliša. Sporazum bi trebao osigurati da stranke ne potiču trgovinu i izravna strana ulaganja smanjenjem domaćih propisa i standarda u području okoliša, rada i sigurnosti na radu ili uvođenjem manje strogih temeljnih standarda rada ili zakona kojima se štiti i promiče kulturna raznolikost.

               Trgovina robom

               Carine na uvoz i izvoz i necarinske mjere

               Cilj je sporazuma osigurati najveći mogući stupanj liberalizacije trgovine. Sporazumom bi trebala biti obuhvaćena gotovo sva trgovina robom između stranaka. Stupanjem sporazuma na snagu trebale bi se ukinuti carine na većinu stavki. Cilj sporazuma trebalo bi biti ukidanje uvoznih carina i pristojbi s istovrsnim učinkom s obje strane, u pravilu nakon najdulje sedam godina. Iznimke bi trebalo svesti na najmanju moguću mjeru te bi trebalo predvidjeti posebne odredbe za najosjetljivije proizvode. Primjerice za određene poljoprivredne proizvode za koje bi trebalo razmotriti uvođenje carinskih kvota, duljih prijelaznih razdoblja te druge aranžmane.

               Pregovori o smanjenju carina trebali bi se provoditi na temelju carina koje primjenjuje EU erga omnes na dan pokretanja pregovora te na temelju carina koje primjenjuje Australija erga omnes na dan pokretanja pregovora.

               Trebalo bi zabraniti sve carinske pristojbe i poreze na izvoz te sve mjere s istovrsnim učinkom te se ne bi smjele uvoditi takve nove mjere.

               Pravila o podrijetlu

               Pravila o podrijetlu i odredbe koje se odnose na administrativnu suradnju trebali bi biti jednostavniji i olakšati trgovinu te bi trebali uzimati u obzir standardna povlaštena pravila podrijetla EU-a te interese proizvođača iz EU-a.

               Mjere za sprječavanje prijevara

               U klauzuli sporazuma o pojačanoj administrativnoj suradnji trebalo bi utvrditi postupke i odgovarajuće mjere koje stranke mogu poduzeti ako se utvrdi nepostojanje administrativne suradnje u carinskim pitanjima, nepravilnosti ili prijevare.

               Upravljanje administrativnim pogreškama

               Sporazum bi trebao sadržavati i odredbe kojima bi se omogućilo zajedničko ispitivanje mogućnosti donošenja odgovarajućih mjera u slučaju kada nadležna tijela počine pogrešku u provedbi povlaštenih pravila o podrijetlu.

               Carine i olakšavanje trgovine

               Sporazum bi trebao sadržavati odredbe za olakšavanje trgovine između stranaka i istovremeno osigurati djelotvornu kontrolu. U tom cilju sporazum bi trebao sadržavati obveze u pogledu pravila, zahtjeva, formalnosti i postupaka stranaka u vezi s uvozom, izvozom i provozom.

               Sporazum bi trebao promicati djelotvornu provedbu i primjenu međunarodnih pravila i standarda u području carina i drugih trgovinskih postupaka, uključujući odredbe WTO-a, Sporazum WTO-a o olakšavanju trgovine, instrumente Svjetske carinske organizacije i revidiranu Konvenciju iz Kyota.

               Sporazum bi trebao sadržavati odredbe za promicanje razmjene najbolje prakse i iskustva u posebnim područjima od zajedničkog interesa. Ta bi područja mogla uključivati pitanja kao što su modernizacija i pojednostavnjenje pravila i postupaka, standardizirana dokumentacija, razvrstavanje u carinsku tarifu, transparentnost, uzajamno priznavanje i suradnja između agencija.

               Sporazum bi trebao promicati konvergenciju u olakšavanju trgovine, temeljeći se na relevantnim međunarodnim standardima i instrumentima.

               Sporazum bi trebao promicati učinkovitu i djelotvornu provedbu prava intelektualnog vlasništva od strane carinskih uprava za svu robu pod carinskom kontrolom.

               U odredbama o olakšavanju trgovine sporazum bi trebao uzeti u obzir izazove s kojima se suočavaju mala i srednja poduzeća uz istodobno osiguravanje jednakih uvjeta tržišnog natjecanja za sve gospodarske subjekte.

               Sporazumom bi se trebao uspostaviti Protokol o uzajamnoj administrativnoj pomoći u carinskim pitanjima, koja bi obuhvaćala pomoć u istragama za borbu protiv carinskih prijevara (uključujući pomoć na zahtjev, spontanu pomoć i povjerljivost).

               Necarinske prepreke

               Sporazumom bi trebalo urediti regulatorna pitanja povezana s trgovinom te pitanje necarinskih prepreka. Sporazumom bi stoga trebalo zabraniti svaku zabranu ili ograničenje trgovine te druge necarinske prepreke trgovini ako nisu opravdani općim iznimkama navedenima u nastavku te ako bi predstavljali sredstvo proizvoljne diskriminacije ili prikriveno ograničenje trgovine između stranaka. Prednost bi trebalo dati odredbama i postupcima čijim se uključenjem u sporazum osigurava uklanjanje neopravdanih necarinskih prepreka trgovini. Sporazum bi trebao predvidjeti i odgovarajuće postupke za sprječavanje necarinskih i drugih nepotrebnih prepreka trgovini. Sporazumom bi trebalo urediti i pitanje zahtjeva u pogledu lokalizacije.

               Necarinske prepreke koje se odnose na pojedini proizvod trebalo bi rješavati na temelju zahtjeva i ponude, usporedno s razmjenom informacija o carinskim koncesijama. S obzirom na važnost ostvarivanja ciljeva sporazuma i poboljšanja pristupa tržištu na višoj razini od one koju pružaju horizontalna pravila, sporazum bi trebao sadržavati posebne obveze u pogledu necarinskih prepreka za pojedine sektore.

               Sporazum bi trebao sadržavati odredbe o državnim trgovinskim poduzećima, pri čemu treba uzeti u obzir moguće narušavanje tržišnog natjecanja te prepreke trgovini do kojih može doći.

               Tehnički propisi, standardi i postupci ocjenjivanja sukladnosti

               Osim potvrđivanja odredbi Sporazuma WTO-a o tehničkim preprekama trgovini, stranke bi trebale utvrditi odredbe kojima se nadopunjuju i nadograđuju odredbe tog sporazuma radi olakšavanja uzajamnog pristupa tržištu.

               Sporazum bi trebao sadržavati nekoliko općih načela (kao što su proporcionalnost, zabrana neopravdanih ograničenja, transparentnost, nediskriminacija) te odredbe kojima se nadopunjuju i nadograđuju pravila WTO-a. Ciljevi bi, među ostalim, trebali biti povećanje transparentnosti, promicanje dobre regulatorne prakse, donošenje relevantnih međunarodnih standarda, postizanje usklađenosti i konvergencije tehničkih propisa na temelju međunarodnih standarda, pojednostavnjenje zahtjeva testiranja i certificiranja, primjerice primjenom ocjenjivanja sukladnosti na temelju rizika (uključujući primjenu samocertificiranja u sektorima u kojima je to moguće i primjereno) i odredbi kojima se nastoje uskladiti zahtjevi testiranja u nekoliko prioritetnih sektora te poticanjem upotrebe akreditacije.

               Sporazum bi trebao sadržavati određene odredbe kojima se nastoji poboljšati dostava informacija uvoznicima i izvoznicima.

               Pregovori bi trebali obuhvatiti pitanje odnosa između sporazuma i postojećeg Sporazuma o uzajamnom priznavanju radi poboljšanja njegove provedbe i ostvarenja učinkovitije suradnje.

               Sanitarne i fitosanitarne mjere

               Stranke bi se trebale oslanjati na Sporazum WTO-a o sanitarnim i fitosanitarnim mjerama i taj sporazum nadopuniti s ciljem olakšavanja uzajamnog pristupa tržištu, uz istodobnu zaštitu života i zdravlja ljudi, životinja i biljaka. Poglavlje o sanitarnim i fitosanitarnim mjerama trebalo bi obuhvatiti pitanja kao što su transparentnost, proporcionalnost, nepotrebne odgode, usklađivanje, priznavanje jednakovrijednosti i alternativnih mjera, regionalizacija, postupci kontrole, inspekcijskog pregleda i odobrenja, revizije, kontrole uvoza, hitne mjere, odobravanje objekata bez prethodne inspekcije, usvajanje primjene postupaka izdavanja odobrenja za cijeli EU (jedan subjekt), regulatorna suradnja, poboljšana suradnja u vezi s antimikrobnom otpornosti te uspostava mehanizma za brzo rješavanje određenih trgovinskih problema povezanih sa sanitarnim i fitosanitarnim mjerama.

               U pregovorima bi trebalo slijediti odredbe pregovaračkih smjernica koje je Vijeće donijelo 20. veljače 1995. (dokument Vijeća 4976/95).

               Dobrobit životinja

               Sporazumom bi se trebala promicati trajna suradnja i razmjena informacija o dobrobiti životinja, radi rasprave među strankama, među ostalim, o mogućim obvezama u pogledu jednakovrijednosti dobrobiti životinja.

               Zaštitne mjere

               Sporazum bi trebao sadržavati klauzulu o zaštitnim mjerama kojom bi se predviđalo da bilo koja stranka može poduzeti odgovarajuće mjere u skladu sa Sporazumom WTO-a o provedbi članka XIX. GATT-a iz 1994. ili Sporazumom WTO-a o zaštitnim mjerama. Sporazum bi trebao predvidjeti da takve zaštitne mjere u što je moguće manjoj mjeri dovode do poremećaja u bilateralnoj trgovini.

               Radi prihvaćanja što više obveza u pogledu liberalizacije te radi osiguravanja sve potrebne zaštite, uzimajući u obzir specifičnosti osjetljivih sektora, sporazum bi u načelu trebao sadržavati klauzulu o bilateralnim zaštitnim mjerama koje bi strankama omogućile da djelomično ili u cijelosti ukinu povlastice ako povećanje uvoza proizvoda iz druge stranke nanosi ili bi moglo nanijeti ozbiljnu štetu domaćoj industriji.

               Antidampinške i kompenzacijske mjere

               Sporazum bi trebao sadržavati klauzulu o antidampinškim i kompenzacijskim mjerama kojom bi se predviđalo da bilo koja stranka može poduzeti odgovarajuće mjere protiv dampinga i/ili subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere u skladu sa Sporazumom WTO-a o provedbi članka VI. GATT-a iz 1994. ili Sporazumom WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama. Sporazum bi trebao obuhvatiti i obveze koje nadilaze pravila WTO-a u tom području u skladu s propisima EU-a i prethodnim aranžmanima.

               U sporazumu bi trebalo potvrditi da plaćanja u okviru zelene kutije ne narušavaju trgovinu te da stoga ne bi trebala biti predmet antidampinških i antisubvencijskih mjera.

               Trgovina uslugama, izravna strana ulaganja i digitalna trgovina

               U skladu s člankom V. GATS-a sporazum bi trebao obuhvaćati znatan broj sektora te pokrivati sve načine isporuke. Ništa ne bi smjelo biti a priori isključeno iz područja primjene sporazuma osim audiovizualnih usluga te usluga i aktivnosti koje se obavljaju pri izvršavanju javnih ovlasti. Pregovori bi trebali biti usmjereni na postizanje postupne i recipročne liberalizacije trgovine uslugama i liberalizacije izravnih stranih ulaganja uklanjanjem ograničenja pristupa tržištu i nacionalnog tretmana, nadilazeći obveze stranaka u okviru WTO-a i ponuda danih u kontekstu pregovora za Sporazum o trgovini uslugama. Sporazum bi trebao sadržavati pravila o zahtjevima u pogledu rezultata u vezi s izravnim stranim ulaganjima.

               Nadalje, sporazum bi trebao sadržavati regulatorna pravila. U tom cilju pregovori bi trebali obuhvatiti sljedeće:

               ·regulatorne odredbe o transparentnosti i uzajamnom priznavanju;

               ·horizontalne odredbe o domaćim propisima, kao što su one kojima se osigurava nepristranost i pravični postupak u vezi sa zahtjevima i postupcima u pogledu licenciranja i kvalifikacija; te

               ·regulatorne odredbe za određene sektore, uključujući telekomunikacijske usluge, financijske usluge, usluge dostave te usluge međunarodnog pomorskog prijevoza.

               U kontekstu sve veće digitalizacije trgovine, pregovori bi trebali rezultirati donošenjem propisa o digitalnoj trgovini i prekograničnom protoku podataka, elektroničkim uslugama povjerenja i autentifikacije i neželjenom elektroničkom oglašavanju te uređivanjem pitanja neopravdanih zahtjeva u pogledu lokalizacije podataka, pri čemu se ne bi pregovaralo o propisima EU-a o zaštiti osobnih podataka niti bi pregovori utjecali na te propise.

               Sporazum može sadržavati postupovne obveze u pogledu ulaska i boravka fizičkih osoba u poslovne svrhe u skladu s obvezama stranaka iz 4. modaliteta. Međutim, ništa u ovom sporazumu ne bi smjelo spriječiti stranke u primjeni njihovih nacionalnih zakona, propisa i zahtjeva u pogledu ulaska i boravka, pod uvjetom da se pritom ne ponište i ne umanje povlastice koje proizlaze iz sporazuma. Trebali bi se nastaviti primjenjivati zakoni, propisi i zahtjevi EU-a u pogledu radnih uvjeta i prava radnika.

               Sporazumom bi se trebalo potvrditi pravo na reguliranje gospodarske aktivnosti u javnom interesu radi postizanja legitimnih ciljeva javne politike kao što su zaštita i promicanje javnog zdravlja, socijalnih usluga, javnog obrazovanja, sigurnosti, okoliša, javnog morala, socijalne zaštite i zaštite prava potrošača, zaštite privatnosti i podataka te promicanje i zaštita kulturne raznolikosti. Trebalo bi očuvati visoku kvalitetu javnih usluga EU-a u skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno u skladu s Protokolom br. 26 o uslugama od općeg interesa, te uzimajući u obzir rezerve EU u tom području, uključujući GATS.

               Kretanje kapitala i plaćanja

               Cilj sporazuma trebao bi biti ukidanje ograničenja tekućih plaćanja i kretanja kapitala povezanih s transakcijama liberaliziranima na temelju ovog sporazuma te bi trebao uključivati klauzulu o mirovanju. Sporazum bi trebao sadržavati zaštitne odredbe te odredbe o izuzeću (npr. u vezi s ekonomskom i monetarnom unijom i bilancom plaćanja Unije), koje bi trebale biti u skladu s odredbama UFEU-a o slobodnom kretanju kapitala.

               Prava intelektualnog vlasništva

               Sporazum bi se trebao nadograđivati na Sporazum o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva (TRIPS) te ga nadopunjavati radi osiguravanja odgovarajuće i učinkovite razine zaštite i provedbe prava intelektualnog vlasništva.

               Poglavlje o pravima intelektualnog vlasništva trebalo bi obuhvaćati teme kao što su autorska i srodna prava, žigovi, dizajn, patenti, oplemenjivačka prava na biljnu sortu, neotkrivene informacije (uključujući poslovne tajne), oznake zemljopisnog podrijetla te poboljšana provedba. Sporazumom bi se trebala nastojati poboljšati učinkovitost provedbe prava intelektualnog vlasništva, uključujući u digitalnom okruženju i na granici (među ostalim pri izvozu).

               Sporazumom bi se trebali uspostaviti odgovarajući mehanizmi suradnje između stranaka za potporu provedbi poglavlja o pravima intelektualnog vlasništva te redoviti dijalog o intelektualnom vlasništvu radi promicanja razmjene informacija o napretku u zakonodavstvu, razmjene iskustva u provedbi te savjetovanja u vezi s trećim zemljama.

               Oznake zemljopisnog podrijetla

               Sporazum bi trebao osigurati izravnu zaštitu na temelju Sporazuma o popisu oznaka zemljopisnog podrijetla (vino, jaka alkoholna pića, poljoprivredni i prehrambeni proizvodi) na visokom stupnju zaštite nadograđujući se na članak 23. TRIPS-a, uključujući aludiranje, poboljšanu provedbu, postojanje usporedno s prethodnim bona fide žigovima, zaštitu od naknadne generičnosti i mogućnost dodavanja novih oznaka zemljopisnog podrijetla. Trebalo bi regulirati pitanja koja se odnose na pojedinačna prethodna prava, primjerice u vezi s biljnim sortama, žigovima, generičkim i drugim zakonitim prijašnjim uporabama. Osim toga, pregovori će obuhvaćati mehanizme za zaštitu oznaka zemljopisnog podrijetla na tržištima trećih zemalja.

               Pregovorima bi se trebalo urediti pitanje odnosa između sporazuma i postojećeg Sporazuma o vinima između EU-a i Australije.

               Javna nabava

               Sporazum bi trebao težiti postizanju sveobuhvatnog i poboljšanog pristupa tržištima javne nabave uzimajući u obzir napredak u pristupanju Australije Sporazumu WTO-a o javnom nabavi. To bi trebalo uključivati  sveobuhvatno i uzajamno prihvatljivo pokrivanje nabave na svim razinama države, poduzeća u državnom vlasništvu i poduzeća s posebnim i isključivim pravima te nabavu robe, usluga i javnih radova. Pritom stranke uzajamno priznaju posebnosti i osjetljivosti svojih sustava javne nabave. U sporazumu bi trebalo predvidjeti obveze za javno-privatna partnerstva / koncesije u skladu sa zakonodavstvom u tom području. Stranke potvrđuju važnost načela nacionalnog tretmana kako bi se osigurao tretman koji nije manje povoljan od tretmana odobrenog lokalnim dobavljačima i pružateljima usluga.

               Postupovne obveze trebale bi se temeljiti na pravilima, postupcima i zahtjevima utvrđenima u Sporazumu WTO-a o javnoj nabavi. Obvezama bi osobito trebalo osigurati pravični postupak (primjerice onaj koji uključuje učinkovite mehanizme revizije) i transparentnost u obuhvaćenoj nabavi. Trebalo bi predvidjeti posebne odredbe o transparentnosti kako bi se osigurala jasnoća o primjenjivim pravilima javne nabave i dostupnim mogućnostima javne nabave radi pružanja lako dostupnih informacija poduzećima.

               Trgovina i tržišno natjecanje

               Sporazum bi trebao sadržavati odredbe o tržišnom natjecanju koje se odnose na pravila tržišnog natjecanja i njihovu provedbu.

               Sporazum bi trebao sadržavati odredbe o subvencijama. Nadalje, sporazum bi trebao sadržavati odredbe o poduzećima u državnom vlasništvu, pravnim monopolima i poduzećima kojima su dodijeljena posebna prava ili povlastice.

               Mala i srednja poduzeća

               Sporazum bi trebao sadržavati posebno poglavlje o malim i srednjim poduzećima. Sporazum bi trebao pomoći malim i srednjim poduzećima da iskoriste sve trgovinske mogućnosti koje pruža sporazum, među ostalim s pomoću sustava razmjene informacija o zahtjevima pristupa tržištu i odgovarajućeg institucijskog ustroja.

               Trgovina i održivi razvoj

               Sporazum bi trebao sadržavati odredbe o radnim i okolišnim aspektima trgovine i održivog razvoja koji su relevantni u kontekstu trgovine i izravnih stranih ulaganja. Trebao bi sadržavati odredbe kojima se promiče poštovanje i učinkovita provedba relevantnih međunarodno dogovorenih načela i pravila, uključujući temeljne standarde rada i temeljne konvencije Međunarodne organizacije rada te multilateralne sporazume o okolišu, uključujući one o klimatskim promjenama.

               U sporazumu bi trebalo iznova potvrditi pravo stranaka na reguliranje u području rada i okoliša, u skladu s njihovim međunarodnim obvezama u nastojanju da se osigura visoka razina zaštite. U sporazumu bi trebalo utvrditi da se stupanj zaštite rada i okoliša ne bi smio snižavati radi poticanja trgovine i izravnih stranih ulaganja. To bi trebalo uključivati obvezu da se ne smije odstupiti od domaćih zakona u području rada i okoliša ili te zakone ne provoditi.

               Sporazumom bi se trebao promicati veći doprinos trgovine i izravnih stranih ulaganja održivom razvoju, uključujući uređivanjem područja kao što su olakšavanje trgovine ekološki i klimatski prihvatljivom robom i uslugama te promicanje dobrovoljnih sustava osiguravanja održivosti i društveno odgovornog poslovanja, uzimajući u obzir međunarodno priznate instrumente.

               Sporazum bi trebao sadržavati i obveze promicanja trgovine zakonito dobivenim i održivo upravljanim prirodnim resursima, posebice u odnosu na bioraznolikost, divlje vrste i proizvode šumarstva i ribarstva, te obuhvaćati relevantne međunarodne instrumente i prakse. Trebao bi promicati i trgovinu koja potiče razvoj koji stvara nisku razinu emisija i otporan je na klimatske promjene.

               U sporazumu bi trebalo predvidjeti odgovarajuće odredbe za učinkovitu provedbu i nadzor tih odredbi i postupke za rješavanje eventualnih sporova između stranaka te sudjelovanje civilnog društva.

               Energija i sirovine

               Sporazum bi trebao sadržavati odredbe kojima se uređuju aspekti energije i sirovina povezani s trgovinom i izravnim stranim ulaganjima. Sporazumom bi trebalo nastojati osigurati otvoreno, transparentno, nediskriminirajuće i predvidljivo poslovno okruženje te ograničiti prakse kojima se narušava tržišno natjecanje u tom području. Sporazum bi trebao sadržavati i pravila kojima se podupiru i dalje promiču trgovina i izravna strana ulaganja u području obnovljive energije. Sporazum bi trebao pridonijeti i jačanju suradnje u spomenutim područjima.

               Transparentnost propisa

               Sporazum bi trebao sadržavati odredbe o:

               ·objavi, uključujući javnu dostupnost mjera opće primjene, na nediskriminirajući način i uz dovoljno vremena za primjedbe o prijedlozima mjera opće primjene;

               ·upitima i točkama za kontakt, s mehanizmima za odgovor na upite zainteresiranih strana u vezi s predloženim mjerama ili mjerama koje su na snazi;

               ·upravnim postupcima na temelju i u skladu sa zakonom kojima se osigurava da zainteresiranim stranama budu dostupne informacije o provedbi mjera opće primjene te da se stranama na koje utječe postupak pruži razumna prilika da iznesu svoja stajališta prije poduzimanja konačne upravne mjere;

               ·odgovarajućoj mogućnosti revizije i žalbe na upravnu mjeru u područjima obuhvaćenima sporazumom;

               ·promicanju kvalitetnog zakonodavstva i dobre administrativne prakse.

               Regulatorna suradnja

               Sporazum bi trebao sadržavati međusektorske propise o regulatornoj usklađenosti i transparentnosti za izradu, donošenje i provedbu učinkovitih, troškovno prihvatljivih i usklađenijih propisa kako bi se olakšala trgovina. Sporazum bi trebao sadržavati odredbe o promicanju razmjene informacija, boljoj primjeni dobre regulatorne prakse i boljoj regulatornoj suradnji.

               U tom cilju treba predvidjeti uključivanje odredbi o regulatornoj suradnji u određenim područjima koja nisu obuhvaćena postojećim okvirom te mehanizme za otkrivanje mogućih prepreka koje se mogu ukloniti regulatornom suradnjom.

               Institucionalne i završne odredbe

               Treba uspostaviti jasnu pravnu i institucionalnu vezu između sporazuma i Okvirnog sporazuma. Time bi se trebala osigurati vanjska usklađenost, osobito u pogledu postojanja, primjene, suspenzije i prestanka odgovarajućih odredbi.

               Sporazumom bi se trebalo uspostaviti posebno krovno tijelo za praćenje provedbe sporazuma. Prema potrebi se mogu osnovati odbori i radne skupine za posebna područja koji trebaju djelovati u okviru krovnog tijela.

               Rješavanje sporova i medijacija

               Sporazum bi trebao sadržavati učinkoviti i obvezujući mehanizam za rješavanje sporova s ubrzanim postupkom, osobito za sastav vijeća i provedbu postupaka vijeća. Mehanizam za rješavanje sporova trebao bi biti transparentan, otvoren i inovativan. Trebao bi sadržavati odredbe za fleksibilan i brz mehanizam medijacije.

               Opće iznimke

               Sporazum bi trebao sadržavati opće iznimke primjenjive na odgovarajuće dijelove sporazuma, uključujući one povezane sa sigurnosti, bilancom plaćanja, bonitetnim nadzorom i oporezivanjem.

               Vjerodostojni jezici

               Sporazum bi trebao biti jednako vjerodostojan na svim službenim jezicima EU-a te bi trebao sadržavati jezičnu klauzulu o tome.

               Druga pitanja

               Sporazumom bi trebalo priznati važnost pitanja zaštite potrošača te poduprijeti učinkovitu zaštitu potrošača, uključujući u digitalnom okruženju.

               Nakon Komisijine analize i prethodnog savjetovanja s Odborom za trgovinsku politiku u sporazum se u skladu s Ugovorima EU-a mogu uključiti dodatne odredbe o trgovinskom i gospodarskom odnosu ako stranke za to iskažu uzajamni interes tijekom pregovora.

                     (1)

                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:52016JC0051