title: Preporuka Komisije (EU) 2021/402 оd 4. ožujka 2021. o učinkovitoj aktivnoj potpori zapošljavanju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (EASE)

text:
               8.3.2021

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 80/1

      PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2021/402
      оd 4. ožujka 2021.
      o učinkovitoj aktivnoj potpori zapošljavanju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (EASE)
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
      budući da:

                  (1)

                  Pandemija bolesti COVID-19 i izvanredne mjere nužne za zaustavljanje širenja virusa i zaštitu života uzrokovali su težak i dugotrajan gospodarski šok u Europskoj uniji. U trećem tromjesečju 2020. BDP EU-a bio je gotovo 4,2 % niži nego u istom tromjesečju prethodne godine. U drugoj polovini 2020. zabilježen je velik, ali nepotpun oporavak, no očekuje se da će ponovni porast broja zaraženih osoba dovesti do umjerenog pada i odgoditi oporavak do druge polovine 2021. (1)

                  (2)

                  Odgovor politike na pandemiju bolesti COVID-19 na nacionalnoj razini i razini EU-a bio je iznimno važan za ublažavanje njezinih socioekonomskih posljedica. Uvođenje programa skraćenog radnog vremena i sličnih mjera za očuvanje radnih mjesta dosad je pomagalo da se ograniči porast nezaposlenosti u odnosu na smanjenje gospodarske aktivnosti. Na razini EU-a stopa nezaposlenosti se između prvog i trećeg tromjesečja 2020. povećala za manje od jednog postotnog boda. Za potrebne mjere iskorišteno je fleksibilno financiranje iz europskih strukturnih i investicijskih fondova u okviru investicijskih inicijativa kao odgovora na koronavirus (CRII (2) i CRII+ (3)) te iz Europskog instrumenta za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE) (4).

                  (3)

                  Promjene obrazaca potrošnje izazvane krizom te dvostruka zelena i digitalna tranzicija, uz potporu europskog zelenog plana (5) i europske digitalne strategije (6), postupno će transformirati naša gospodarstva. Neki sektori možda se još dugo neće potpuno oporaviti ili se uopće neće oporaviti, a poduzeća bi nakon krize mogla i dalje imati financijskih poteškoća (7). Naša strategija rasta temelji se na europskom zelenom planu te se očekuje da će se u tranziciji EU-a prema zelenom gospodarstvu do 2050. otvoriti do 2 milijuna novih radnih mjesta (8), no postoji rizik da će radna mjesta u nekim sektorima i regijama postati suvišna. Te bi promjene kratkoročno mogle dovesti do povećanja nezaposlenosti, a otvaranje novih kvalitetnih radnih mjesta moglo bi potrajati, ovisno o gospodarskim izgledima i raspoloživosti kvalificirane radne snage. Povećanje nezaposlenosti i neaktivnosti značilo bi gubitak vještina, što bi moglo štetno utjecati na zahvaćene pojedince i cijelo gospodarstvo. Nezaposlenost bi mogla postati stalna pojava ne uvedu li se učinkovite mjere za usavršavanje i prekvalifikaciju.

                  (4)

                  Ne bude li prikladnog odgovora politike, najteže će posljedice snositi mladi. Povećanje nezaposlenosti mladih između prvog i trećeg tromjesečja 2020. bilo je trostruko veće od povećanja opće stope nezaposlenosti (9). Zakašnjeli ulazak na tržište rada mogao bi još godinama opterećivati tu generaciju.

                  (5)

                  Kriza će vjerojatno negativno utjecati i na stanje na tržištu rada skupina koje su u nepovoljnom položaju ili koje su nedovoljno zastupljene na tržištu rada, kao što su žene, stariji radnici, niskokvalificirane osobe, osobe s invaliditetom, osobe koje žive u ruralnim i udaljenim područjima, LGBTIQ osobe, Romi i druge etničke ili rasne manjine posebno izložene riziku od isključenosti ili diskriminacije, kao i osobe migrantskog podrijetla. Treba naglasiti da, iako je prosječna stopa zaposlenosti žena u EU-u danas viša nego ikad prije, mnoge žene još uvijek nailaze na prepreke u pristupu tržištu rada i zadržavanju posla pa bi tu stopu trebalo povećati (10).

                  (6)

                  Potreban je strateški pristup na razini EU-a i nacionalnoj razini kako bi se postupno prešlo s hitnih mjera poduzetih u kontekstu pandemije na mjere koje su potrebne za lakšu preraspodjelu radne snage i kapitala tijekom oporavka. EU i države članice trebale bi zajednički raditi na dinamičnom i uključivom oporavku koji donosi velik broj radnih mjesta i poticati zelenu i digitalnu tranziciju na europskom tržištu rada. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti rizicima povezanima s postupnim ukidanjem hitnih mjera bez uspostavljenih učinkovitih novih politika za podršku radnicima i poduzećima tijekom oporavka.

                  (7)

                  Potreban je koherentan skup aktivnih politika tržišta rada koji uključuje privremene poticaje za zapošljavanje i promjenu radnog mjesta, politike povezane s vještinama i poboljšane službe za zapošljavanje (dalje u tekstu „učinkovita aktivna potpora zapošljavanju” ili mjere EASE) kao potpora promjenama na tržištu rada u kontekstu oporavka i dvostruke tranzicije, a u tu svrhu treba u potpunosti iskoristiti dostupna financijska sredstva EU-a.

                  (8)

                  Pravodobna i dobro osmišljena potpora zapošljavanju može pomoći radnicima i poduzećima, ali i gospodarstvu i društvu općenito. Ako se radnicima u gospodarskim sektorima pogođenima krizom pruži pravodobna i aktivna potpora, veća je vjerojatnost da će pronaći kvalitetno zaposlenje u rastućim sektorima kao što su zeleni i digitalni sektori ili u sektorima koji primjenjuju inovativne poslovne modele, ali i u sektoru socijalne ekonomije i sektorima u kojima nedostaje kvalificirane radne snage, kao što su sektori zdravstva i skrbi.

                  (9)

                  Privremeni poticaji za zapošljavanje na tržištu rada mogu učinkovito promicati otvaranje kvalitetnih radnih mjesta u razdoblju smanjenog gospodarskog rasta tijekom prvih faza oporavka. Trebali bi biti ciljani i olakšavati prelazak s jednog radnog mjesta na drugo, kao i otvaranje radnih mjesta koje bez njih ne bi bilo moguće. Ciljne skupine mogu uključivati ranjive i manje zastupljene skupine, među ostalim mlade koji tek ulaze na tržište rada. Konkretno, podupiranje naukovanja može pomoći mladima da razviju vještine koje su potrebne na tržištu rada i lakše se zaposle. Osim toga, poticaji za prelazak s jednog radnog mjesta na drugo, kojima se nove poslodavce potiče da zapošljavaju radnike kojima prijeti otpuštanje, mogu olakšati te prelaske i pridonijeti povećanju ponude vještina u rastućim sektorima. Te mjere može dobro upotpuniti potpora za poduzetništvo, posebno za mlade, žene i socijalne poduzetnike, među ostalim da im se pomogne s nekim od najvećih izazova za MSP-ove, kao što su regulatorne obveze, zakašnjela plaćanja i pristup financiranju.

                  (10)

                  Iz ekonomske literature proizlazi da poticaji za zapošljavanje mogu dovesti do znatnijeg prosječnog povećanja zaposlenosti nego drugi oblici aktivnih politika zapošljavanja. Uz programe osposobljavanja imaju najveće srednjoročne do dugoročne učinke jer poboljšavaju zapošljivost i vještine radnika. Poticaji za zapošljavanje i prelazak s jednog radnog mjesta na drugo u kombinaciji s osposobljavanjem na radnom mjestu mogu biti učinkovitiji od drugih oblika usavršavanja kad je riječ o osiguravanju relevantnih vještina za tržište rada. Rizik od toga da bi ti poticaji mogli pridonijeti zapošljavanju koje bi bilo moguće i bez njih može se ublažiti ciljanim mjerama, praćenjem i zahtjevima u pogledu zadržavanja u radnom odnosu. Osim toga, taj je rizik manji za vrijeme krize, kad je vjerojatnije da će mjere zapošljavanja i prekvalifikacije imati pozitivan učinak (11).

                  (11)

                  Prilike za usavršavanje i prekvalifikaciju usmjerene na potrebe na tržištu rada mogu koristiti svim poduzećima i radnicima, a posebno onima koji su izgubili ili bi mogli izgubiti radna mjesta u kontekstu znatnih strukturnih promjena na tržištima rada. Te bi se mjere trebale temeljiti na relevantnim informacijama o vještinama i individualiziranom pristupu kako bi radnici imali pristup individualnim pravima na osposobljavanje. Kratki tečajevi osposobljavanja mogu imati važnu ulogu i biti potvrđeni mikrokvalifikacijama te poduprijeti partnerstva između javnih i privatnih dionika.

                  (12)

                  Učinkovite politike za poticanje prelazaka s jednog radnog mjesta na drugo trebale bi biti popraćene učinkovitim službama za zapošljavanje koje imaju bolje institucionalne kapacitete i mogu pružiti prilagođenu podršku tražiteljima zaposlenja, među ostalim intenzivnijom upotrebom digitalnih alata.

                  (13)

                  Europski okvir za kvalitetna i učinkovita naukovanja (12) i kvalitativni okvir za pripravništvo (13) osiguravaju smjernice i najbolju praksu koji će biti sve relevantniji u kontekstu oporavka. Potporu za naukovanje trebalo bi prije svega osigurati malim i srednjim poduzećima (MSP-ovi), među ostalim putem privremenih bonusa za zapošljavanje ili smanjenja troškova rada, kad je to primjereno.

                  (14)

                  Socijalni partneri imaju ključnu ulogu u obnovi gospodarstva jer kroz dijalog pridonose ublažavanju posljedica pandemije za zapošljavanje i društvo te svladavanju izazova povezanih s dvostrukom tranzicijom. Okvirom EU-a za kvalitetu predviđanja promjena i restrukturiranja promiče se, među ostalim, njihovo uključivanje u operacije restrukturiranja, predviđanje promjena i utvrđivanje potreba za vještinama.

                  (15)

                  U kontekstu restrukturiranja poslovanja bit će presudno olakšati preraspodjelu radne snage. Direktivom (EU) 2019/1023 Europskog parlamenta i Vijeća (14) osigurava se da održiva poduzeća u financijskim poteškoćama imaju pristup učinkovitim alatima ranog upozoravanja i okvirima za preventivno restrukturiranje kako bi mogla nastaviti s radom. U okviru EU-a za kvalitetu predviđanja promjena i restrukturiranja (15) opisuju se primjeri dobre prakse za predviđanje potreba za vještinama i osposobljavanjem u postupcima restrukturiranja poslovanja.

                  (16)

                  Cilj je nove industrijske strategije za Europu (16) izgraditi globalno konkurentnu, klimatski neutralnu, čistu, kružnu i digitaliziranu europsku industriju. Usmjerena je na europske industrijske ekosustave, koji uključuju sve sudionike u lancu vrijednosti: od poduzeća do sveučilišta, istraživačkih ustanova, pružatelja usluga i dobavljača. Identifikacija ekosustavâ može ponuditi koristan okvir za utvrđivanje potrebnih vještina.

                  (17)

                  U skladu s europskim stupom socijalnih prava svatko ima pravo na pomoć u poboljšavanju izgleda za zapošljavanje ili samozapošljavanje, među ostalim na potporu pri traženju posla i osposobljavanju, a uvjeti zapošljavanja trebali bi biti u skladu s kriterijima kvalitete (17).

                  (18)

                  Kako bi se promicala uključivost, potrebno je svima osigurati iste prilike u promjenama na tržištu rada, bez obzira na spol, rasno ili etničko podrijetlo, vjeru ili uvjerenje, invaliditet, dob ili seksualnu orijentaciju. Prioritet bi i dalje trebale biti niskokvalificirane odrasle osobe i osobe migrantskog podrijetla. Isto tako, važno je obuhvatiti svako područje, od velikih gradova do ruralnih, obalnih i udaljenih područja u cijelom EU-u, uključujući najudaljenije regije.

                  (19)

                  Paket potpore za zapošljavanje mladih (18) donesen je s obzirom na poteškoće s kojima se suočavaju mladi u EU-u kako bi im se pomoglo da se lakše uključe na tržište rada. Kao odgovor na to, države članice donijele su dvije Preporuke Vijeća u cilju jačanja Garancije za mlade (19) i strukovnog obrazovanja i osposobljavanja (20) te ih trenutačno provode.

                  (20)

                  U Programu vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost (21) iznesen je sveobuhvatan plan za podupiranje razvoja novih i boljih vještina kako bi se olakšala prilagodba tržištu rada koje se stalno mijenja. Osim toga, u okviru pakta za vještine (22) javne i privatne organizacije pozvane su da se udruže i poduzmu konkretne mjere za usavršavanje i prekvalifikaciju ljudi u Europi.

                  (21)

                  U kontekstu održivih javnih financija, paketi politika sadržani u mjerama EASE bit će najučinkovitiji ako ih se podrži odgovarajućim okvirnim uvjetima, kao što su suvremene institucije tržišta rada, uklanjanje prepreka ulaganjima, ulasku, rastu i izlasku poduzeća s tržišta, učinkovit sustav poreznih olakšica i efikasna javna uprava. Provedba odgovarajućih preporuka za pojedine zemlje, koje donosi Vijeće u okviru europskog semestra, posebno je važna kako bi se potaknuo gospodarski oporavak koji će imati trajne učinke.

                  (22)

                  Za svladavanje izazova na tržištu rada u kontekstu oporavka i dvostruke tranzicije potrebno je izdvojiti dostatna sredstva za financiranje mjera EASE. Kao horizontalno načelo, države članice moraju osigurati da ne dođe do dvostrukog financiranja iz programâ i instrumenata Unije. Osim toga, moraju osigurati da mjere potpore budu u skladu s pravilima o državnim potporama, kad je to primjenjivo.

                  (23)

                  Aktivne mjere tržišta rada i mjere za poboljšanje kapaciteta javnih službi za zapošljavanje mogu primati potporu u okviru strukturnih fondova, konkretno Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) (23) i Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) (24), Fonda za pravednu tranziciju (25), Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji za radnike koji su proglašeni viškom (26), Pomoći za oporavak za koheziju i europska područja (REACT-EU) (27) te pričuve za prilagodbu Brexitu (28). Države članice mogu iskoristiti i Instrument za tehničku potporu (29) za osmišljavanje i provedbu reformi u području vještina i aktivnih politika tržišta rada.

                  (24)

                  Mjere opisane u ovoj preporuci usmjerene na potporu otvaranju radnih mjesta i zapošljavanju, a posebno one koje se odnose na relevantne izazove navedene u odgovarajućim preporukama za pojedine zemlje, mogu se podupirati putem Mehanizma za oporavak i otpornost u okviru koherentnih paketa reformi i ulaganja. Mjere EASE koje države članice predlažu u svojim planovima za oporavak i otpornost trebaju ispunjavati kriterije prihvatljivosti i kriterije za ocjenjivanje utvrđene u Uredbi o uspostavi Mehanizma (30). U okviru Mehanizma u pravilu se ne mogu financirati stalni rashodi, osim u opravdanim slučajevima, a mogu se financirati samo reforme i ulaganja koji imaju trajan učinak i vode do strukturnih promjena u upravi ili relevantnim politikama. Financiranje u okviru Mehanizma bit će moguće samo ako Komisija pozitivno ocijeni pojedinačne mjere koje predloži država članica, Vijeće odobri planove te se uspješno ostvare odgovarajuće ključne etape i ciljevi.

                  (25)

                  U svojim Zaključcima o europskom semestru 2021. (31) Vijeće potiče države članice da u svoje planove za oporavak i otpornost uključe ključne reforme i ulaganja u područjima tržišta rada, socijalne politike, zdravstvene skrbi te obrazovanja i osposobljavanja. U Smjernicama za države članice o tim planovima (32) Komisija ističe da bi oni trebali biti prilika za odlučan politički odgovor i podržati prelazak politika zapošljavanja s očuvanja radnih mjesta na otvaranje kvalitetnih radnih mjesta i potporu za prelazak s jednog radnog mjesta na drugo radi olakšavanja i ubrzavanja strukturnih promjena.

            DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

                  1.

                  S obzirom na izazove na tržištu rada uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19, aktualnom tranzicijom sa sektora koji slabe na gospodarske djelatnosti koje imaju veći potencijal za rast i stratešku vrijednost u kontekstu zelene i digitalne tranzicije i demografskim promjenama, države članice trebale bi promicati oporavak koji donosi velik broj radnih mjesta, poticati razvoj vještina i podupirati građane u prelasku na nova kvalitetna radna mjesta, u skladu sa sljedećim smjernicama:

         Koherentni paketi politika za potporu tranziciji na tržištu rada

                  2.

                  Države članice trebale bi izraditi koherentne pakete politika u kojima bi kombinirale privremene i trajne mjere kako bi svladale poteškoće na tržištu rada uzrokovane pandemijom i uspješno provele zelenu i digitalnu tranziciju.

                  3.

                  Te pakete politika trebale bi činiti tri komponente razrađene u ovoj preporuci: i. poticaji za zapošljavanje i prelaske s jednog radnog mjesta na drugo te potpora za poduzetnike, ii. mogućnosti za usavršavanje i prekvalifikaciju i mjere potpore i iii. poboljšana potpora službi za zapošljavanje pri prelasku s jednog radnog mjesta na drugo. U nastavku se te mjere nazivaju mjerama EASE. Te bi mjere posebno trebale:

                              —

                              biti popraćene provedbom odgovarajućih preporuka za pojedine zemlje koje je Vijeće donijelo u okviru europskog semestra,

                              —

                              polaziti od potreba za vještinama i njihovog mogućeg nedostatka u svim gospodarskim sektorima i regijama, uključujući industrijske ekosustave definirane u „novoj industrijskoj strategiji za Europu” da se utvrdi koji od njih imaju najveći potencijal za otvaranje kvalitetnih radnih mjesta i olakša tranzicija prema klimatski neutralnom, resursno učinkovitom i kružnom gospodarstvu, u skladu s europskim zelenim planom,

                              —

                              posebno voditi računa o zelenoj i digitalnoj tranziciji, polazeći i od izazova i prilika iznesenih u nacionalnim energetskim i klimatskim planovima, ali i o skupinama u nepovoljnom položaju i nedovoljno zastupljenim skupinama na tržištu rada, posebno o mladima i ženama.

                  4.

                  Države članice trebale bi poticati poslodavce i predstavnike zaposlenika na predviđanje potreba za ljudskim kapitalom, među ostalim u okviru zajedničkih dijagnoza, individualne potpore zaposlenicima i vanjskih partnerstava za osiguravanje potpore radnicima, u skladu s okvirom EU-a za kvalitetu predviđanja promjena i restrukturiranja.

                  5.

                  Države članice trebale bi se oslanjati na socijalni dijalog i uključiti socijalne partnere u osmišljavanje, provedbu i evaluaciju politika koje razvijaju kako bi svladale poteškoće na tržištu rada nastale uslijed pandemije bolesti COVID-19.

            i.   Poticaji za zapošljavanje i prelaske s jednog radnog mjesta na drugo te potpora za poduzetnike

                  6.

                  Države članice trebale bi iskoristiti poticaje za zapošljavanje i prelaske s jednog radnog mjesta na drugo da potaknu otvaranje kvalitetnih radnih mjesta i podupru zapošljivost radnika, prateći tranziciju na tržištu rada sa sektora koji slabe na one koji rastu, uključujući zelene i digitalne sektore. Ti bi programi trebali biti ciljani i privremeni te bi se potpora trebala postupno ukidati, a trebali bi uključivati i odgovarajuće zaštitne mjere kako bi se osiguralo da nova radna mjesta budu održiva i da se zadrže i nakon isteka poticaja. U pravilu bi u njima važnu ulogu trebalo imati osposobljavanje relevantno za tržište rada te bi se, prema potrebi, trebala uzeti u obzir regionalna dimenzija potreba tržišta rada.

                  7.

                  Države članice trebale bi uvesti ili pojačati programe potpore za naukovanje i plaćeno pripravništvo, posebno u mikropoduzećima, malim i srednjim poduzećima te u sektorima koji se suočavaju s nedostatkom određenih vještina. U tim bi programima važnu ulogu trebalo imati osposobljavanje te bi ih trebalo pratiti i ocjenjivati kako bi se omogućilo stabilno uključivanje na tržište rada. Potpora bi trebala biti povezana s relevantnim okvirima za promicanje kvalitete radnih mjesta, kao što je europski okvir za kvalitetna i učinkovita naukovanja ili kvalitativni okvir za pripravništvo.

                  8.

                  Države članice trebale bi radi promicanja poduzetništva podupirati dodjelu bespovratnih sredstava, zajmove i vlasnički kapital za osnivanje poduzeća, a samozaposlenim osobama osigurati bolji pristup socijalnoj zaštiti. Mjere bi trebale uključivati financijsku i nefinancijsku potporu za poduzetnike, osobe koje kreću iznova i potencijalne poduzetnike. Trebalo bi na uključiv način osmisliti prilagođenu potporu za osobe iz nedovoljno zastupljenih skupina i skupina u nepovoljnom položaju te za socijalne, zelene i digitalne projekte.

            ii.   Mogućnosti za usavršavanje i prekvalifikaciju i mjere potpore

                  9.

                  Države članice trebale bi uvesti sveobuhvatne strategije za vještine za različite gospodarske sektore i ekosustave i u tu svrhu podupirati suradnju poduzeća, socijalnih partnera, ustanova za obrazovanje i osposobljavanje, javnih službi za zapošljavanje i drugih relevantnih dionika u svim industrijskim ekosustavima i lancima vrijednosti ili regijama, u skladu s paktom za vještine, te olakšavati međusektorsku i geografsku mobilnost, među ostalim i radi pospješivanja zelene i digitalne tranzicije.

                  10.

                  Države članice trebale bi raspolagati aktualnim informacijama o tržištu rada i vještinama, među ostalim na regionalnoj, prekograničnoj i sektorskoj razini, za potrebe sastavljanja kurikuluma za obrazovanje i osposobljavanje i potpore javnim službama za zapošljavanje. Informacije o vještinama trebale bi biti dostupne i pojedincima i relevantnim dionicima.

                  11.

                  Države članice trebale bi se pobrinuti da ponuda obrazovanja i osposobljavanja ispunjava potrebe na tržištu rada. Konkretno, programi strukovnog obrazovanja i osposobljavanja (SOO) trebali bi nuditi uravnoteženu kombinaciju strukovnih vještina i kompetencija te prilike za učenje na radnom mjestu i naukovanje, a u prvom planu trebaju biti mladi. Kratki tečajevi usklađeniji s potrebama zaposlenika mogu omogućiti fleksibilniji razvoj karijere, među ostalim i starijim osobama.

                  12.

                  Države članice trebale bi odraslim osobama, bez obzira na njihov trenutačni položaj na tržištu rada, osigurati pravo na kvalitetno osposobljavanje i profesionalno usmjeravanje kako bi se ispunile njihove buduće profesionalne potrebe. Kad je moguće, takva se prava mogu povezati s plaćenim dopustom za osposobljavanje kako bi se iskoristio sav njihov potencijal.

                  13.

                  Države članice trebale bi ojačati kapacitete za priznavanje i vrednovanje učenja i iskustva stečenog izvan formalnog obrazovanja i osposobljavanja kako bi se osiguralo da radnici mogu predstaviti svoje vještine potencijalnim poslodavcima, čime bi se promicala učinkovita preraspodjela radnika, u skladu s Preporukom Vijeća o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja iz 2012. i njezinom evaluacijom iz 2020. U tom kontekstu mikrokvalifikacije mogu olakšati prenošenje i priznavanje ishoda učenja stečenih na kratkim tečajevima ili putem iskustava učenja.

            iii.   Poboljšana potpora službi za zapošljavanje pri prelasku s jednog radnog mjesta na drugo

                  14.

                  Države članice trebale bi pružati individualnu potporu tražiteljima zaposlenja, uključujući savjetovanje, usmjeravanje i mentorstvo, procjenu i vrednovanje vještina, pomoć pri traženju posla, potporu za poduzetnike i, prema potrebi, upućivanje na socijalne službe. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti mladima, ponajviše onima koji tek ulaze na tržište rada, kao i suzbijanju rodne pristranosti i drugih oblika diskriminacije.

                  15.

                  Države članice trebale bi pružati potporu radnicima koji su zakinuti zbog restrukturiranja poduzeća, i to u bliskoj suradnji s poduzećima koja traže dodatne vještine i radnu snagu. Takva bi potpora trebala uključivati mogućnost individualnog razvoja karijere radi stjecanja vještina potrebnih za prelazak na drugo radno mjesto u istom poduzeću, planove za ponovno zapošljavanje ili vanjsko osposobljavanje i pronalaženje novog radnog mjesta u drugom poduzeću, te olakšati prekograničnu mobilnost i promicati priznavanje ili vrednovanje vještina.

                  16.

                  Države članice trebale bi osigurati da javne službe za zapošljavanje raspolažu potrebnim operativnim kapacitetima kako bi mogle izravno pružati ili na drugi način pridonositi pružanju prethodno navedenih oblika potpore. U suradnji sa socijalnim službama trebalo bi poticati aktivnosti informiranja koje provode javne službe za zapošljavanje, pogotovo za dugoročno nezaposlene ili neaktivne mlade do kojih je teško doprijeti.

         Mogućnosti financiranja, praćenje i izvješćivanje

                  17.

                  Države članice trebale bi izdvojiti dostatna sredstva za financiranje mjera EASE i ujedno se pobrinuti da se mjere financirane u okviru programa i instrumenata Unije ne financiraju dvostruko. Države članice trebale bi osigurati da mjere potpore budu u skladu s pravilima o državnim potporama, kad je to primjenjivo.

                  18.

                  Države članice bi za pripremu i provedbu mjera EASE trebale u potpunosti iskoristiti potporu dostupnu na razini EU-a iz strukturnih fondova, posebno Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) i Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR), Fonda za pravednu tranziciju, Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji, Pomoći za oporavak za koheziju i europska područja (REACT-EU), pričuve za prilagodbu Brexitu i Instrumenta za tehničku potporu.

                  19.

                  Države članice trebale bi uključiti mjere EASE u planove za oporavak i otpornost koje dostavljaju Komisiji radi dodjele potpore u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost. U skladu s uvjetima utvrđenima u pravnom okviru Mehanizma za oporavak i otpornost prihvatljivost tih mjera ovisit će, među ostalim, o njihovoj usklađenosti s područjem primjene i ciljevima Mehanizma, njihovom doprinosu rješavanju pitanja utvrđenih u relevantnim preporukama za pojedine zemlje koje je donijelo Vijeće u okviru europskog semestra te njihovoj komplementarnosti i koordinaciji s drugim programima i instrumentima EU-a, u cilju potpunog i optimalnog iskorištavanja dostupne potpore.

                  20.

                  Države članice trebale bi pratiti i ocjenjivati mjere EASE kako bi se moglo razviti još politika i intervencija potkrijepljenih dokazima, a ujedno osigurati učinkovito iskorištavanje resursa i pozitivan povrat ulaganja te putem postojećih okvira izvješćivati o iskustvima i napretku u promicanju zapošljavanja i podupiranju prelazaka s jednog radnog mjesta na drugo.

         Sastavljeno u Bruxellesu 4. ožujka 2021.

               Za Komisiju

            Nicolas SCHMIT

               Član Komisije

         (1)  Europska komisija (2021.): Europska gospodarska prognoza – zima 2021. (privremena). European Economy, Institutional Paper 144, veljača 2021.

         (2)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

         (3)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

         (4)  Uredba Vijeća (EU) 2020/672 od 19. svibnja 2020. o uspostavi Europskog instrumenta za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE) nakon izbijanja bolesti COVID-19 (SL L 159, 20.5.2020., str. 1.).

         (5)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Europski zeleni plan, COM(2019) 640 final.

         (6)  Europska komisija (2020.), Strategija EU-a „Izgradnja digitalne budućnosti Europe”.

         (7)  Analiza koju je provelo osoblje Banke za međunarodne namire pokazala je da se do kraja 2021. može očekivati znatno povećanje broja poduzeća u stečaju u svim naprednim gospodarstvima. Vidjeti: Banerjee, R. Cornelli, G. i E. Zakrajšek (2020.), The outlook for business bankruptcies (Izgledi za stečajeve poduzeća), BIS bilten br. 30.

         (8)  Europska komisija (2019.), Zapošljavanje i socijalni razvoj u Europi 2019.

         (9)  Između prvog i trećeg tromjesečja 2020. stopa nezaposlenosti osoba u dobi od 15 do 24 godine u EU-u povećala se za tri postotna boda, dok se stopa opće nezaposlenosti povećala za 0,8 postotnih bodova. Izvor: Eurostat

         (10)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020.–2025., COM(2020) 152 final.

         (11)  „Programi aktivnih politika na tržištu rada najčešće su posebno uspješni ako se sudionike uključi u program tijekom gospodarskog pada, a njihovo sudjelovanje završi u razdoblju povoljnih gospodarskih uvjeta.” Card, D., Kluve, J., Weber, A. (2018.). What works?
         A meta-analysis of recent active labor market program evaluations. (Kako uspjeti? Metaanaliza nedavnih evaluacija aktivnih programa na tržištu rada). Journal of the European Economic Association, 16(3), 894–931, str. 34.

         (12)  Preporuka Vijeća od 15. ožujka 2018. o europskom okviru za kvalitetna i učinkovita naukovanja (SL C 153, 2.5.2018., str. 1.).

         (13)  Preporuka Vijeća od 10. ožujka 2014. o kvalitativnom okviru za pripravništvo (SL C 88, 27.3.2014., str. 1.).

         (14)  Direktiva (EU) 2019/1023 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o okvirima za preventivno restrukturiranje, otpustu duga i zabranama te o mjerama za povećanje učinkovitosti postupaka koji se odnose na restrukturiranje, nesolventnost i otpust duga i o izmjeni Direktive (EU) 2017/1132 (Direktiva o restrukturiranju i nesolventnosti) (SL L 172, 26.6.2019., str. 18.).

         (15)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Okvir EU-a za kvalitetu predviđanja promjena i restrukturiranja”, COM(2013) 882 final.

         (16)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, „Nova industrijska strategija za Europu”, COM(2020) 102 final.

         (17)  Vijeće Europske unije (2017.), Međuinstitucijski proglas o europskom stupu socijalnih prava.

         (18)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Potpora za zapošljavanje mladih: lakši prelazak u svijet rada za novu generaciju, COM(2020) 276 final.

         (19)  Preporuka Vijeća od 30. listopada 2020. o lakšem prelasku u svijet rada – jačanje Garancije za mlade te o zamjeni Preporuke Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Garancije za mlade, 2020/C 372/01 (SL C 372, 4.11.2020., str. 1.).

         (20)  Preporuka Vijeća od 24. studenoga 2020. o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (SOO) za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost, 2020/C 417/01 (SL C 417, 2.12.2020., str. 1.).

         (21)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost, COM(2020) 274 final.

         (22)  Europska komisija (2020.), Pakt za vještine.

         (23)  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom socijalnom fondu plus (ESF+), COM(2018) 382 final.

         (24)  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za regionalni razvoj i Kohezijskom fondu, COM(2018) 372 final.

         (25)  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za pravednu tranziciju (COM(2020) 22 final).

         (26)  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (EGF), COM(2018) 380 final.

         (27)  Uredba (EU) 2020/2221 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. prosinca 2020. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pogledu dodatnih sredstava i provedbenih mehanizama radi pružanja pomoći u sanaciji krize u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 i njezinih socijalnih posljedica te u pripremi zelenog, digitalnog i otpornog oporavka gospodarstva (REACT-EU) (SL L 437, 28.12.2020., str. 30.).

         (28)  Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi pričuve za prilagodbu Brexitu, COM(2020) 854 final.

         (29)  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta za tehničku potporu, COM(2020) 409 final.

         (30)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

         (31)  Zaključci Vijeća o europskom semestru 2021.: aspekti zapošljavanja i socijalni aspekti Godišnje strategije održivog rasta 2021.

         (32)  SWD(2021) 12 final, dio 1/2.


title: Preporuka Komisije (EU) 2019/1318 оd 30. srpnja 2019. o programima unutarnjeg usklađivanja za kontrole trgovine robom s dvojnom namjenom u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 428/2009

text:
               5.8.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 205/15

      PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2019/1318
      оd 30. srpnja 2019.
      o programima unutarnjeg usklađivanja za kontrole trgovine robom s dvojnom namjenom u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 428/2009
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
      uzimajući u obzir članak 19. stavak 5. Uredbe (EZ) br. 428/2009 od 5. svibnja 2009. o uspostavljanju režima Zajednice za kontrolu izvoza, prijenosa, brokeringa i provoza robe s dvojnom namjenom (1),
      budući da:

                  (1)

                  Uredbom (EZ) br. 428/2009 uspostavljen je režim Unije za kontrolu izvoza, prijenosa, brokeringa i provoza robe s dvojnom namjenom.

                  (2)

                  Učinkovit, ujednačen i dosljedan sustav kontrola izvoza robe s dvojnom namjenom potreban je za promicanje sigurnosti na razini EU-a i međunarodne sigurnosti te kako bi se zajamčila usklađenost s međunarodnim obvezama i odgovornostima država članica i Europske unije (EU), osobito u pogledu neširenja oružja i promicanja jednakih uvjeta za gospodarske subjekte u EU-u.

                  (3)

                  Zajednički pristupi i prakse u pogledu programa unutarnjeg usklađivanja mogu pridonijeti ujednačenoj i dosljednoj primjeni kontrola u cijelom EU-u.

                  (4)

                  Uzimajući u obzir brz znanstveni i tehnološki napredak i složenost današnjih lanaca opskrbe, učinkovita kontrola trgovine uvelike ovisi o razini osviještenosti izvoznika i aktivnim naporima koje ulažu u postizanje usklađenosti s trgovinskim ograničenjima. U tu svrhu društva najčešće uspostavljaju skup internih politika i postupaka, koji je poznat i pod nazivom program unutarnjeg usklađivanja.

                  (5)

                  Ovim smjernicama osiguran je okvir za pružanje pomoći izvoznicima u utvrđivanju, upravljanju i ublažavanju rizika povezanih s kontrolama trgovine robom s dvojnom namjenom i za jamčenje usklađenosti s relevantnim zakonima i propisima EU-a te nacionalnim zakonima i propisima.

                  (6)

                  Smjernicama se ujedno osigurava okvir za pružanje potpore nadležnim tijelima država članica u njihovoj procjeni rizika te izvršenju nadležnosti za donošenje odluka o individualnim, globalnim ili nacionalnim općim izvoznim dozvolama, dozvolama za brokerske usluge, provozu robe s dvojnom namjenom koja nije iz Zajednice ili dozvolama za prijenos unutar Zajednice robe s dvojnom namjenom navedene u Prilogu IV. Uredbi (EZ) br. 428/2009.

                  (7)

                  Ove smjernice trebaju biti neobvezujuće, a izvoznici zadržavaju odgovornost za izvršenje svojih obveza u skladu s Uredbom, pri čemu Komisija treba zajamčiti kontinuiranu relevantnost ovih smjernica tijekom vremena,

            DONIJELA JE OVU PREPORUKU:
      Nadležna tijela država članica i izvoznici u skladu s Uredbom (EZ) br. 428/2009 trebali bi razmotriti neobvezne smjernice utvrđene u Prilogu ovoj Preporuci kako bi ispunili svoje obveze u skladu s tom uredbom.

         Sastavljeno u Bruxellesu 30. srpnja 2019.

               Za Komisiju

            Cecilia MALMSTRÖM

               Članica Komisije

         (1)  SL L 134, 29.5.2009., str. 1.

         PRILOG

            SMJERNICE EU-A O PROGRAMU UNUTARNJEG USKLAĐIVANJA ZA KONTROLU TRGOVINE ROBOM S DVOJNOM NAMJENOM

         UVOD
         Učinkovita kontrola trgovine robom, softverom i tehnologijom s dvojnom namjenom od ključne je važnosti za suzbijanje rizika povezanih sa širenjem oružja za masovno uništenje i destabilizirajućim gomilanjem konvencionalnog oružja. Trgovačka društva koja trguju robom s dvojnom namjenom dužna su postići usklađenost sa zahtjevima za stratešku kontrolu trgovine koji proizlaze iz zakona i propisa Europske unije (1) i njezinih država članica. Ne smiju sudjelovati u transakcijama ako postoji razlog za sumnju da se roba može koristiti u svrhu širenja oružja.
         Uzimajući u obzir brz znanstveni i tehnološki napredak, složenost današnjih lanaca opskrbe i sve veći značaj nedržavnih aktera, učinkovita kontrola trgovine uvelike ovisi o razini osviještenosti trgovačkih društava (2) i aktivnim naporima koje ulažu u postizanje usklađenosti s trgovinskim ograničenjima. U tu svrhu društva najčešće uspostavljaju skup internih politika i postupaka, koji je poznat i pod nazivom program unutarnjeg usklađivanja, kako bi zajamčila usklađenost sa zakonima i propisima o kontroli trgovine robom s dvojnom namjenom. Područje primjene i opseg tih politika i postupaka najčešće se utvrđuju s obzirom na veličinu i komercijalnu djelatnost pojedinog društva.
         Kako bi se društvima pružila potpora u održavanju stroge usklađenosti s relevantnim zakonima i propisima EU-a te nacionalnim zakonima i propisima, ovim je smjernicama uspostavljen okvir za utvrđivanje i upravljanje učinkom kontrole trgovine robom s dvojnom namjenom te za ublažavanje povezanih rizika. Smjernice su usmjerene na sedam temeljnih elemenata za učinkoviti program unutarnjeg usklađivanja. Svaki je temeljni element dodatno objašnjen u odjeljku „Što se očekuje”, u kojemu su opisani ciljevi svakog temeljnog elementa, te u odjeljku „Koji su koraci obuhvaćeni?”, u kojemu su dodatno objašnjene mjere i u kojemu su navedena moguća rješenja za razvoj ili provedbu postupaka postizanja usklađenosti. Posljednji dio ovog dokumenta sadržava niz korisnih pitanja o programu unutarnjeg usklađivanja određenog društva te popis pokazatelja rizika od zlouporabe i znakova upozorenja o sumnjivim upitima ili narudžbama.
         Pri izradi smjernica EU-a o programu unutarnjeg usklađivanja za kontrolu trgovine robom s dvojnom namjenom uzelo se u obzir i dodatno razradilo postojeće pristupe u pogledu usklađenosti s kontrolom izvoza, a osobito sljedeće:

                     —

                     Smjernice za najbolju praksu u programima unutarnjeg usklađivanja za kontrolu trgovine robom i tehnologijom s dvojnom namjenom u okviru Sporazuma iz Wassenaara iz 2011 (3),

                     —

                     „Vodič za najbolju praksu za industriju” Skupine nuklearnih dobavljača (engl. Nuclear Suppliers Group (NSG)) (4)

                     —

                     elementi programa unutarnjeg usklađivanja u Preporuci Komisije 2011/24/EU (5),

                     —

                     zaključke s četvrte Konferencije o „Sudjelovanju privatnog sektora u strateškoj kontroli trgovine: Preporuke za učinkovite pristupe u provedbi Rezolucije 1540 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda (2004.)” održane u Wiesbadenu (2015.)

                     —

                     internetske stranice Vodiča za program unutarnjeg usklađivanja u pogledu Programa Sjedinjenih Američkih Država o kontroli izvoza i povezanoj graničnoj sigurnosti iz 2017. (6)

               Smjernice sadržavaju sedam temeljnih elemenata koji se ne bi trebali smatrati iscrpnim popisom, niti se njihov redoslijed treba smatrati poretkom elemenata počevši od važnijih prema manje važnima. Utvrđeni su kao okosnice za prilagođeni program unutarnjeg usklađivanja pojedinačnog društva i njima se želi pružiti pomoć društvima u njihovima razmatranjima u pogledu najprikladnijih sredstava i postupaka za postizanje usklađenosti sa zakonima i propisima EU-a te nacionalnim zakonima i propisima o kontroli trgovine robom s dvojnom namjenom. Očekuje se da zahvaćena društva provode cijeli raspon postojećih politika i postupaka u pogledu kontrole izvoza. Za ta društva struktura temeljnih elemenata mogla bi olakšati utvrđivanje mjerila u njihovu pristupu postizanju usklađenosti. Može se očekivati da je pristup postizanju usklađenosti društva koji obuhvaća politike i interne postupke barem za sve temeljne elemente u skladu sa smjernicama EU-a o programu unutarnjeg usklađivanja za kontrolu trgovine robom s dvojnom namjenom. Za društva koja trenutačno izrađuju pristup postizanju usklađenosti za trgovinu robom s dvojnom namjenom struktura temeljnih elemenata nudi temeljni i opći kostur za usklađenost društva.
         Općenito, najvažniji aspekt izrade programa unutarnjeg usklađivanja jest jamčenje njegove relevantnosti u odnosu na organizaciju i djelatnosti društva te mora biti zajamčeno da se interni postupci mogu jednostavno razumjeti i pratiti i da obuhvaćaju svakodnevne operacije i postupke. Pojedinačni zahtjevi i značajke programa unutarnjeg usklađivanja ovisit će o veličini, strukturi i opsegu konkretne poslovne djelatnosti društva, ali i o strateškoj naravi njegove robe i mogućih krajnjih oblika uporabe ili krajnjih korisnika, zemljopisnoj prisutnosti njegovih klijenata i složenosti internih postupaka izvoza. Zbog toga je važno naglasiti da su se tijekom izrade ovih smjernica sustavno uzeli u obzir mogući izazovi u pogledu provedbe za mala i srednja poduzeća (MSP-ovi).

            Izjava o ograničenju odgovornosti

         Ove su smjernice neobvezujuće i ne smiju se smatrati pravnim savjetom. Ovim smjernicama ne dovode se u pitanje odluke o izdavanju dozvola, za koje su odgovorna nadležna tijela u skladu s Uredbom (EZ) br. 428/2009.
         Ako želite dati povratne informacije o sadržaju ovog dokumenta, obratite se svojem nadležnom tijelu (vidjeti Prilog 3.).
         SMJERNICE EU-A O PROGRAMU UNUTARNJEG USKLAĐIVANJA ZA KONTROLU TRGOVINE ROBOM S DVOJNOM NAMJENOM
         Sljedeći temeljni elementi od ključne su važnosti za učinkoviti program unutarnjeg usklađivanja za kontrolu trgovine s dvojnom namjenom:

                     1.

                     Predanost visokog rukovodstva postizanju usklađenosti

                     2.

                     Organizacijska struktura, odgovornosti i resursi

                     3.

                     Osposobljavanje i podizanje razine osviještenosti

                     4.

                     Proces i postupci pregleda transakcija

                     5.

                     Pregled uspješnosti, revizije, izvješćivanje i korektivne radnje

                     6.

                     Vođenje evidencije i dokumentacija

                     7.

                     Fizička sigurnost i sigurnost informacija

               U odjeljku „Što se očekuje?” za svaki su temeljni element opisani ciljevi povezani s programom unutarnjeg usklađivanja. U odjeljku „Koji su koraci obuhvaćeni?” dodatno su objašnjene mjere i navedena su moguća rješenja za razvoj ili provedbu postupaka postizanja usklađenosti.
         S obzirom na navedeno, temeljni se elementi trebaju smatrati „sastavnicama” za izradu programa unutarnje usklađenosti trgovačkih društava koja se bave trgovinom robom s dvojnom namjenom. Svako trgovačko društvo treba u svojem prilagođenom programu unutarnjeg usklađivanja opisati kako provodi relevantne temeljne elemente s obzirom na konkretne okolnosti.
         Pritom sva trgovačka društva koja se bave trgovinom robom s dvojnom namjenom trebaju osobito razmotriti mjere opisane u odjeljku „Koji su koraci obuhvaćeni” iako trgovačka društva mogu odstupati od tih mjera ako postoje konkretni pojedinačni razlozi za takvo postupanje.
         PROCJENA RIZIKA
         Program unutarnjeg usklađivanja treba biti prilagođen veličini, strukturi, opsegu djelatnosti te osobito poslovnoj djelatnosti i povezanim rizicima trgovačkog društva. Stoga, ako društvo želi izraditi ili preispitati svoj program usklađivanja za kontrolu trgovine robom s dvojnom namjenom, preporučuje se da započne s procjenom rizika kako bi utvrdilo svoj profil rizika u pogledu trgovine robom s dvojnom namjenom. To će društvu pomoći da postane svjesno toga koji dijelovi njegova poslovanja trebaju biti obuhvaćeni programom unutarnjeg usklađivanja i prilagoditi ga konkretnim okolnostima društva.
         Tijekom procjene rizika potrebno je pozorno procijeniti asortiman proizvoda, bazu klijenata i poslovnu djelatnost koji podliježu ili mogu podlijegati kontrolom trgovine robom s dvojnom namjenom. U njemu trebaju biti utvrđene relevantne ranjivosti i rizici kako bi trgovačko društvo moglo uključiti mjere za njihovo ublaživanje u okviru programa unutarnjeg usklađivanja. Iako se procjenom rizika ne mogu utvrditi sve ranjivosti i rizici s kojima se vaše društvo može suočiti u budućnosti, pružit će društvu bolju osnovu za izradu ili preispitivanje njegova programa unutarnjeg usklađivanja.
         Trgovačka društva često već imaju uspostavljene postupke unutarnje kontrole te stoga pri izradi programa unutarnjeg usklađivanja ne moraju početi od nule. Procjenom rizika društvu se pruža podrška u procjenjivanju njegovih postojećih korporativnih politika i postupaka protiv rizika povezanih s kontrolom izvoza i u osmišljavanju plana djelovanja za njihovu prilagodbu ako je to potrebno. Nadalje, promicanje sinergija između postojećih politika i zahtjeva za kontrolu izvoza predstavlja daljnji korak koji valja imati na umu od samog početka. Primjerice, preporučuje se umetanje unakrsnih upućivanja na načela i zahtjeve za kontrolu izvoza u kodeksu postupanja trgovačkog društva ako postoji.
         Ishodi te procjene rizika utjecat će na potrebne mjere i prikladna rješenja za izradu ili provedbu konkretnih postupaka postizanja usklađenosti društva.
         Trgovačko društvo može pokušati ostvariti što više koristi od prednosti globalnih rješenja u pogledu programa unutarnjeg usklađivanja na razini grupacije, ali uvijek mora biti usklađeno sa svim primjenjivim zakonima i propisima EU-a i države članice.
         OVLAŠTENI GOSPODARSKI SUBJEKT (7)

         Ako društvo posjeduje valjano ovlaštenje ovlaštenog gospodarskog subjekta, za potrebe izrade ili preispitivanja programa unutarnjeg usklađivanja može se uzeti u obzir procjena usklađenosti društva koja obuhvaća relevantne carinske djelatnosti.
         Uzimajući u obzir činjenicu da su carinska nadležna tijela provjerila carinske rutine i postupke vašeg društva, status ovlaštenog gospodarskog subjekta može biti prednost za uspostavu ili preispitivanje postupaka povezanih s temeljnim elementima programa unutarnjeg usklađivanja, kao što su vođenje evidencije i fizička sigurnost.
         1.   Predanost visokog rukovodstva postizanju usklađenosti

         Učinkoviti programi unutarnjeg usklađivanja odražavaju postupak koji se temelji na načelu odozgo prema dolje, pri čemu visoko rukovodstvo društva daje značaj, legitimitet te organizacijske, ljudske i tehničke resurse za korporativne obveze u pogledu usklađenosti i kulture usklađenosti.

            Što se očekuje?

         Predanošću visokog rukovodstva nastoji se izgraditi vodstvo u pogledu usklađenosti (trebaju voditi pružanjem dobrog primjera) te korporativna kultura usklađenosti za kontrolu trgovine robom dvojne namjene.
         Pisanom izjavom potpore unutarnjim postupcima za postizanje usklađenosti visokog rukovodstva promiče se osviještenost društva o ciljevima kontrola trgovine robom s dvojnom namjenom i usklađenost s relevantnim zakonima i propisima EU-a i države članice.
         Ta predanost upućuje na jasan, snažan i trajan angažman i potporu visokog rukovodstva. Dovodi do dostatnih organizacijskih, ljudskih i tehničkih resursa za predanost društva postizanju usklađenosti. Kako bi promicalo kulturu usklađenosti, rukovodstvo jasno i redovito obavještava zaposlenike o korporativnoj predanosti.

            Koji su koraci obuhvaćeni?

         Potrebno je izraditi izjavu o korporativnoj predanosti u kojoj je navedeno da je društvo usklađeno sa svim zakonima i propisima EU-a i države članice o kontroli trgovine robom s dvojnom namjenom.
         Potrebno je definirati konkretna očekivanja rukovodstva u pogledu usklađenosti i uputiti na važnost i vrijednost koju imaju učinkoviti postupci postizanja usklađenosti. (8)

         Jasno i redovito dostavljati izjavu o korporativnoj predanosti svim zaposlenicima (i onima koji ne sudjeluju u kontroli trgovine robom s dvojnom namjenom) u svrhu promicanja kulture usklađenosti. (9)

         2.   Organizacijska struktura, odgovornosti i resursi

         Dostatni organizacijski, ljudski i tehnički resursi od ključne su važnosti za učinkovit razvoj i provedbu postupaka postizanja usklađenosti. Bez jasne organizacijske strukture i dobro definiranih odgovornosti postoji rizik da će program unutarnjeg usklađivanja imati problema zbog nedovoljnog nadzora i nedefiniranih uloga. Snažna struktura pomaže organizacijama u rješavanju problema kada se pojave i pridonosi sprječavanju provedbe neovlaštenih transakcija.

            Što se očekuje?

         Društvo ima unutarnju organizacijsku strukturu utvrđenu pisanim putem (primjerice u organigramu) koja omogućuje provedbu unutarnjih kontrola usklađenosti. Njome su utvrđene i imenovane osobe koje imaju sveobuhvatnu odgovornost za jamčenje provedbe obveza u pogledu korporativne usklađenosti. Imajte na umu da u nekim državama članicama to mora biti član visokog rukovodstva.
         Sve funkcije, dužnosti i odgovornosti u pogledu usklađenosti definirane su, dodijeljene i međusobno povezane na način da je rukovodstvu zajamčeno da društvo provodi opću usklađenost. Ako je to prikladno ili čak potrebno, funkcije i/ili dužnosti povezane s kontrolama izvoza (ali ne i sveobuhvatna odgovornost) mogu se prenijeti unutar subjekta ili ih mogu dijeliti dva ili više korporativnih subjekata u EU-u.
         Društvo na odgovarajući način raspoređuje zaposlenike za koje je utvrđeno da imaju potrebne vještine u sva područja poslovanja povezana s trgovinom robom s dvojnom namjenom. Funkcija kontrole trgovine robom s dvojnom namjenom povjerava se barem jednoj osobi u društvu (ne nužno isključivo). Tu funkciju mogu dijeliti korporativni subjekti u EU-u pod uvjetom da se održava prikladna razina kontrola. Međutim, napominjemo da to možda nije moguće u nekim državama članicama jer je nacionalnim zakonodavstvom o kontroli izvoza propisano da zadužena osoba mora biti imenovana na lokalnoj razini.
         Osoblje koje provodi kontrolu trgovine robom s dvojnom namjenom treba u što većoj mjeri biti zaštićeno od sukoba interesa. To osoblje ima pravo izravno odgovarati osobama sa sveobuhvatnom odgovornošću za kontrole trgovine robom s dvojnom namjenom te, osim toga, treba imati ovlasti za zaustavljanje transakcija.
         Osoblje zaduženo za kontrolu trgovine robom s dvojnom namjenom mora imati pristup relevantnim zakonodavnim tekstovima, uključujući najnovije popise kontrolirane robe te popise koji se odnose na odredišta i subjekte podvrgnute embargu ili sankcijama. Prikladni operativni i organizacijski procesi i postupci relevantni za kontrolu trgovine robom s dvojnom namjenom dokumentiraju se, prikupljaju i distribuiraju svim relevantnim članovima osoblja.
         Društvo treba posjedovati ažuriranu zbirku dokumentiranih procesa i postupaka (npr. u priručniku za usklađenost). Ovisno o veličini i obujmu poslovanja, društvo treba razmotriti potrebu za IT podrškom za postupke postizanja unutarnje usklađenosti.

            Koji su koraci obuhvaćeni?

         Utvrditi broj članova osoblja zaduženoga za kontrolu trgovine robom s dvojnom namjenom, uzimajući u obzir zakonske i tehničke aspekte koji moraju biti obuhvaćeni. Povjeriti funkciju osiguranja usklađenosti za trgovinu robom s dvojnom namjenom društva barem jednoj osobi u društvu i zajamčite da jednako kvalificirana zamjena može preuzeti zadatak u slučaju njezine odsutnosti (npr. u slučaju bolesti, godišnjeg odmora itd.). Ovisno o prosječnom obujmu narudžbi, ta će osoba možda morati obavljati samo zadatke povezane s kontrolom izvoza robe s dvojnom namjenom na nepuno radno vrijeme.
         Jasno utvrditi, definirajte i dodijelite sve funkcije, dužnosti i odgovornosti povezane s usklađenosti, po mogućnosti u organigramu. Ako je to moguće, jasno utvrditi pričuvne funkcije.
         Potrebno je zajamčiti da je unutarnja organizacijska struktura za kontrolu trgovine robom s dvojnom namjenom poznata na svim razinama organizacije i da se unutarnja evidencija tih zadataka redovito ažurira i dijeli zaposlenicima. Potrebno je da su unutar društva dostupni podaci za kontakt osobe odgovorne za pitanja kontrole trgovine robom s dvojnom namjenom. Ako se dužnosti kontrole trgovine povjeravaju vanjskim izvođačima, potrebno je organizirati sučelje s društvom i komunikaciju s društvom.
         Definirati znanje i vještine koje mora posjedovati pravno i tehničko osoblje u području kontrole trgovine robom s dvojnom namjenom. Preporučuju se opisi radnih mjesta.
         Potrebno je zajamčiti da je osoblje koje provodi kontrolu trgovine robom s dvojnom namjenom u što većoj mjeri zaštićeno od sukoba interesa. Ovisno o veličini društva, odgovornost za usklađenost može biti utvrđena na razini prikladnog odjela ili odsjeka. Primjerice: osobe koje donose konačnu odluku o tome može li se roba otpremiti ne smiju biti dio odjela prodaje, nego pravnog odjela. To osoblje mora imati mogućnost djelovati u svojstvu stručnih savjetnika za usmjeravanje odluka društva koje će dovesti do usklađenih transakcija.
         Skup politika i postupaka koji se odnose na kontrole trgovine robom s dvojnom namjenom potrebno je dokumentirati i distribuirati svim relevantnim članovima osoblja.
         Potrebno je sastaviti dokumentirane politike i postupke te razmotriti format priručnika o usklađenosti.
         3.   Osposobljavanje i podizanje razine osviještenosti

         Osposobljavanje i podizanje razine osviještenosti o kontroli trgovine robom s dvojnom namjenom od ključne su važnosti kako bi osoblje moglo propisno obavljati svoje zadatke i ozbiljno shvatiti dužnosti u pogledu usklađenosti.

            Što se očekuje?

         Društvo provođenjem osposobljavanja jamči da je osoblje koje se bavi kontrolom trgovine robom s dvojnom namjenom upoznato sa svim relevantnim propisima o kontroli izvoza, kao i s programom unutarnjeg usklađivanja društva i njegovim izmjenama. Primjeri materijala za osposobljavanje jesu vanjski seminari, pretplaćivanje na informativne programe koje nude nadležna tijela, osposobljavanje unutar društva itd.
         Nadalje, društvo provodi aktivnosti podizanja razine osviještenosti za zaposlenike na svim relevantnim razinama.

            Koji su koraci obuhvaćeni?

         Pružati obvezno redovito osposobljavanje za sve članove osoblja u području kontrole trgovine robom s dvojnom namjenom kako bi se zajamčilo da posjeduju znanje potrebno za postizanje usklađenosti s propisima i programom unutarnjeg usklađivanja društva.
         Osposobljavanjem zajamčiti da su svi relevantni zaposlenici upoznati sa svim relevantnim zakonima, propisima, politikama, kontrolnim popisima i njihovim izmjenama o trgovini robom s dvojnom namjenom neposredno nakon što ih objave nadležna tijela. Ako je moguće, razmotriti prilagođena osposobljavanja.
         Raditi na podizanju opće razine osviještenosti za sve zaposlenike i na namjenskim aktivnostima osposobljavanja za, primjerice, nabavu, inženjering, vođenje projekta, otpremu, pružanje korisničke podrške i izdavanje računa.
         Po potrebi valja razmotriti mogućnost korištenja nacionalnih inicijativa ili inicijativa EU-a u području osposobljavanja za kontrolu trgovine robom s dvojnom namjenom.
         U svoje programe osposobljavanja ili podizanja razine osviještenosti o izvozu uvrstiti iskustva stečena u okviru pregleda uspješnosti, revizija, izvještavanja i korektivnih radnji.
         4.   Proces i postupci pregleda transakcija

         U pogledu operativne provedbe pregled transakcija najvažniji je element programa unutarnjeg usklađivanja. Taj element sadržava interne mjere kojima društvo jamči da se nijedna transakcija ne provodi bez potrebne dozvole ili protivno bilo kojem relevantnom trgovinskom ograničenju ili zabrani.
         U okviru postupaka pregleda transakcija prikupljaju se i analiziraju relevantne informacije o razvrstavanju robe, procjeni rizika transakcije, utvrđivanju uvjeta za izdavanje dozvole i podnošenje zahtjeva za dozvolu te kontrolama nakon izdavanja dozvole.
         Mjerama pregleda transakcija društvu se ujedno omogućuje da postigne i održava određeni standard mjera za upravljanje sumnjivim upitima ili narudžbama.

            Što se očekuje?

         Društvo uspostavlja postupak kojim ocjenjuje podliježe li transakcija koja obuhvaća robu s dvojnom namjenom nacionalnim kontrolama trgovine robom s dvojnom namjenom ili kontrolama EU-a te utvrđuje primjenjive procese i postupke. U slučaju ponavljajućih transakcija potrebno je redovito provoditi pregled transakcija.
         Taj temeljni element podijeljen je na sljedeći način:

                     —

                     razvrstavanje robe, softvera i tehnologije;

                     —

                     procjena rizika transakcije, uključujući

                                 —

                                 provjere osjetljivih odredišta i subjekata ili odredišta i subjekata koji podliježu embargu ili sankcijama u pogledu trgovine (10);

                                 —

                                 preglede deklarirane krajnje uporabe i uključenih strana;

                                 —

                                 pregled rizika od zlouporabe;

                                 —

                                 sveobuhvatne kontrole za robu s dvojnom namjenom koja nije navedena na popisu;

                     —

                     utvrđivanje uvjeta za izdavanje dozvole i podnošenje zahtjeva za dozvolu, ako je to prikladno, uključujući za aktivnosti brokeringa, prijenosa i provoza; i

                     —

                     kontrole nakon izdavanja dozvole, uključujući kontrolu pošiljke i usklađenost s uvjetima ovlaštenja.

               U slučaju dvojbe ili sumnje tijekom postupka pregleda transakcije, osobito u pogledu ishoda pregleda deklarirane krajnje uporabe i uključenih strana ili rizika od zlouporabe, savjetovati se s nadležnim tijelom u državi članici EU-a u kojoj je vaše društvo osnovano.
         Pregled transakcija može se provesti ručno ili s pomoću automatskih alata, ovisno o potrebama i dostupnim resursima vašeg društva.

            Koji su koraci obuhvaćeni?

            Razvrstavanje robe

         Razvrstavanjem robe utvrđuje se je li roba navedena na popisu. To se provodi usporedbom tehničkih značajki robe u odnosu na popise EU-a i nacionalne popise za kontrolu robe s dvojnom namjenom. Ako je primjenjivo, potrebno je utvrditi podliježe li roba ograničavajućim mjerama (uključujući sankcije) koje su nametnuli EU ili država članica EU-a u kojoj vaše društvo ima poslovni nastan.
         Treba imati na umu da za robu s dvojnom namjenom, neovisno o tome je li riječ o fizičkom proizvodu, softveru ili tehnologiji, iz različitih razloga može biti potrebna dozvola.
         Pridavati posebnu pozornost razvrstavanju sastavnih i rezervnih dijelova s dvojnom namjenom te razvrstavanju softvera i tehnologije s dvojnom namjenom koji se mogu prenositi elektroničkom poštom ili se mogu staviti na raspolaganje putem, primjerice, usluge u oblaku u inozemstvu.
         Prikupljati informacije o mogućoj zlouporabi vaše robe s dvojnom namjenom, primjerice u kontekstu širenja konvencionalnog oružja ili oružja za masovno uništenje. Podijeliti ove informacije unutar društva.
         Preporučujemo da od svojih dobavljača zatražite informacije o razvrstavanju kao robe s dvojnom namjenom materijala, sastavnih dijelova, podsustava koje obrađuje ili integrira vaše društvo, uključujući strojeve koji se koriste u proizvodnji. Vaše je društvo i dalje odgovorno za provjeru razvrstavanja koje je dostavio dobavljač.
         Kako je propisano člankom 22. stavkom 10. Uredbe (EZ) br. 428/2009 o robi s dvojnom namjenom, u pogledu relevantnog zakonodavstva, u odgovarajućim komercijalnim ispravama koje se odnose na prijenos robe s dvojnom namjenom unutar EU-a treba jasno navesti da transakcija obuhvaća robu s dvojnom namjenom navedenu na popisu koja podliježe kontrolama ako je izvezena iz EU-a.

            Procjena rizika transakcije

         Provjere osjetljivih odredišta i subjekata ili odredišta i subjekata koji podliježu embargu ili sankcijama
         Uvidom u ažurirane popise sankcija (11) provjeriti podliježe li ijedna uključena strana (posrednici, kupac, primatelj ili krajnji korisnik) ograničavajućim mjerama (sankcije).
         Preglede deklarirane krajnje uporabe i uključenih strana;
         Upoznati svoje klijente i način na koji upotrebljavaju vaše proizvode.
         Imati na umu informacije koje pruža vaše nadležno tijelo u pogledu pravila i zahtjeva EU-a te nacionalnih pravila i zahtjeva o izjavama o krajnjoj uporabi. Čak i ako ne postoji nacionalna obveza podnošenja ispravno popunjene i potpisane izjave o namijenjenoj krajnjoj uporabi robe, ta izjava može biti korisno sredstvo za provjeru pouzdanosti krajnjeg korisnika/primatelja, a informacije se mogu koristiti kako bi se utvrdilo je li potrebna dozvola za robu s dvojnom namjenom koja nije navedena na popisu ako postoji razlozi za zabrinutost u pogledu deklarirane krajnje uporabe u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 428/2009 (12).
         Obratiti pozornost na pokazatelje rizika od zlouporabe i znakove o sumnjivim upitima ili narudžbama, odnosno procijeniti je li deklarirana krajnja uporaba robe u skladu s djelatnostima i/ili tržištima krajnjeg korisnika. Prilog 2. sadržava popis pitanja koja su pomoćno sredstvo u pregledu deklarirane krajnje uporabe robe i uključenih strana.
         Pregled rizika od zlouporabe
         Obratiti pozornost na pokazatelje rizika od zlouporabe i znakove o sumnjivim upitima ili narudžbama. Prilog 2. sadržava popis pitanja koja su pomoćno sredstvo u pregledu rizika od zlouporabe.
         Obratiti posebnu pozornost na sveobuhvatne kontrole za robu s dvojnom namjenom koja nije navedena na popisu ako su u pregledu deklarirane krajnje uporabe i uključenih strana ili pregledu rizika od zlouporabe otkrivene relevantne informacije u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 428/2009.
         Sveobuhvatne kontrole za robu s dvojnom namjenom koja nije navedena na popisu
         Zajamčiti da je društvo uspostavilo postupke kojima utvrđuje je li „svjesno” da postoje razlozi za zabrinutost u pogledu deklarirane krajnje uporabe (u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 428/2009). Ako je izvoznik „svjestan”, društvo jamči da se izvoz ne provodi bez obavještavanja nadležnog tijela i primitka njegove konačne odluke.
         U slučajevima u kojima je nadležno tijelo „obavijestilo” izvoznika o tome da postoje relevantne informacije o deklariranoj krajnjoj uporabi (u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 428/2009) društvo mora provoditi postupke kojima jamči brzi protok informacija i trenutačni prekid izvoza. Potrebno je zajamčiti da se izvoz ne provodi bez primitka dozvole koju izdaje nadležno tijelo.

            Utvrđivanje uvjeta za izdavanje dozvole i podnošenje zahtjeva za dozvolu, uključujući za aktivnosti brokeringa, prijenosa i provoza

         Zajamčiti da vaše društvo posjeduje podatke za kontakt nadležnog tijela za kontrolu izvoza.
         Prikupiti i širiti informacije o rasponu vrste dozvola (uključujući individualne, globalne i općenite dozvole) te o kontroliranim djelatnostima (uključujući izvoz, brokering, prijenos i provoz) te o postupcima za podnošenje zahtjeva za dozvolu u vezi s primjenjivim kontrolama trgovine robom s dvojnom namjenom EU-a i nacionalnim kontrolama.
         Treba biti svjestan manje očitih kontroliranih vrsta izvoza (kao što je izvoz putem usluga u oblaku ili u osobnoj prtljazi) i mjera kontrole trgovine robom s dvojnom namjenom za djelatnosti koje ne obuhvaćaju izvoz, kao što su tehnička pomoć ili brokerske usluge.

            Kontrole nakon izdavanja dozvole, uključujući kontrolu pošiljke i usklađenost s uvjetima dozvola

         Prije same otpreme valja provesti konačnu provjeru kako bi se zajamčilo da su propisno poduzeti svi koraci kojima se jamči usklađenost. To predstavlja dobar trenutak za provjeru je li roba ispravno razvrstana, jesu li prepoznati znakovi upozorenja, jesu li učinkovito provedeni pregledi subjekata te postoji li valjana dozvola za otpremu.
         Potrebno je provesti konačnu procjenu rizika transakcije u slučaju da je u međuvremenu došlo do promjena u zakonodavstvu, primjerice je li roba sada uvrštena na popis robe s dvojnom namjenom ili postoje li sankcije koje se primjenjuju na krajnjeg korisnika.
         Treba provoditi postupak u okviru kojega se roba može zaustaviti ili privremeno zaustaviti ako nije ispunjen neki zahtjev ili ako su utvrđene informacije o upozorenjima. Robu smije otpustiti samo osoba odgovorna za usklađenost.
         Zajamčiti da je ostvarena usklađenost s uvjetima dozvole (uključujući izvješćivanje).
         Treba biti upoznat sa svim izmjenama podataka o društvu koje izvozi (kao što su naziv, adresa i pravni status), podataka o krajnjem korisniku i/ili posrednicima te podataka o odobrenoj robi koji mogu utjecati na valjanost vaše dozvole.
         5.   Pregled uspješnosti, revizije, izvješćivanje i korektivne radnje

         Program unutarnjeg usklađivanja nije statični skup mjera i stoga ga je potrebno pregledavati, ispitivati i preispitivati ako se to pokaže potrebnim za osiguranje usklađenosti.
         Pregledima uspješnosti i revizijama provjerava se provodi li se program unutarnjeg usklađivanja na način da je operativno zadovoljavajući te se provjerava je li dosljedan s primjenjivim nacionalnim zahtjevima i zahtjevima EU-a u pogledu kontrole izvoza.
         Program unutarnjeg usklađivanja koji uredno funkcionira obuhvaća jasne postupke izvješćivanja o dostavi obavijesti i eskalacijskim djelovanjima zaposlenika ako se sumnja na slučaj neusklađenosti ili je on utvrđen. U okviru dobre strukture usklađenosti zaposlenici se moraju osjećati samopouzdano i samouvjereno kada u dobroj vjeri postavljaju pitanja ili prijavljuju slučajeve povezane s usklađenosti.
         Pregledi uspješnosti, revizije i postupci izvješćivanja osmišljeni su na način da se njima otkrivaju nedosljednosti koje je potrebno razjasniti i preispituju rutinski postupci ako dovode do neusklađenosti ili postoji opasnost da do toga dovedu.

            Što se očekuje?

         Društvo uspostavlja postupke pregleda uspješnosti kako bi provjeravalo svakodnevni rad u području usklađenosti unutar društva i provjerilo provode li se radnje kontrole izvoza na prikladan način u skladu s programom unutarnjeg usklađivanja. Pregled uspješnosti provodi se interno te se njime omogućuje rano otkrivanje slučajeva neusklađenosti i osmišljavanje mjera praćenja za ograničavanje štete. Stoga se pregledom uspješnosti smanjuju rizici za društvo.
         Društvo provodi postupke revizije koji predstavljaju sustavne, ciljane i dokumentirane preglede kojima se potvrđuje ispravna provedba programa unutarnjeg usklađivanja. Revizije se mogu provoditi interno ili ih mogu provoditi kvalificirane vanjske osobe.
         Izvješćivanje je skup postupaka za osoblje koje djeluje u području kontrole trgovine robom s dvojnom namjenom i za ostale relevantne zaposlenike u pogledu obavješćivanja i eskalacijski mjera koje je potrebno poduzeti ako postoji sumnja na slučajeve neusklađenosti trgovine robom s dvojnom namjenom ili se takvi slučajevi utvrde. Ne odnosi se na vanjske obveze u pogledu izvješćivanja; primjerice ako je vaše društvo registrirano za uporabu opće izvozne dozvole Unije u skladu s Uredbom (EZ) br. 428/2009.
         Korektivne radnje skup su popravnih radnji kojima se jamči ispravna provedba programa unutarnjeg usklađivanja i uklanjanje utvrđenih ranjivosti u postupcima osiguranja usklađenosti.

            Koji su koraci obuhvaćeni?

         Uspostaviti nasumične kontrolne mehanizme kao dio svakodnevnog rada kako biste pratili tijek rada kontrole izvoza unutar društva i time zajamčili otkrivanje svih nepravilnosti u ranoj fazi. Još jedan pristup koji možete primijeniti jest „načelo dvostrukih provjera”, pri čemu se odluke o kontroli trgovine preispituju i ponovno provjeravaju.
         Uspostaviti i provoditi revizije kako biste provjerili kako je osmišljen program unutarnjeg usklađivanja te je li prikladan i djelotvoran.
         Revizijom obuhvatiti sve aspekte programa unutarnjeg usklađivanja.
         Zajamčiti da se zaposlenici osjećaju sigurno i zaštićeno kada u dobroj vjeri postavljaju pitanja ili prijavljuju slučajeve povezane s usklađenosti.
         Uspostaviti postupke javnog upozoravanja (zviždanja) i eskalacije kako biste upravljali radnjama zaposlenika ako postoji sumnja na slučajeve neusklađenosti trgovine robom s dvojnom namjenom ili se takvi slučajevi utvrde. Treće strane također mogu imati tu opciju.
         Dokumentirati u pisanom obliku sve sumnje u povredu nacionalnog zakonodavstva o kontroli trgovine robom s dvojnom namjenom i zakonodavstva EU-a te povezane korektivne radnje.
         Poduzimati djelotvorne korektivne radnje kako biste prilagodili postupke kontrole izvoza ili program unutarnjeg usklađivanja u skladu s ishodima pregleda uspješnosti, revizije sustava unutarnjeg usklađivanja ili izvješćivanja. Preporučuje se da te ishode, uključujući preispitivanje postupaka i korektivnih radnji, podijelite s osobljem i rukovodstvom u području kontrole trgovine robom s dvojnom namjenom. Nakon provedbe korektivnih radnji preporučuje se da sve relevantne zaposlenike obavijestite o izmijenjenim postupcima.
         Dijalog s vašim nadležnim tijelom može pridonijeti ograničenju štete te mogućim načinima jačanja kontrole izvoza koju provodi društvo.
         6.   Vođenje evidencije i dokumentacija

         Razmjerno, točno i sljedivo vođenje evidencije o radnjama povezanima s kontrolom trgovine robom s dvojnom namjenom od ključne je važnosti za nastojanja vašeg društva u pogledu postizanja usklađenosti. Sveobuhvatni sustav vođenja evidencije pomoći će vašem društvu u provedbi pregleda uspješnosti i revizija, postizanju usklađenosti sa zahtjevima EU-a i/ili nacionalnim zahtjevima za čuvanje dokumentacije te će olakšat suradnju s nadležnim tijelima u slučaju upita u pogledu kontrole trgovine robom s dvojnom namjenom.

            Što se očekuje?

         Vođenje evidencije skup je postupaka i smjernica za pohranu pravnih dokumenata, upravljanje evidencijom i sljedivost radnji povezanih s kontrolom trgovine robom s dvojnom namjenom. Vođenje evidencije za neke je dokumente propisano zakonom, ali također može biti u najboljem interesu vašeg društva da vodite evidenciju o nekim drugim dokumentima (npr. interni dokument u kojemu je opisana tehnička odluka o razvrstavanju robe). Ako je sva tražena evidencija obuhvaćena i ispravno spremljena, to omogućuje učinkovitije pretraživanje i pronalazak dokumenata tijekom svakodnevnih radnji povezanih s kontrolom trgovine robom s dvojnom namjenom te tijekom redovitih revizija.

            Koji su koraci obuhvaćeni?

         Provjeriti zakonske zahtjeve o vođenju evidencije (razdoblje pohrane, opseg dokumenata itd.) u relevantnom zakonodavstvu EU-a i nacionalnom zakonodavstvu države članice EU-a u kojoj je društvo ima poslovni nastan.
         Kako biste zajamčili da je sva relevantna dokumentacija dostupna, razmotrite mogućnost da u ugovorima s posrednicima, uključujući otpremnike i distributere, utvrdite zahtjeve u pogledu čuvanja evidencije.
         Uspostaviti odgovarajući sustav za podnošenje i pronalazak dokumenata za kontrolu trgovine robom s dvojnom namjenom. Funkcije indeksiranja i pretraživanja od ključne su važnosti za papirnate i elektroničke sustave.
         Zajamčiti da se dokumentacija povezana s kontrolama izvoza dosljedno održava i da može biti trenutačno dostupna nadležnom tijelu ili vanjskim stranama za potrebe pregleda ili revizija.
         Preporučuje se vođenje evidencije o prethodnim kontaktima s nadležnim tijelom, kao i u pogledu kontrola krajnje uporabe i krajnjih korisnika za robu s dvojnom namjenom koja nije uvrštena na popis te u slučaju tehničkih savjeta o razvrstavanju.
         7.   Fizička sigurnost i sigurnost informacija

         Kontrole trgovine robom s dvojnom namjenom, uključujući softver i tehnologiju, provode se radi osiguranja nacionalne i međunarodne sigurnosti i ciljeva vanjske politike. Roba s dvojnom namjenom osjetljiva je i stoga treba biti „zaštićena”, a uspostava prikladnih mjera sigurnosti pridonosi ograničavanju rizika od neovlaštenog pristupa kontroliranoj robi ili njezina neovlaštenog uklanjanja. Mjere fizičke sigurnosti važne su, međutim, s obzirom na samu narav kontroliranog softvera ili tehnologije u elektroničkom obliku, osiguravanje usklađenosti s propisima o trgovini robom s dvojnom namjenom može predstavljati popriličan problem te su za to potrebne mjere sigurnosti informacija.

            Što se očekuje?

         Fizička sigurnost i sigurnost informacija odnosi se na skup internih postupaka osmišljenih kako bi se zajamčilo da se zaposlenici, podugovaratelji, dobavljači ili posjetitelj spriječe od neovlaštenog pristupa robi s dvojnom namjenom ili njezinog neovlaštenog uklanjanje. Tim se postupcima održava kultura sigurnosti unutar društva i jamči sprječavanje gubitka robe s dvojnom namjenom, uključujući softver i tehnologiju, kao i to da se ta roba lako može ukrasti ili izvesti bez valjane dozvole.

            Koji su koraci obuhvaćeni?

            Fizička sigurnost

         U skladu s procjenom rizika društva zajamčiti da zaposlenici ili treće strane ne mogu neovlašteno ukloniti robu s dvojnom namjenom koja podliježe kontroli. Mjere koje možete razmotriti obuhvaćaju, primjerice, fizičko osiguranje robe, uspostavu područja s ograničenim pristupom te kontrole pristupa ili izlaska osoblja.

            Sigurnost informacija

         Uspostaviti osnovne sigurnosne mjere i postupke za osigurano skladištenje softvera ili tehnologije u elektroničkom obliku s dvojnom namjenom koji podliježu kontroli, uključujući antivirusne provjere, enkripciju datoteka, revizijske tragove i evidenciju, kontrolu pristupa korisnika i vatrozid, kao i pristup njima. Ako je to primjenjivo na vaše društvo, razmotriti zaštitne mjere za učitavanje softvera ili tehnologije u oblak, njihovu pohranu u oblaku ili njihov prijenos putem oblaka.

            (1)  Uredba (EZ) br. 428/2009.

            (2)  U ovom dokumentu izraz „trgovačka društva” valja tumačiti u širem smislu. Obuhvaća istraživačke, akademske i ostale subjekte koji ispunjavaju uvjete definicije izraza „izvoznici” u skladu s Uredbom (EZ) br. 428/2009. Ove smjernice (u ovoj fazi) ne sadržavaju konkretne savjete za različite obuhvaćene sektore i aktere.

            (3)  Vidjeti također https://www.wassenaar.org/app/uploads/2015/06/2-Internal-Compliance-Programmes.pdf

            (4)  Vidjeti također http://www.nuclearsuppliersgroup.org/images/Files/National_Practices/NSG_Measures_for_industry_update_revised_v3.0.pdf

            (5)  Препоръка на Комисията 2011/24/EC от 11 януари 2011 година за сертифицирането на предприятията в областта на отбраната по член 9 от Директива 2009/43/ЕО на Европейския парламент и на Съвета за опростяване на реда и условията за трансфер на продукти, свързани с отбраната, вътре в Общността (SL L 11, 15.1.2011., str. 62.)

            (6)  Vidjeti također http://icpguidelines.com

            (7)  Vidjeti također https://ec.europa.eu/taxation_customs/general-information-customs/customs-security/authorised-economic-operator-aeo_en

            (8)  Primjerice, u izjavi o korporativnoj predanosti može biti navedeno da nijedan pojedinac koji djeluje u ime društva ni u kojem slučaju ne smije pružati brokerske usluge, obavljati provoz ili prijenos protivno zakonima i propisima EU-a i države članice o kontroli robom s dvojnom namjenom. U svrhu postizanja boljeg razumijevanja potrebe za kontrolama izvoza, u izjavi mogu biti kratko objašnjeni njihovi ciljevi. Može se istaknuti i važnost usklađenosti zaposlenika s kontrolama izvoza kako bi zaposlenici razumjeli moguće scenarije neusklađenosti na način da ih se obavijesti o rizicima koje predstavljaju neovlaštene transakcije i o njihovim mogućim posljedicama (posljedice u okviru kaznenog prava, financijske posljedice, disciplinske posljedice, posljedice za ugled itd.) za društvo i obuhvaćene zaposlenike. Preporučuje se da predanost rukovodstva postizanju usklađenosti bude što jednostavnije.

            (9)  Društva ujedno mogu razmotriti mogućnost javnog širenja izjave na korporativnim internetskim stranicama i preko ostalih komercijalnih kanala kako bi obavještavali treće strane o predanosti društva usklađenosti s kontrolama izvoza.

            (10)  Takozvana osjetljiva odredišta i subjekti nisu samo odredišta pod embargom ili sankcijama, nego i ostala odredišta za koja otprema (određene) robe s dvojnom namjenom može biti kritična u određenim slučajevima, primjerice zbog širenja oružja za masovno uništenje ili pitanja ljudskih prava, kako je utvrdilo nadležno tijelo. Kada je riječ o pitanjima ljudskih prava, napominjemo da se mogu primjenjivati druge uredbe, npr. Uredba (EU) 2019/125 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 30, 31.1.2019., str. 1.) o uvođenju kontrole izvoza robe koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne ili za mučenje.

            (11)  Pročišćeni popis sankcija EU-a (https://eeas.europa.eu/topics/sanctions-policy/8442/consolidated-list-sanctions_en) i Karta sankcija EU-a (https://www.sanctionsmap.eu) mogu biti od pomoći u provedbi pregleda sankcija.

            (12)  Ako vaš klijent nije upoznat sa zahtjevom za izjavu o utvrđenoj krajnjoj uporabi robe, razmotriti mogućnost sastavljanja popratnog dopisa (od jedne stranice) u kojemu su objašnjene osnove kontrole trgovine robe s dvojnom namjenom i u kojemu se navodi da traženi dokument ubrzava podnošenje zahtjeva za dozvolu ili da može biti potreban za primanje dozvole.

            Prilog 1.

               Korisna pitanja koja se odnose na program unutarnjeg usklađivanja društva

            Društva ili nadležna tijela mogu koristiti sljedeći neiscrpni popis korisnih pitanja koja se odnose na program unutarnjeg usklađivanja društva. Pitanja se odnose na sve temeljne elemente, ali ne nužno i na svaki opisani korak.
            Ta pitanja mogu biti korisna pri izradi programa unutarnjeg usklađivanja ili tijekom kasnije faze, u svrhu preispitivanja postojećeg programa unutarnjeg usklađivanja. Ona ne služe kao zamjena za procjenu programa unutarnjeg usklađivanja vašeg društva s pojedinostima odjeljaka „Što se očekuje?” i „Koji su koraci obuhvaćeni?” u glavnom dijelu ovog vodiča. Odgovori na ta pitanja ne smiju se shvatiti ni kao jamstvo pravilnog programa unutarnjeg usklađivanja za kontrolu trgovine robom s dvojnom namjenom.
            1.   Predanost visokog rukovodstva postizanju usklađenosti

                        —

                        Je li dostupna izjava visokog rukovodstva u kojoj se jasno izražava predanost društva kontrolama trgovine robom s dvojnom namjenom?

                        —

                        Je li izjava lako dostupna svim zaposlenicima?

                  2.   Organizacijska struktura, odgovornosti i resursi

                        —

                        Je li vaše društvo imenovalo osobe zadužene za odgovaranje na pitanja zaposlenika o postupcima postizanja usklađenosti društva, o sumnjivim upitima ili mogućim povredama? Jesu li podaci za kontakt odgovornih osoba dostupni cjelokupnom osoblju na koje se to odnosi?

                        —

                        Koji se dijelovi ili djelatnosti vašeg društva odnose na kontrolu trgovine robom s dvojnom namjenom i usklađenost?

                        —

                        U kojem je dijelu vašeg društva smješteno osoblje zaduženo za usklađenost trgovine robom s dvojnom namjenom? Postoji li sukob interesa?

                        —

                        Ako vaše društvo odluči upravljanje usklađenosti trgovine robom s dvojnom namjenom povjeriti vanjskim izvođačima, kako je organizirana interakcija s vašim društvom?

                        —

                        Koliko je osoba zaposleno isključivo u svrhu obavljanja zadataka povezanih s kontrolom trgovine robom s dvojnom namjenom ili je za to odgovorno uz obavljanje ostalih zadataka? Postoje li osobe koje ih mogu zamijeniti?

                        —

                        Kako je organiziran odnos između osoblja koje se bavi kontrolom izvoza i visokog rukovodstva, primjerice u pogledu razmjene informacija?

                        —

                        Dokumentira li i distribuira vaše društvo skup politika i postupaka koji se odnose na kontrole trgovine robom s dvojnom namjenom svim relevantnim članovima osoblja? U kojem formatu?

                        —

                        Jesu li dostupni elektronički alati za pružanje pomoći u postupcima postizanja usklađenosti vašeg društva?

                  3.   Osposobljavanje i podizanje razine osviještenosti

                        —

                        Je li vaše društvo predvidjelo (prilagođene) aktivnosti osposobljavanja u pogledu usklađenosti ili podizanja razine osviještenosti?

                        —

                        Koje formate osposobljavanja u pogledu usklađenosti ili podizanja razine osviještenosti društvo nudi? Neki od primjera jesu: vanjski seminari, pretplata na informativne programe koje nude nadležna tijela, osposobljavanje unutar društva itd.

                        —

                        Kako je zajamčeno da osoblje koje provodi kontrolu trgovine robom s dvojnom namjenom ima pristup svim relevantnim zakonima i propisima?

                  4.   Proces i postupci pregleda transakcija

            4.1.   Razvrstavanje robe

                        —

                        Jesu li svi relevantni proizvodi za izvoz procijenjeni u odnosu na popise EU-a i nacionalne popise za kontrolu robe s dvojnom namjenom ili mjere ograničavanja i tko je za to odgovoran?

                        —

                        Sudjeluje li vaše društvo u elektroničkom prijenosu softvera ili tehnologije s dvojnom namjenom? Ako je to slučaj, kako društvo jamči usklađenost s elektroničkim prijenosom softvera i tehnologije?

                        —

                        Jesu li uspostavljeni postupci za zaposlenike koji pristupaju kontroliranoj tehnologiji ili softveru kada odlaze u inozemstvo?

                        —

                        Je li evidentirano razvrstavanje proizvoda koje je društvo primilo ili proizvelo?

                        —

                        Jesu li promjene u nacionalnim popisima kontrole ili popisima kontrole EU-a za robu s dvojnom namjenom prenesene u postupke razvrstavanja društva?

                        —

                        S obzirom na članak 22. stavak 10. Uredbe (EZ) br. 428/2009 o robi s dvojnom namjenom, je li u komercijalnoj dokumentaciji koja se odnosi na prijenos unutar EU-a robe s dvojnom namjenom s popisa navedeno da ta roba podliježe kontrolama ako se izvozi iz EU-a?

                  4.2.   Procjena rizika transakcije

            U Prilogu 2. dostupan je nepotpun popis pitanja koja se odnose na znakove upozorenja koji mogu biti od pomoći u postupku pregleda transakcija vašeg društva u svrhu otkrivanja sumnjivih upita klijenata.

                        —

                        Koji su postupci za rješavanje pozitivnih i negativnih ishoda procjene rizika transakcije?

                        —

                        Kako se rješavaju „lažno pozitivni” rezultati (odnosno rezultati koji nepotrebno izazivaju zabrinutost) procjene rizika transakcije?

               Provjere osjetljivih odredišta i subjekata ili odredišta i subjekata koji podliježu embargu ili sankcijama

                        —

                        Kako vaše društvo uzima u obzir ograničavajuće mjere (uključujući sankcije) tijekom procjene rizika transakcije?

               Pregled deklarirane krajnje uporabe i uključenih strana

                        —

                        Koji su interni postupci uspostavljeni za postupak pregleda deklarirane krajnje uporabe i uključenih strana?

                        —

                        Kako se pregledavaju (nove) uključene strane? Provodite li redovite ponovne preglede postojećih klijenata?

               Sveobuhvatne kontrole za robu s dvojnom namjenom koja nije navedena na popisu

                        —

                        Kako se prikupljaju i koriste relevantne informacije o deklariranoj krajnjoj uporabi (u smislu odredbi o sveobuhvatnim kontrolama (1))?

               Pregled rizika od zlouporabe

                        —

                        Provodi li vaše društvo postupke za pregled rizika od zlouporabe?

                  4.3.   Utvrđivanje uvjeta za izdavanje dozvole i podnošenje zahtjeva za dozvolu, uključujući za kontrolirane aktivnosti brokeringa, prijenosa i provoza

                        —

                        Kako je zajamčeno da se u svakom pojedinačnom slučaju podnosi zahtjev za ispravnu vrstu dozvolu li se koristi ispravna dozvola (individualna, globalna ili opća dozvola na razini Unije)?

                        —

                        Kako je zajamčeno da se manje očite vrste izvoza i ostale djelatnosti koje podliježu ograničenjima prepoznaju kao takve i da se ne provode protivno zakonima EU-a i države članice o kontroli trgovine robom s dvojnom namjenom?

                  4.4.   Kontrole nakon izdavanja dozvole, uključujući kontrolu pošiljke i usklađenost s uvjetima dozvola

                        —

                        Provodi li se konačna procjena rizika transakcije prije otpreme?

                        —

                        Kako vaše društvo jamči da su ispunjeni uvjeti (uključujući izvješćivanje) izdanih dozvola?

                  5.   Pregledi uspješnosti, revizije, izvješćivanje i korektivne radnje

                        —

                        Podliježu li svakodnevni poslovni operativni postupci (nasumičnom) pregledu uspješnosti kontrole trgovine robom s dvojnom namjenom?

                        —

                        Je li vaše društvo uspostavilo interne ili vanjske postupke revizije?

                        —

                        Je li vaše društvo uspostavilo postupke javnog upozoravanja (zviždanja) ili eskalacije?

                        —

                        Koje korektivne radnje vaše društvo provodi u slučaju neusklađenosti?

                  6.   Vođenje evidencije i dokumentacija

                        —

                        Koji su postupci društva za arhiviranje i pronalazak dokumenata povezanih s kontrolom trgovine robom s dvojnom namjenom? Je li vaše društvo razmotrilo uključivanje evidencije o prethodnim kontaktima s nadležnim tijelom?

                        —

                        Jesu li osoblje koje se bavi kontrolom trgovine robom s dvojnom namjenom i relevantni trgovački partneri upoznati sa zakonskim zahtjevima za vođenje evidencije?

                        —

                        Provjerava li se potpunost, točnost i kvaliteta evidencije?

                  7.   Fizička sigurnost i sigurnost informacija

                        —

                        Provodi li vaše društvo mjere kibersigurnosti u svrhu zaštite softvera i tehnologije s dvojnom namjenom te kako bi zajamčilo da se oni ne mogu izgubiti, lako ukrasti ili izvesti bez valjane dozvole?

                        —

                        Može li vaše društvo utvrditi ključne korake i povezane ranjivosti sustava fizičke sigurnost i sigurnost informacija u pogledu robe s dvojnom namjenom?

               (1)  Članak 4. Uredbe (EZ) br. 428/2009.

            Prilog 2.

               Znakovi upozorenja u pogledu sumnjivih upita

            Obraćanje pozornosti na znakove sumnjivih upita ili narudžbi od ključne je važnosti za suzbijanje rizika od širenja oružja za masovno uništenje, sredstava njihova prijenosa te destabilizirajućeg gomilanja konvencionalnog oružja. Snažno se preporučuje razmjena takvih informacija s nadležnim tijelom te ona u nekim slučajevima može biti obvezna prema zakonima i propisima EU-a i nacionalnim zakonima i propisima. U slučaju nedoumice savjetujte se s nadležnim tijelom.
            Nepotpun popis znakova upozorenja naveden u nastavku temelji se na postojećim najboljim praksama i izveden je iz:

                        —

                        popisa savjetodavnih pitanja za industriju u okviru Sporazuma iz Wassenaara (dogovor je postignut na plenarnoj sjednici održanoj 2003., a preispitivanje je dogovoreno na plenarnoj sjednici održanoj 2018.)

                        —

                        Kodeksa prakse u području usklađenosti iz 2010. (Odjel za poslovne inovacije i vještine, Ujedinjena Kraljevina) i

                        —

                        pristupa u pogledu programa unutarnjeg usklađivanja nadležnih tijela u drugim državama članicama EU-a.

                  Na temelju iskustva vašeg društva na popis se mogu uvrstiti dodaci ili izmjene. Vi sami najbolje znate što je sumnjivo unutar vašeg područja poslovanja.
            Vaše bi društvo trebalo biti oprezno ako se uoči jedan ili više sljedećih znakova upozorenja:

               Vaš(i) proizvod(i)

                        —

                        vaš se proizvod i dalje izrađuje ili još nije stekao brojne klijente na domaćem tržištu;

                        —

                        značajke vašeg proizvoda tehnički su bolje od značajki proizvoda vaših konkurenata;

                        —

                        vaš je klijent zatražio neuobičajenu prilagodbu standardnog proizvoda ili zahtjev za izmjenu izaziva zabrinutosti u pogledu mogućih primjena prilagođenog proizvoda;

                        —

                        poznato je da vaš proizvod ima dvojnu namjenu, vojnu ili osjetljivu primjenu;

               Krajnja uporaba i krajnji korisnik

                        —

                        riječ je o novom klijentu te imate nepotpuna ili nedosljedna saznanja o njemu ili je teško pronaći informacije o klijentu u otvorenim izvorima;

                        —

                        deklarirani krajnji korisnik jest trgovačko društvo ili distributer ili je osnovano u zoni slobodne trgovine, zbog čega vaše društvo možda ne zna koje je krajnje odredište vašeg proizvoda;

                        —

                        krajnji korisnik povezan je s vojnom i obrambenom industrijom ili državnim istraživačkim tijelom, a utvrđena krajnja uporaba jest civilna;

                        —

                        čini se da klijent nije upoznat s proizvodom i njegovim radnim značajkama (npr. očit manjak tehničkog znanja);

                        —

                        klijent je zatražio proizvod za koji se čini da premašuje značajke potrebne za namijenjenu primjenu;

                        —

                        informacije o kontaktu u upitima (npr. telefonski brojevi, adrese e-pošte i adrese) nalaze se u zemljama koje nisu zemlja u kojoj je društvo ima poslovni nastan ili su s vremenom izmijenjene;

                        —

                        društvo ima strani naziv tvrtke (npr. na jeziku koji nije očekivan za zemlju u kojoj se nalazi sjedište društva);

                        —

                        sadržaj internetskih stranica društva ne odgovara onome koji je uobičajeno dostupan na službenim internetskim stranicama društva;

                        —

                        klijent nevoljko pruža informacije o krajnjoj uporabi robe (npr. putem izjave krajnjeg korisnika), jasne odgovore na komercijalna ili tehnička pitanja koja se rutinski postavljaju u uobičajenim pregovorima ili izjavu krajnjeg korisnika;

                        —

                        pruženo je neuvjerljivo objašnjenje na pitanje o tome za što je roba potrebna, s obzirom na uobičajeno poslovanje društva, ili o tehničkoj sofisticiranosti robe;

               Otprema

                        —

                        upućeni su neuobičajeni zahtjevi u pogledu otpreme, pakiranja ili označivanja; odbijena su uobičajena pravila Incoterms za otpremu, pečaćenje spremnika/kamiona i potvrdu primitka primatelja/krajnjeg korisnika;

               Financijski i ugovorni uvjeti

                        —

                        neuobičajeno povoljni uvjeti plaćanja, kao što su plaćanje nerazumno visokog iznosa, plaćanje punog iznosa unaprijed ili zahtjev za trenutačnu uplatu gotovine;

                        —

                        plaćanje provode druge strane koje nisu klijent ili deklarirani posrednici i ono slijedi drugu rutu u odnosu na rutu proizvoda;

                        —

                        odbijene su rutinske usluge postavljanja, osposobljavanja ili održavanja;

                        —

                        lokacija postavljanja nalazi se na području koje je pod vrlo strogom sigurnosnom kontrolom ili na području kojemu je značajno ograničen pristup;

                        —

                        lokacija postavljanja neuobičajena je s obzirom na područje poslovanja izvoznika ili vrstu opreme koja se postavlja;

                        —

                        postavljeni su neuobičajeni zahtjevi za pretjeranu povjerljivost u pogledu krajnjeg odredišta ili klijenata ili specifikacije robe;

                        —

                        postavljeni su zahtjevi za prekomjerne rezervne dijelove ili ne postoji dovoljan interes za rezervne dijelove.

                  Snažno se preporučuje razmjena informacija o sumnjivim upitima s nadležnim tijelima i dobra poslovna praksa. Nadalje, prema potrebi može biti korisna razmjena informacija s lancem opskrbe društva i ostalim izvoznicima s obzirom na rizik od toga da osobe koje provode širenje oružja upućuju zahtjeve različitim društvima u nadi da će jednim od tih zahtjeva postići uspjeh ili nastoje steći kritičnu količinu materijala iz različitih izvora (pri čemu svaki pojedinačni zahtjev ne bi prouzročio sumnju). U slučaju nedoumice savjetujte se s nadležnim tijelom.

            Prilog 3.

               Popis nadležnih tijela EU-a i država članica za kontrolu izvoza

            http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2016/august/tradoc_154880.pdf