               30.11.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 408/43

         P7_TA(2014)0258
   Zajednička vizna ograničenja za ruske dužnosnike upletene u slučaj Sergeja Magnickog
   Preporuka Europskog parlamenta Vijeću od 2. travnja 2014. o uvođenju zajedničkih viznih ograničenja za ruske dužnosnike upletene u slučaj Sergeja Magnickog (2014/2016(INI))
   (2017/C 408/06)

      Europski parlament,

               —

               uzimajući u obzir članak 215. UFEU-a,

               —

               uzimajući u obzir prijedlog preporuke Vijeću koji podnose Guy Verhofstadt i Kristiina Ojuland u ime kluba ALDE, o uvođenju zajedničkih viznih ograničenja za ruske dužnosnike upletene u slučaj Sergeja Magnickog (B7-0473/2013),

               —

               uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 2. veljače 2012. o dosljednoj politici prema režimima na koje EU primjenjuje restriktivne mjere (1),

               —

               uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 23. listopada 2012. o uvođenju zajedničkih viznih ograničenja za ruske dužnosnike upletene u slučaj Sergeja Magnickog (2),

               —

               uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Catherine Ashton od 20. ožujka 2013. o slučaju Magnicki u Ruskoj Federaciji,

               —

               uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Catherine Ashton od 12. srpnja 2013. o slučaju Sergeja Magnickog,

               —

               uzimajući u obzir rezoluciju i preporuku Parlamentarne skupštine Vijeća Europe od 28. siječnja 2014. o odbijanju nekažnjavanja ubojica Sergeja Magnickog,

               —

               uzimajući u obzir odluke Sjedinjenih Država o uvođenju putnih ograničenja za niz dužnosnika upletenih u slučaj Sergeja Magnickog i razmatranja u tom smjeru u određenom broju drugih država,

               —

               uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 11. prosinca 2013. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2012. godinu i politici Europske unije na tom području (3),

               —

               uzimajući u obzir članak 121. stavak 3. Poslovnika,

               —

               uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A7-0215/2014),

               A.

               budući da uhićenje i potom smrt Sergeja Magnickog u pritvoru predstavljaju dobro dokumentiran i važan slučaj kršenja ljudskih prava i temeljnih sloboda u Rusiji, koji je doveo u pitanje nezavisnost i nepristranost ruskih sudskih institucija, te da upozoravaju na brojne dokumentirane manjkavosti u vezi sa zaštitom vladavine prava u Rusiji;

               B.

               budući da je dvjema nepovezanim istragama, od kojih je jednu provelo Povjerenstvo za javni nadzor ljudskih prava u moskovskim pritvornim centrima a drugu Predsjedničko vijeće Ruske Federacije za promicanje civilnog društva i ljudskih prava, otkriveno da je Sergej Magnicki držan u nehumanim uvjetima te namjerno zanemarivan i mučen;

               C.

               budući da se Rusija, kao članica nekoliko međunarodnih organizacija, kao što su Vijeće Europe, Organizacija za europsku sigurnost i suradnju te Ujedinjeni narodi, obvezala da će štititi i promicati ljudska prava, temeljne slobode i vladavinu prava te budući da je Europska unija u više navrata ponudila dodatnu pomoć i stručno znanje kako bi pomogla Rusiji da modernizira svoj ustavni i pravni poredak, u skladu sa standardima Vijeća Europe, te da ga se pridržava;

               D.

               budući da postoji rastuća potreba za čvrstom, dosljednom i sveobuhvatnom politikom EU-a prema Rusiji, koju podupiru sve države članice, uz potporu i pomoć utemeljenu na snažnoj i poštenoj kritici, uključujući po potrebi sankcije i restriktivne mjere;

               E.

               budući da vizna ograničenja i druge restriktivne mjere same po sebi nisu tradicionalne sudske kazne, ali ipak predstavljaju politički znak zabrinutosti EU-a prema većoj ciljnoj publici i stoga su nužan i legitiman vanjskopolitički instrument;

               F.

               budući da Visoka predstavnica nije uspjela uvrstiti to pitanje u dnevni red Vijeća za vanjske poslove te budući da preporuka Europskog parlamenta od 26. listopada 2012. nije popraćena službenim mjerama;

               1.

               upućuje sljedeće preporuke Vijeću:

                           (a).

                           da sastavi zajednički popis na razini EU-a s imenima dužnosnika odgovornih za smrt Sergeja Magnickog, za kasnije pravosudno zataškavanje te za aktualno i neprekidno uznemiravanje njegove majke i udovice;

                           (b).

                           da na razini EU-a uvede i provede zabranu izdavanja viza tim dužnosnicima te da zamrzne svu financijsku imovinu koju oni, ili članovi njihove bliže obitelji, imaju u Europskoj uniji;

                           (c).

                           da omogući redovitu reviziju predloženog popisa zabrane izdavanja viza;

                           (d).

                           da slijedom Akta o odgovornosti vladavine prava potaknutog slučajem Sergeja Magnickog koji je usvojen 2012. na popis zabrane izdavanja viza na razini EU-a među ostalima uvrste sljedeće ruske državljane te da zaplijene svu financijsku imovinu koju oni imaju u EU-u:
                           ALISOV, Igor, rođen 11. ožujka 1968.;
                           DROGANOV, Aleksej, rođen 11. listopada 1975.;
                           JEGOROVA, Olga, rođena 29. lipnja 1955.;
                           GAUS, Aleksandra, rođena 29. ožujka 1975.;
                           GERASIMOVA, Anastazija, rođena 22. siječnja 1982.;
                           GRIN, Viktor, rođen 1. siječnja 1951.;
                           KARPOV, Pavel, rođen 27. kolovoza 1977.;
                           HIMINA, Jelena (alias HIMINA, Elena), rođena 11. veljače 1953.;
                           KLJUJEV, Dmitrij (alias KLJUJEV, Dmitri), rođen 10. kolovoza 1967.;
                           KOMNOV, Dmitrij (alias KOMNOV, Dmitri), rođen 17. svibnja 1977.;
                           KRIVORUČKO, Aleksej (alias KRIVORUČKO, Aleks), rođen 25. kolovoza 1977.;
                           KUZNJECOV, Artjom, rođen 28. veljače 1975.;
                           LOGUNOV, Oleg, rođen 4. veljače 1962.;
                           MAJOROVA, Julija, rođena 23. travnja 1979.;
                           PAVLOV, Andrej, rođen 7. kolovoza 1977.;
                           PEČEGIN, Andrej, rođen 24. rujna 1965.;
                           PODOPRIGOROV, Sergej, rođen 8. siječnja 1974.;
                           PONOMARJEV, Konstantin, rođen 14. kolovoza 1971.;
                           PROKOPJENKO, Ivan Pavlovič, rođen 28. rujna 1973.;
                           REZNJIČENKO, Mihail, rođen 20. veljače 1985.;
                           SAPUNOVA, Marina, rođena 19. lipnja 1971.;
                           ŠUPOLOVSKI, Mihail, rođen 28. rujna 1983.;
                           SILČENKO, Oleg, rođen 25. lipnja 1977.;
                           STAŠINA, Jelena (alias STAŠINA, Elena ili STASHINA, Helen), rođena 5. studenoga 1963.;
                           STJEPANOVA, Olga, rođena 29. srpnja 1962.;
                           STROJITELJEV, Denis, rođen 23. siječnja 1973.;
                           TAGIJEV, Fihret, rođen 3. travnja 1962.;
                           TOLČINSKI, Dmitrij (alias TOLČINSKI, Dmitri), rođen 11. svibnja 1982.;
                           UHNALJOVA, Svjetlana (alias UHNALJEV, Svjetlana ili UHNALJEVA, Svjetlana V.), rođena 14. ožujka 1973.;
                           URŽUMCEV, Oleg, rođen 22. listopada 1968.;
                           VINOGRADOVA, Natalija, rođena 16. lipnja 1973.;
                           VORONJIN, Viktor, rođen 11. veljače 1958.;

                           (e).

                           da snažno potakne Rusiju na provođenje vjerodostojne, temeljite i nezavisne istrage smrti Sergeja Magnickog u pritvoru te da sve odgovorne dovede pred lice pravde;

                           (f).

                           da pozove Rusiju da zaključi postumni sudski postupak protiv Sergeja Magnickog i prestane vršiti pritisak na njegovu majku i udovicu da sudjeluju u tom postupku;

               2.

               nalaže svojem predsjedniku da ovu preporuku proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama država članica, Državnoj Dumi i Vladi Rusije.

      (1)  SL C 239 E, 20.8.2013., str. 11.

      (2)  SL C 68 E, 7.3.2014., str. 13..

      (3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0575.


title: Preporuka Vijeća od 20. studenoga 2017. o praćenju osoba s kvalifikacijom (Tekst značajan za EGP. )

text:
               9.12.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 423/1

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 20. studenoga 2017.
   o praćenju osoba s kvalifikacijom
   (Tekst značajan za EGP)
   (2017/C 423/01)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 165. i 166.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   budući da:

               (1)

               Zapošljivost osoba sa završenim obrazovanjem i osposobljavanjem izaziva zabrinutost u mnogim državama članicama, osobito zato što se stopa zaposlenosti osoba koje su nedavno završile visoko obrazovanje u Uniji nije potpuno oporavila nakon financijske krize 2008. (1) te se stanje u području zaposlenosti osoba sa završenim strukovnim obrazovanjem i osposobljavanjem razlikuje među državama članicama.

               (2)

               Stoga su se države članice, u suradnji sa socijalnim partnerima, u smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2015. (2) poticale na promicanje produktivnosti i zapošljivosti odgovarajućom ponudom relevantnog znanja, vještina i kompetencija.

               (3)

               Za ostvarenje tog cilja ključne su kvalitetne informacije o tome što osobe s kvalifikacijom rade nakon stjecanja kvalifikacije ili napuštanja obrazovanja i osposobljavanja kako bi se s jedne strane shvatili uzroci problema zapošljivosti osoba s kvalifikacijom u određenim regijama, sektorima gospodarskih djelatnosti ili osoba koje su stekle kvalifikaciju u određenom području visokog obrazovanja ili strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te s druge strane pronašla rješenja za te probleme zapošljivosti. Vrijednost takvih informacija naglašava se i u Standardima i smjernicama za osiguravanje kvalitete u Europskom prostoru visokog obrazovanja (3) i Europskom referentnom okviru za osiguranje kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (EQAVET) (4).

               (4)

               No kako u mnogim dijelovima Unije sustavi za prikupljanje, analizu i upotrebu podataka o profesionalnom putu osoba koje su završile visoko obrazovanje ili strukovno obrazovanje i osposobljavanje nisu dovoljno razvijeni, tim su osobama potrebne bolje informacije kako bi mogle donijeti utemeljenu odluku o tome što će studirati, a potrebne su i bolje informacije za izradu obrazovnih programa ili oblikovanje nacionalne politike.

               (5)

               Osim toga, na prelazak na tržište rada uvelike utječu gospodarski kontekst, razina kvalifikacije i područje studiranja odnosno strukovnog obrazovanja i osposobljavanja. Taj prelazak ujedno ovisi i o sociodemografskim čimbenicima i socioekonomskom položaju obitelji (5). Stoga je prikupljanje podataka o utjecaju tih različitih čimbenika ključno za sveobuhvatno razmatranje tog pitanja.

               (6)

               Iako mnoge države članice razvijaju sustave za praćenje, razmjena znanja, primjera dobre prakse i uzajamnog učenja ograničena je.

               (7)

               Budući da su postojeći usporedivi podaci ograničena opsega, a podaci prikupljeni na nacionalnoj razini nisu usporedivi s onima koje prikupljaju druge države članice, teško je išta zaključiti iz razlika u trendovima ili profesionalnom putu osoba s kvalifikacijom u pojedinim zemljama i regijama.

               (8)

               Rezultati javnog savjetovanja (6) o programu Unije za osuvremenjivanje sustava visokog obrazovanja otkrivaju zabrinutost da visoko obrazovanje osobama s kvalifikacijom ne pruža znanja, vještine i kompetencije koji su im potrebni za uspjeh u kontekstu obrazovanja i zapošljavanja koji se brzo mijenja te da u nekim državama članicama i dalje postoji trajna neusklađenost postojećih i traženih vještina.

               (9)

               Države članice pozvale su na djelovanje na razini Unije s ciljem poboljšanja protoka informacija o zapošljivosti, neusklađenosti postojećih i traženih vještina te potrebama tržišta rada. Konkretno, u Zajedničkom izvješću Vijeća i Komisije za 2015. godinu o provedbi strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.) (7) predlaže se promicanje relevantnosti visokog obrazovanja za tržište rada i društvo, među ostalim boljim uvidom u potrebe i rezultate na tržištu rada te njihovim predviđanjem, npr. praćenjem karijera osoba s kvalifikacijom.

               (10)

               U Zaključcima iz Rige iz 2015. o novom skupu srednjoročnih ciljeva u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja za razdoblje od 2015. do 2020. države članice obvezale su se i na uspostavu sustava trajnog informiranja i davanja povratnih informacija, i to mjerama kao što su upotreba podataka o zapošljivosti osoba sa završenim strukovnim obrazovanjem i osposobljavanjem (SOO) i kombiniranje podataka o učenju, ulasku na tržište rada i razvoju karijere, čime se razvijaju kapaciteti dionika na nacionalnoj razini da upotrijebe podatke o osobama s kvalifikacijom za prilagodbu kurikuluma, profesionalnih profila i sadržaja kvalifikacija SOO-a novim gospodarskim i tehničkim zahtjevima.

               (11)

               Nakon toga u Rezoluciji o promicanju socioekonomskog razvoja i uključivosti u EU-u putem obrazovanja: doprinos obrazovanja i osposobljavanja europskom semestru 2016. (8) države članice naglasile su važnost uklanjanja nedostataka u području vještina te neusklađenosti postojećih i traženih vještina kao prioritetnog pitanja.

               (12)

               To se temeljilo na prethodnom radu. U Zaključcima Vijeća o poduzetništvu u obrazovanju i osposobljavanju (9) iz 2014. države članice složile su se da će se, kad god je to moguće, pri vrednovanju kvalitete i učinkovitosti poduzetničkog obrazovanja i osposobljavanja služiti informacijama dobivenima praćenjem.

               (13)

               U Zaključcima Vijeća o socijalnoj dimenziji visokog obrazovanja (10) iz 2013. države članice složile su se da će olakšati pružanje informacija o mogućnostima u pogledu obrazovanja i tržišta rada te profesionalnom putu osoba s kvalifikacijom.

               (14)

               U Zaključcima Vijeća o zapošljivosti osoba sa stečenim stupnjem obrazovanja nakon završetka obrazovanja i osposobljavanja (11) iz 2012. države članice složile su se i da će utvrditi referentnu vrijednost prema kojoj bi do 2020. trebalo biti zaposleno 82 % osoba sa stečenim stupnjem obrazovanja i osposobljavanja koje imaju od 20 do 34 godine te su napustile obrazovanje i osposobljavanje najviše tri godine prije referentne godine, te da će pratiti udio zaposlenih osoba sa stečenim stupnjem obrazovanja i osposobljavanja nakon završetka obrazovanja i osposobljavanja s ciljem jačanja baze dokaza za razvoj politike u pogledu povezanosti obrazovanja i osposobljavanja sa zapošljavanjem, a države članice i Komisija složile su se da će prikupljati kvalitativne informacije i primjere dobre prakse kako bi se dopunilo kvantitativno praćenje i poboljšala osnova za oblikovanje politika na temelju dokaza.

               (15)

               Stoga Europska komisija u Komunikaciji o Novom programu vještina za Europu (12) kao prioritet ističe poboljšanje informacija o vještinama i podataka o traženim vještinama radi boljeg izbora zanimanja predlaganjem inicijative za praćenje osoba koje su završile visoko obrazovanje kako bi pomogla državama članicama da poboljšaju informacije o prijelazu tih osoba na tržište rada. U tom kontekstu ovom Preporukom pruža se komplementarni pristup inicijativama država članica, a obveze se preuzimaju na dobrovoljnoj osnovi,

         PREPORUČUJE DRŽAVAMA ČLANICAMA DA:
   U skladu s relevantnim nacionalnim pravom i pravom Unije, a posebice Direktivom 95/46/EZ o zaštiti osobnih podataka (13), dostupnim resursima i nacionalnim okolnostima te u bliskoj suradnji sa svim relevantnim dionicima:

               1.

               Poboljšaju dostupnost i kvalitetu podataka o aktivnostima osoba s kvalifikacijom (14) te, prema potrebi, osoba koje su napustile visoko obrazovanje i strukovno obrazovanje i osposobljavanje bez stjecanja kvalifikacije, među ostalim tako da se do 2020. ostvari napredak u uspostavi sustavâ za praćenje osoba s kvalifikacijom koji mogu uključivati:

                           (a)

                           prikupljanje relevantnih anonimiziranih administrativnih statističkih podataka iz baza podataka u području obrazovanja, poreza, stanovništva i socijalne sigurnosti,

                           (b)

                           razvoj longitudinalnih istraživanja o osobama s kvalifikacijom na razini obrazovnih sustava i, prema potrebi, institucijskoj razini, pri čemu se uzima u obzir važnost kvalitativnih podataka o prelasku osoba na tržište rada ili njihovu daljnjem obrazovanju i osposobljavanju, a nakon toga i karijeri te

                           (c)

                           mogućnost da tijela javne vlasti povezuju anonimizirane podatke iz različitih izvora kako bi dobila potpuniji pregled profesionalnog puta osoba s kvalifikacijom.

      Sadržaj podataka koji se prikupljaju

               2.

               S obzirom na ambiciju iz ove Preporuke Vijeća u vezi s poboljšanjem usporedivosti podataka, države članice trebale bi prikupljati podatke iz sljedećih područja:

                           (a)

                           sociobiografske i socioekonomske informacije,

                           (b)

                           informacije o obrazovanju i osposobljavanju,

                           (c)

                           informacije o zapošljavanju ili daljnjem obrazovanju i osposobljavanju,

                           (d)

                           relevantnost obrazovanja i osposobljavanja za zapošljavanje ili cjeloživotno učenje,

                           (e)

                           napredovanje u karijeri.

      Longitudinalna istraživanja o osobama s kvalifikacijom

               3.

               Potiču velik, reprezentativan i kontinuiran odaziv na longitudinalna istraživanja o osobama s kvalifikacijom i, kada je to moguće, praćenje osoba s kvalifikacijom koje su se odselile, bilo u svrhu obrazovanja i osposobljavanja ili nakon njihova završetka.

      Europska suradnja

               4.

               Sudjeluju u mreži stručnjaka, čime se potiču suradnja i uzajamno učenje među državama članicama u pogledu sustava za praćenje i njihova daljnjeg razvoja. Ta mreža istražit će mogućnosti za razvoj usporedivih podataka i zajedničkih definicija, kako je navedeno u stavku 2. S obzirom na longitudinalna istraživanja, kako je navedeno u stavcima 3. i 9., mreža će istražiti mogućnosti za razvoj zajedničkih načela, optimalne učestalosti i načina praćenja osoba s kvalifikacijom koje su se odselile.

               5.

               Ta se mreža treba organizirati u skladu s postojećim upravljačkim strukturama za suradnju unutar okvira obrazovanja i osposobljavanja 2020., ne dovodeći u pitanje bilo kakve nove strukture nakon tog okvira.

      Širenje i iskorištavanje rezultata

               6.

               Poduzmu mjere kako bi se osiguralo pravodobno, redovito i rasprostranjeno širenje i iskorištavanje rezultata analize praćenja osoba s kvalifikacijom s ciljem:

                           (a)

                           jačanja profesionalnog usmjeravanja za buduće i sadašnje učenike i studente te osobe s kvalifikacijom,

                           (b)

                           podupiranja izrade i osuvremenjivanja kurikuluma radi poboljšanja stjecanja odgovarajućih vještina i zapošljivosti,

                           (c)

                           poboljšanja usklađivanja postojećih i traženih vještina radi poticanja konkurentnosti i inovacija na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini te radi rješavanja problema nedostatka vještina,

                           (d)

                           planiranja s obzirom na buduće potrebe u pogledu zapošljavanja, obrazovanja i društva te njihova predviđanja i

                           (e)

                           doprinosa razvoju politika na nacionalnoj razini i na razini Unije.

      Financiranje

               7.

               Osiguraju održivost inicijativa za praćenje osoba s kvalifikacijom dodjelom dostatnih i višegodišnjih sredstava iz nacionalnih ili europskih izvora financiranja, kao što su Erasmus+ ili europski strukturni i investicijski fondovi, ako je to potrebno i u skladu s postojećim sredstvima, pravnom osnovom i prioritetima utvrđenima za razdoblje 2014. – 2020., ne dovodeći u pitanje pregovore o sljedećem višegodišnjem financijskom okviru.

      Izvješćivanje

               8.

               U roku od dvije godine od donošenja ove Preporuke te redovito nakon toga putem mreže stručnjaka procjenjuju napredak u provedbi ove Preporuke te o tome izvješćuju Komisiju.

         PREPORUČUJE KOMISIJI DA:

               9.

               Razvije pilot-fazu europske ankete o osobama sa završenim tercijarnim obrazovanjem (15), čiji je cilj poboljšati dostupnost usporedivih informacija o zapošljavanju i socijalnim ishodima za osobe s kvalifikacijom uzimajući u obzir rezultate studije izvedivosti Eurograduate (16) i iskustva država članica s njihovim sustavima za praćenje osoba s kvalifikacijom. U roku od tri godine od donošenja ove Preporuke podnese izvješće o rezultatima te pilot-studije mreži stručnjaka. Ako se pilot-faza pokaže uspješnom, Komisija će se savjetovati s državama članicama o tome treba li nastaviti s potpunim uvođenjem europske ankete o osobama sa završenim tercijarnim obrazovanjem.

               10.

               Prema potrebi podupre izgradnju kapaciteta za uspostavu sustavâ za praćenje osoba s kvalifikacijom, i to na temelju primjera dobre prakse. U slučaju strukovnog obrazovanja i osposobljavanja to će uključivati sveobuhvatno evidentiranje u državama članicama, kojim se uzimaju u obzir mogućnosti za suradnju na razini Unije i koje bi moglo poslužiti kao temelj za razmatranje izvedivosti europske ankete o osobama sa završenim strukovnim obrazovanjem i osposobljavanjem, ako se to bude smatralo potrebnim. U kontekstu izgradnje kapaciteta podupirat će se i suradnja nadležnih tijela, ustanova za strukovno obrazovanje te službi za profesionalno usmjeravanje s ciljem poboljšanja dostupnosti, usporedivosti i pouzdanosti podataka prikupljenih praćenjem osoba s kvalifikacijom.

               11.

               Promiče uzajamno učenje i razmjenu primjera najbolje prakse, jača suradnju uspostavom i podupiranjem mreža stručnjaka te surađuje s drugim relevantnim stručnim skupinama, međunarodnim organizacijama te institucijama i agencijama EU-a.

               12.

               Osigura da rezultati analize praćenja osoba s kvalifikacijom budu dostupni državama članicama i dionicima.

               13.

               Podupire upotrebu europskih izvora financiranja, kao što su Erasmus+ ili europski strukturni i investicijski fondovi, ako je to primjereno i u skladu s njihovim financijskim kapacitetom, pravnom osnovom, postupcima odlučivanja i prioritetima utvrđenima za razdoblje 2014. – 2020., ne dovodeći u pitanje pregovore o sljedećem višegodišnjem financijskom okviru.

               14.

               Vijeću podnese izvješće o provedbi ove Preporuke u roku od pet godina od njezina donošenja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 20. studenoga 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednica

         M. REPS

      (1)  COM/2015/0690 final.

      (2)  Odluka Vijeća (EU) 2015/1848 od 5. listopada 2015. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2015. (SL L 268, 15.10.2015., str. 28.).

      (3)  ISBN 952-5539-04-0.

      (4)  Preporuka Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o uspostavi Europskog referentnog okvira za osiguranje kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (SL C 155, 8.7.2009., str. 1.).

      (5)  O utjecaju spola i migrantskog podrijetla na prelazak iz škole na tržište rada vidjeti: OECD/Europska unija (2015.), Indicators of Immigration Integration 2015 – Settling In (Pokazatelji integracije useljenika za 2015. – udomaćivanje), poglavlje 13.

      (6)  SWD/2016/0195 final.

      (7)  SL C 417, 15.12.2015., str. 25.

      (8)  Rezolucija Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, od 24. veljače 2016. o promicanju socioekonomskog razvoja i uključivosti u EU-u putem obrazovanja: doprinos obrazovanja i osposobljavanja europskom semestru 2016. (SL C 105, 19.3.2016., str. 1.).

      (9)  SL C 17, 20.1.2015., str. 2.

      (10)  SL C 168, 14.6.2013., str. 2.

      (11)  SL C 169, 15.6.2012., str. 11.

      (12)  COM(2016) 381 final.

      (13)  Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (SL L 281, 23.11.1995., str. 31.).

      (14)  Za potrebe ove Preporuke Vijeća „osoba s kvalifikacijom” znači osoba koja je završila bilo koju razinu visokog obrazovanja ili strukovnog obrazovanja i osposobljavanja (razina 4 EKO-a i više). Napominje se, međutim, da u nekim državama članicama postoje i inicijative za praćenje osoba koje su napustile školovanje.

      (15)  Razina 5 EKO-a i više.

      (16)  Studija izvedivosti Eurograduate obuhvaća samo visoko obrazovanje.


               30.11.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 408/46

         P7_TA(2014)0259
   69. zasjedanje Opće skupštine Ujedinjenih naroda
   Preporuka Europskog parlamenta Vijeću od 2. travnja 2014. o 69. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (2014/2017(INI))
   (2017/C 408/07)

      Europski parlament,

               —

               uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegove članke 21. i 34.,

               —

               uzimajući u obzir prijedlog preporuke Vijeću koji podnosi Alexander grof Lambsdorff, u ime kluba ALDE, o 69. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (B7-0014/2014),

               —

               uzimajući u obzir 68. zasjedanje Opće skupštine Ujedinjenih naroda,

               —

               uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 11. lipnja 2013. o 68. zasjedanju Opće skupštine UN-a (1),

               —

               uzimajući u obzir prioritete EU-a za 68. zasjedanje Opće skupštine UN-a koje je donijelo Vijeće 24. lipnja 2013. (2),

               —

               uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a od 3. svibnja 2011. o sudjelovanju Europske unije u radu Ujedinjenih naroda (3) te svoju rezoluciju od 11. svibnja 2011. o „EU-u kao svjetskom akteru: njegovoj ulozi u multilateralnim organizacijama” (4),

               —

               uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 25. studenoga 2010. o 10. godišnjici rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325 (2000.) o „ženama, miru i sigurnosti” (5),

               —

               uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2011. o vanjskoj politici EU-a koja podržava demokratizaciju (6),

               —

               uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 2106 od 24. lipnja 2013. o jačanju napora u borbi protiv nekažnjavanja počinitelja seksualnog nasilja i prethodne rezolucije o toj temi (7),

               —

               uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 18. travnja 2013. o načelu UN-a „odgovornost za zaštitu” (8),

               —

               uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2013. o korupciji u javnom i privatnom sektoru: učinak na ljudska prava u trećim zemljama (9),

               —

               uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 7. veljače 2013. o 22. zasjedanju Vijeća UN-a za ljudska prava (10),

               —

               uzimajući u obzir članak 121. stavak 3. i članak 97. Poslovnika,

               —

               uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za razvoj (A7-0250/2014),

               A.

               budući da opredjeljenje za djelotvoran sustav multilateralnih odnosa, u čijem središtu stoje Ujedinjeni narodi, predstavlja sastavni dio vanjske politike EU-a i temelji se na uvjerenju da je djelotvoran sustav multilateralnih odnosa potreban za postizanje zajedničkih ciljeva i rješavanje globalnih kriza, izazova i prijetnji;

               B.

               budući da EU i njegove države članice zajedno najviše financijski pridonose sustavu UN-a (redovitom proračunu, UN-ovim programima i fondovima te proračunu za održavanje mira);

               C.

               budući da je čvrsto i stabilno partnerstvo EU-a i UN-a ključno za rad UN-a u odnosu na sva tri stupa – mir i sigurnost, ljudska prava i razvoj – te je ključno i za ulogu EU-a kao svjetskog sudionika;

               D.

               budući da su ljudska prava i demokracija temeljne vrijednosti EU-a te načela i ciljevi europskoga vanjskog djelovanja; budući da su poštovanje, promicanje i zaštita univerzalnosti i nedjeljivosti ljudskih prava temelji europskog jedinstva i cjelovitosti;

               E.

               budući da bi prema izvješću Svjetske banke naslovljenom „Smanjite zagrijavanje” trenutačne emisije mogle dovesti do zagrijavanja od 2 oC u roku od 20 do 30 godina te zagrijavanja od 4 oC do 2100.; budući da je glavni tajnik UN-a Ban Ki-Moon pozvao čelnike država na svoj sastanak na vrhu o klimi u rujnu 2014. imajući u vidu jasne obveze za daljnje djelovanje na području klimatskih promjena;

               F.

               budući da kao vodeći svjetski donator EU podupire kako pojačane napore za ostvarivanje milenijskih razvojnih ciljeva do roka 2015. godine, tako i zajednički pristup kojime se nastoji iskorijeniti siromaštvo i podržati održivi razvoj;

               G.

               budući da će prioritetna tema 58. sjednice Odbora o statusu žena biti izazovi i postignuća pri provedbi Milenijskih razvojnih ciljeva za žene i djevojke;

               H.

               budući da korupcija u javnom i privatnom sektoru produljuje i pogoršava nejednakosti i diskriminaciju kada se radi o jednakom uživanju civilnih, političkih, gospodarskih, socijalnih i kulturnih prava te je dokazano da korupcija i kršenja ljudskih prava uključuju zlouporabu ovlasti, nedostatak odgovornosti i različite oblike diskriminacije;

               I.

               budući da je razvoj načela odgovornosti zaštite važan korak prema predviđanju i sprečavanju genocida, ratnih zločina, etničkog čišćenja i zločina protiv čovječnosti te reagiranju protiv toga; budući da bi se to načelo trebalo primjenjivati što dosljednije i usklađenije;

               J.

               budući da će ratifikacija amandmana iz Kampale od strane država članica i dodjeljivanje nadležnosti Međunarodnom kaznenom sudu nad zločinima agresije dodatno doprinijeti okončanju nekažnjavanja počinitelja tih zločina;

               K.

               budući da je u situacijama u kojima se primjenjuje odgovornost zaštite iznimno važno zadržati razliku ovlasti između vojnih i humanitarnih sudionika radi zaštite percepcije neutralnosti i nepristranosti svih humanitarnih sudionika te izbjegavanja izlaganja riziku djelotvorne dostave pomoći;

               1.

               upućuje sljedeće preporuke Vijeću:

         Ljudska prava, demokracija i vladavina prava

               a.

               aktivno promicati posebno praćenje i provedbu izjave sastanka na visokoj razini o vladavini prava na nacionalnoj i međunarodnoj razini od 24. rujna 2012. te istražiti do koje se mjere vladavinu prava može povezati s trenutačnim razmišljanjima o milenijskim razvojnim ciljevima nakon 2015.;

               b.

               jačati međunarodne napore čiji je cilj osigurati da se sva ljudska prava sporazumno utvrđena konvencijama UN-a smatraju općevažećima, nedjeljivima, međuovisnima i međusobno povezanima te da se poštuju; promicati uključivanje ljudskih prava i temeljnih sloboda u sve aspekte rada UN-a;

               c.

               nastojati osnažiti postupak univerzalnoga redovitog pregleda ugrađivanjem preporuka u bilateralne i multilateralne dijaloge s članicama UN-a, osobito u dijaloge o ljudskim pravima; poticati okruženje u kojem će nevladine organizacije moći dati svoj doprinos u različitim fazama postupka univerzalnoga redovitog pregleda;

               d.

               promicati veliki doprinos civilnog društva različitim mehanizmima UN-a za ljudska prava, uključujući različite faze procesa univerzalnog periodičnog pregleda; u cilju protupritiska ili čak protumjera i izbliza promatrajući takve potencijalne slučajeve u vezi s NVO-ima i civilnim društvom, podržati izgradnju kapaciteta u institucijama za ljudska prava;

               e.

               ponovno naglasiti svoju punu potporu Međunarodnom kaznenom sudu te ostati na oprezu u vezi s bilo kakvim pokušajem potkopavanja legitimiteta, univerzalnosti i integriteta sustava Rimskog statuta; aktivno uključiti države koje još nisu pristupile tom sustavu u cilju brzog potpisivanja i ratifikacije; zauzeti se za ratifikaciju izmjena iz Kampale iz 2010. godine o zločinu agresije, uključujući ratifikaciju svih država članica;

               f.

               aktivno se zauzeti za ratifikaciju Konvencije UN-a protiv korupcije i Konvencije UN-a protiv transnacionalnoga organiziranog kriminala u svim članicama UN-a; pojačati napore za dovršetak pregovora o sveobuhvatnoj konvenciji o međunarodnom terorizmu; poduprijeti uspostavljanje UN-ova posebnog izvjestitelja o financijskim zločinima, korupciji i ljudskim pravima;

               g.

               pozvati članove Opće skupštine UN-a da pitanje potpune transparentnosti korporativnog izvještavanja i borbe protiv korupcije, pranja novca, poreznih oaza, nezakonitih financijskih tokova i štetnih poreznih struktura postavi na prvo mjesto na dnevnom redu međunarodnih financijskih i razvojnih institucija;

               h.

               naglasiti da razvojna postignuća neće biti održiva bez dobrog upravljanja te odgovornih i demokratskih institucija i vladavine prava; osigurati stoga da se u novom okviru odražava jasna obveza prema demokratskom upravljanju;

               i.

               promicati sprečavanje okrutnosti i drugih teških povreda pretvaranjem Vijeća za ljudska prava UN-a u mehanizam ranog upozoravanja i prevencije, umjesto da bude samo reaktivno tijelo, u cilju sprečavanja daljnjeg porasta kršenja ljudskih prava;

               j.

               uvesti tematski određene inicijative koje promiču odgovornost za kršenje ljudskih prava i u sklopu kojih se poduzimaju odgovarajuće mjere usmjerene na ključna pitanja ljudskih prava, uključujući napore za ukidanje smrtne kazne te zaštitu prava ljudi u osjetljivim situacijama, poput djece, žena, pripadnika skupine LGBTI ili autohtonih naroda;

               k.

               osuditi sustavno kršenje ljudskih prava u Islamskoj Republici Iran;

      Mučenje

               l.

               naglasiti važnost borbe protiv mučenja i drugih oblika lošeg postupanja te prioritet koji EU daje ovom pitanju, osobito što se tiče djece; obnoviti mandat posebnog izvjestitelja na još tri godine i osigurati učinkovito praćenje prošlih rezolucija o mučenju; iskazati zajedničku predanost iskorjenjivanju mučenja i pružanju potpore žrtvama, osobito nastavljajući, ili ako je to primjenjivo, započinjući pridonositi radu Dobrovoljnog fonda Ujedinjenih naroda za žrtve mučenja i Posebnog fonda fakultativnog protokola uz Konvenciju protiv mučenja;

      Smrtna kazna

               m.

               nastaviti borbu protiv provođenja smrtne kazne te snažno poduprijeti moratorij kao korak prema njezinu ukidanju; da nastavi zahtijevati ukidanje smrtne kazne diljem svijeta; snažno poticati države koje još provode smrtnu kaznu da objave jasan i točan popis broja takvih presuda i pogubljenja;.

      Prava pripadnika skupine LGBTI

               n.

               izraziti zabrinutost zbog nedavnog porasta diskriminatornih zakona i praksi te nasilja nad pojedincima na temelju njihove seksualne orijentacije i spolnog identiteta; potaknuti pomno nadziranje stanja u Nigeriji i Ugandi, gdje novi zakoni ozbiljno ugrožavaju slobodu seksualnih manjina; ponovo izraziti potporu trajnom radu Visoke povjerenice UN-a za ljudska prava u borbi protiv spomenutih diskriminatornih zakona i praksi te radu UN-a općenito u vezi s tim pitanjem; preporučiti aktivno sudjelovanje u sprečavanju pokušaja ugrožavanja tih prava;

      Naoružane bespilotne letjelice

               o.

               podržati međunarodni trud u promicanju veće transparentnosti i odgovornosti u upotrebi naoružanih bespilotnih letjelica u skladu s uspostavljenim međunarodnim pravnim okvirom i nastaviti podupirati istrage naručenih ubojstava; nastaviti pružati pomoć istragama naručenih ubojstava i pratiti preporuke posebnih izvjestitelja UN-a za izvansudska, masovna ili arbitrarna pogubljenja i suzbijanje terorizma;

         Mir i sigurnost

               p.

               u cilju opremanja UN-a učinkovitijim alatima za suzbijanje, podržati uspostavu mira i misije za održavanje mira pružanjem, po potrebi, povećane podrške EU-a (tehničke, financijske, opreme ili borbenih snaga EU-a);

               q.

               osigurati da mjere za održavanje mira odražavaju dugoročne potrebe izgradnje države i institucija te potpore demokraciji, usredotočujući se pritom na sveobuhvatan pristup kako bi se usmjerilo na korijene sukoba i nestabilnosti država;

               r.

               surađivati u jačanju uloge i udjela regionalnih organizacija u održavanju mira, sprečavanju sukoba, civilnom i vojnom upravljanju krizama te rješavanju sukoba;

               s.

               od svih strana uključenih u oružani sukob zahtijevati da u cijelosti poštuju svoje obveze pod međunarodnim zakonima, uključujući neometani pristup humanitarnoj pomoći;

               t.

               osigurati da razvojni okvir nakon 2015. godine promiče održivi mir rješavanjem glavnih pokretača sukoba kako bi stvorio uvjete potrebne za omogućivanje razvoja i ispunjavanja prava;

               u.

               usredotočiti se na zaustavljanje terorizma, bio on pod pokroviteljstvom države ili drugačiji;

               v.

               osigurati da se konferencija UN-a o uspostavljanju bliskoistočne zone bez oružja za masovno uništenje, koja nije održana 2012. kao što je odlučeno na Revizijskoj konferenciji NPT-a 2010., održi 2014.;

               w.

               poduprijeti rezolucije Opće skupštine Ujedinjenih naroda o oružju s osiromašenim uranom te razviti zajedničko stajalište EU-a koje bolje odražava opetovane pozive Parlamenta na zaštitni globalni moratorij i stvaranje globalnog konsenzusa o mogućim rizicima za zdravlje civila, opterećenju složenog upravljanja nakon sukoba i financijskim troškovima uporabe takvog oružja;

               x.

               osigurati da postupak revizije UN-ove arhitekture izgradnje mira u 2015. promiče načelo odgovornosti zaštite te ulogu žena u izgradnji mira;

         Odgovornost zaštite

               y.

               raditi na uspostavljanju odgovornosti zaštite kao međunarodne norme uz istodobno održavanje osjetljive ravnoteže između uloge dotičnih država i međunarodne zajednice, i zadržavajući ključno načelo sprečavanja sukoba ili uporabe oružanih snaga kao krajnjeg rješenja;

               z.

               osigurati da u vezi s time odgovornost za sprečavanje i prekidanje genocida i masovnih zločina ponajprije snosi dotična država, ali da i međunarodna zajednica također ima ulogu koja zamjenjuje pozivanje na suverenitet;

               aa.

               promicati ključni koncept prema kojemu sprečavanje zahtijeva raspodjelu odgovornosti na uključene države članice i međunarodnu zajednicu te promicanje suradnje među njima;

               ab.

               u suradnji sa svim međunarodnim partnerima osigurati potpunu usklađenost i dosljednost mogućih daljnjih razvoja koncepta odgovornosti zaštite s međunarodnim humanitarnim zakonodavstvom;

               ac.

               raditi na uključivanju zaštite civila u ovlasti mirovnih misija koje se provode pod pokroviteljstvom UN-a;

         Žene i djeca

               ad.

               ponovno potvrditi svoju predanost provedbi rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a o ženama, miru i sigurnosti (11), koje prepoznaju nerazmjeran utjecaj rata na žene, ali i njihovu veliku ulogu u upravljanju sukobima, rješavanju sukoba i održivom miru;

               ae.

               snažno poduprijeti i promicati potpunu provedbu rezolucije UN-a 2106 o borbi protiv nekažnjivosti seksualnog nasilja povezanog sa sukobima te osigurati konsolidaciju daljnjih mjera za odgovornost i prevenciju te preventivnih mjera u vezi sa seksualnim zločinima i zlostavljanjem te potporu žrtvama istih;

               af.

               ukidanje dječjih brakova učiniti prioritetom;

               ag.

               osigurati zastupljenost žena u svim fazama mirovnih postupaka te uključenost u preventivnu diplomaciju, rano uzbunjivanje i praćenje sigurnosti te u istražne komisije u situacijama nakon sukoba;

               ah.

               osigurati usredotočivanje na obrazovanje djevojaka;

               ai.

               aktivno sudjelovati na 58. sjednici Odbora o statusu žena kako se ne bi potkopalo „pravnu stečevinu” Pekinške akcijske platforme UN-a, kao što su, na primjer, pristup obrazovanju i zdravstvenoj skrbi kao temeljna ljudska prava; strogo osuditi uporabu seksualnog nasilja nad ženama kao ratne strategije, kao i zločine poput masovnih silovanja, seksualnog ropstva, prisilne prostitucije, vrste progona na osnovi spola, uključujući sakaćenje ženskih spolnih organa, trgovanje ljudima, rane i prisilne brakove, ubojstva iz časti i sve druge oblike seksualnog nasilja te težine; potpisati i ratificirati Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i suzbijanju nasilja nad ženama i obiteljskog nasilja;

               aj.

               pozvati države članice na ratificiranje 3. neobveznog protokola Konvencije UN-a o pravima djeteta, koji će djeci omogućiti da Odboru podnesu svoje žalbe;

         Razvojni plan za razdoblje nakon 2015.

               ak.

               priznati da je u ostvarivanju milenijskih razvojnih ciljeva postignut velik i važan napredak; da što bolje iskoristi početnu fazu prije sastanka na vrhu u rujnu 2015. o planu za razdoblje nakon 2015. da, radi izbjegavanja nedosljednosti i nečitljivosti koje proizlaze iz preširokog popisa ciljeva, osigura usklađenost i koordinaciju između država članica EU-a na ključnim područjima i ciljevima koje EU želi promicati; istaknuti da je osobitu pozornost potrebno usmjeriti na potrebe najmanje razvijenih zemalja te zemalja u kojima se odvijaju ili su se odvijali sukobi; osigurati da zemlje u razvoju usvoje te ciljeve;

               al.

               naglasiti činjenicu da bi globalne napore za ostvarivanje milenijskih razvojnih ciljeva trebalo ojačati u razdoblju prije isteka roka 2015. i usredotočiti ih na područja u kojima taj proces najviše zaostaje;

               am.

               osigurati da iskorjenjivanje siromaštva ostane prioritet u novom jedinstvenom i integriranom okviru, uz borbu protiv nejednakosti i promicanje održivog razvoja, sigurnosti hrane i rodne jednakosti;

               an.

               raditi na usvajanju jedinstvenog, sveobuhvatnog i integriranog okvira milenijskih razvojnih ciljeva za razdoblje nakon 2015. i postaviti jasna mjerila koja obuhvaćaju ključne probleme razvoja i održivosti; osigurati univerzalnost i globalnost razvojnog okvira kako bi promicao blagostanje, ljudska prava i dobrobit za sve;

               ao.

               zauzeti pristup temeljen na ljudskim pravima i osigurati da ljudska prava u svojoj univerzalnosti budu u središtu okvira za razdoblje nakon 2015.;

               ap.

               pozvati na koherentan i sveobuhvatan međunarodni pristup financiranju nakon 2015., koji uzima u obzir sve aspekte održivog razvoja, te u skladu sa zaključcima Vijeća od prosinca 2013. u sustavu UN-a i dalje promicati razmišljanja o alternativnim izvorima financiranja te o drugim načinima provedbe pomoći, posebno privatnim ulaganjem i nefinancijskim načinima;

               aq.

               osigurati da novi ambiciozni ciljevi budu popraćeni jednako ambicioznim i inovativnim financiranjem razvoja;

               ar.

               budući da se pitanja o zaštiti okoliša i razvoju na svjetskoj razini najčešće rješavaju odvojeno, tražiti nove načine nadilaženja te odvojenosti i spajanja ovih usko povezanih područja, između ostalog i iz institucijske perspektive;

               as.

               podsjetiti da su se razvijene države na konferenciji ugovornih stranaka (COP16) u Cancúnu 2010. obvezale na to da će do 2020. osigurati 100 milijardi USD „novih i dodatnih” godišnjih sredstava namijenjenih za rješavanje problema klimatskih promjena u zemljama u razvoju; istaknuti da bi tim sredstvima trebalo osigurati uravnoteženu raspodjelu između prilagodbe i ublažavanja;

         Ostalo

      Privatnost u digitalno doba

               at.

               poduzeti sve potrebne zakonodavne i administrativne mjere za potpunu provedbu preporuka rezolucije Opće skupštine UN-a (12) kako bi građanima zajamčilo jednaka prava na internetu i izvan njega, a posebno reviziju postupaka, praksi i zakonodavstva te uspostavljanje neovisnih i djelotvornih nadzornih mehanizama, naglašavajući važnost zaštite podataka;

               au.

               u cilju potvrđivanja predanosti EU-a tom pitanju na svjetskoj razini, aktivno promicati uključenost svih članica UN-a u posebno praćenje te rezolucije;

      Ugovor o trgovini oružjem

               av.

               aktivno promicati brzo potpisivanje i ratifikaciju Ugovora o trgovini oružjem u svim članicama UN-a kako bi se međunarodnoj zajednici omogućilo djelotvorno rješavanje negativnih posljedica manjka transparentnosti i loše regulirane trgovine konvencionalnim oružjem i streljivom i opasnim tehnologijama, kojima se potiču globalni oružani sukobi te se koriste za kršenje ljudskih prava; uključiti ostale odgovarajuće države, regionalne i međunarodne organizacije i civilno društvo u cilju promicanja, u tom smislu, dodatnog širenja opsega Ugovora o trgovini oružjem;

      EU u Ujedinjenim narodima

               aw.

               aktivno poduprijeti sveobuhvatnu reformu sustava Ujedinjenih naroda, a posebice njihova Vijeća sigurnosti, radi jačanja njihova legitimiteta, regionalnog predstavništva, odgovornosti i djelotvornosti; raditi na ostvarenju dugoročnog cilja stvaranja mjesta za EU u proširenom Vijeću sigurnosti UN-a;

               ax.

               osigurati koherentnost i učinkovitost EU-a kao globalnog sudionika, u cilju brzog i sveobuhvatnog djelovanja te dostavljanja „jednoglasne poruke”, poboljšavanjem usklađenosti stajališta država članica i suradnje između ESVD-a i država članica; u tom pogledu, poticati ESVD, posebno izaslanstvima EU-a u New Yorku i Ženevi, na poboljšanje koherentnosti EU-a;

               ay.

               poduprijeti ulogu parlamenata i regionalnih skupština u sustavu UN-a te globalni parlamentarizam;

               az.

               nastaviti uspješnu suradnju u pružanju podrške multilateralizmu i globalnom upravljanju te istaknuti važnost strateškog partnerstva između EU-a i UNDP-a, čija je 10. godišnjica obilježena u veljači 2014.;

               ba.

               podizati svijest o činjenici da će 2015. godina biti proglašena Europskom godinom razvoja, što će stvoriti izniman poticaj za poboljšanje znanja javnosti u Europi o globalnim izazovima te važnosti novih razvojnih ciljeva koji će biti dogovoreni;

      Klimatske promjene

               bb.

               istaknuti da globalni izazovi i dalje postoje te se očekuje njihov porast, te da su klimatske promjene i uništavanje okoliša prijetnja napretku postignutom u ispunjenju Milenijskih razvojnih ciljeva; poboljšati mjere na području klimatskih promjena na UN-ovu sastanku na vrhu o klimi 2014. kako bi se izgradili čvrsti temelji za uspješne pregovore i stalan napredak prema smanjenju emisija i jačanju strategija prilagodbe na Okvirnoj konvenciji Ujedinjenih naroda o promjeni klime 2015.; biti primjer i usvojiti okvire ambiciozne, obvezujuće politike o klimi, čiji se ciljevi trebaju ostvariti prije sastanka na vrhu kako bi pozitivno utjecala na pregovore;

               bc.

               aktivno sudjelovati u raspravi o terminu „klimatske izbjeglice”, uključujući i moguću pravnu definiciju tog termina u međunarodnom pravu ili bilo kojem međunarodnom pravno obvezujućem sporazumu;

               bd.

               prigodom 3. međunarodne konferencije u rujnu 2014. naglasiti potporu EU-a malim otočnim državama u razvoju;

         Sirija

               be.

               raditi na uspostavljanju održivoga političkog rješenja za Siriju koje može zaustaviti nasilje i promicati prijelaz na demokraciju u skladu s legitimnim težnjama sirijskog naroda; poduprijeti potpunu provedbu zaključaka Prve ženevske konferencije te, imajući na umu važnost Druge ženevske konferencije kao jedinstvenog foruma za omogućivanje izravnih mirovnih pregovora i pregovora za demokratsku tranziciju između strana uključenih u sukob te održavati tijek postupka Druge ženevske konferencije;

               bf.

               raditi na uključivanju svih odgovarajućih globalnih i regionalnih sudionika u Drugu ženevsku konferenciju, uzimajući u obzir činjenicu da mnogi različiti sudionici imaju odlučujuću ulogu u krizi u Siriji;

               bg.

               sazvati međunarodnu konferenciju o sirijskoj izbjegličkoj krizi koja će biti usmjerena na humanitarne napore, davanjem prioriteta pružanju potpore zemljama domaćinima u regiji, i jačanje uključenosti EU-a u diplomatski rad za okončanje sukoba;

               bh.

               hitno raditi na brzoj provedbi Rezolucije VSUN-a 2139 o humanitarnom stanju u Siriji kako bi se konačno olakšao siguran, neometan i trenutačan pristup svim osobama kojima je potrebna pomoć, uključujući preko linija sukoba i granica; osigurati da način uklanjanja, prijenosa i uništavanja kemijskog oružja pronađenog u Siriji bude potpuno transparentan;

               bi.

               poticati međunarodnu suradnju u pogledu uništenja sirijskog kemijskog oružja i pozvati na cjelovitu provedbu odluke Izvršnog vijeća Organizacije za zabranu kemijskog oružja od 27. rujna 2013.;

               bj.

               poduprijeti sve napore za osiguravanje odgovornosti za kršenje ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava u Siriji te aktivno poticati Vijeće sigurnosti da informacije o situaciju u Siriji upućuje Međunarodnom kaznenom sudu;

         Južni Sudan

               bk.

               poticati sve strane na poštovanje prekida vatre iz sporazuma o prekidu sukoba potpisanog 23. siječnja 2014., uključujući odredbe koje od sudionika sukoba zahtijevaju da se suzdrže od napada na civile i osiguraju siguran pristup humanitarnih radnika područjima u Južnom Sudanu koja su zahvaćena sukobima; naglasiti kako je ovaj Sporazum samo prvi korak u osiguranju mira i pomirenja, pritom uzimajući u obzir situaciju u Južnom Sudanu, uključujući političku borbu za vodstvo u toj zemlji, koja je izazvala rastuće etničke sukobe i uzrokovala preseljenje više od 650 000 ljudi;

               bl.

               poduprijeti i ojačati plan izgradnje države koji se tiče Južnog Sudana, kao i stvarno pomirenje i uključiv mirovni postupak u cilju osiguranja dugotrajne stabilnosti; ponuditi pomoć u rješavanju problema korupcije, koji je u Južnom Sudanu rasprostranjen i šteti mogućnosti uspostave slobodne i pravedne demokracije, stabilnosti, održivog razvoja i gospodarskog rasta;

               bm.

               osuditi raširena kršenja ljudskih prava i zlostavljanja; pozdraviti napore posebnog predstavnika EU-a za Afrički rog Alexandera Rondosa, posebne predstavnice UN-a Hilde Johnson i Afričke Unije te jačanje istražnih mogućnosti za ljudska prava misije UN-a u Republici Južni Sudan te im pružiti potporu;

               bn.

               osuditi napade na humanitarne radnike i imovinu, uplitanje u oslobodilačke aktivnosti i masovno pljačkanje namirnica u Južnom Sudanu, što ozbiljno otežava napore u dopiranju do civilnog stanovništva kojem je potrebna pomoć;

               bo.

               pozvati na istragu neovisnoga međunarodnog istražnog povjerenstva o svim navodnim kršenjima međunarodnih ljudskih prava i humanitarnog prava od nastanka sukoba; ustrajati na kažnjavanju odgovornih;

         Srednjoafrička Republika

               bp.

               osigurati dobru suradnju i nadopunjavanje međunarodnih napora za stabilizaciju Srednjoafričke Republike i raditi na usvajanju sveobuhvatnog pristupa ovoj višeslojnoj krizi; poduprijeti postupak političkog prijelaza i pridonijeti postavljanju funkcionalnih demokratskih institucija koje se mogu boriti protiv kršenja ljudskih prava, štititi građane, zaustaviti nasilje i smiriti napetosti među sektama u zemlji; nastaviti pružati potrebnu financijsku potporu kako bi se stvorio održiv gospodarski razvoj; predvoditi napore usmjerene na odgovaranje na dosad neviđenu humanitarnu krizu kroz koju zemlja prolazi;

               bq.

               poduprijeti napore međunarodne zajednice, osobito Afričke unije, UN-a i Francuske te srednjoafričkih vlasti, u ostvarivanju stabilizacije zemlje; što prije provesti Odluku EU-a od 20. siječnja 2014. kojom se uspostavlja EUFOR CAR i ubrzati postupke za raspoređivanje snaga na tlu;

         Izraelsko-palestinski sukob

               br.

               pružiti potporu tekućem pregovaračkom postupku i trenutačnim pokušajima za pronalazak rješenja za sukob uz istodobni rad na palestinskom postupku pomirbe radi ujedinjavanja Palestinaca koji žive na Zapadnoj obali, u Istočnom Jeruzalemu i Pojasu Gaze;

               bs.

               pobrinuti se da Opća skupština UN-a u suradnji s EU-om i SAD-om pruži sve instrumente za osiguravanje održivosti i djelotvornosti dvodržavnog rješenja na temelju granica iz 1967. godine, prema kojemu je Jeruzalem glavni grad obiju država, Izrael ima sigurne i priznate granice i živi u miru i sigurnosti pokraj nezavisne, demokratske, odvojene i održive Palestine;

               2.

               nalaže svojem predsjedniku da ovu preporuku proslijedi Visokoj predstavnici/potpredsjednici, posebnom predstavniku Europske unije za ljudska prava, Vijeću i, radi obavijesti, Komisiji.

      (1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0234.

      (2)  Vijeće Europske unije 11521/13.

      (3)  Rezolucija Opće skupštine UN-a A/RES/65/276.

      (4)  SL C 377 E, 7.12.2012., str. 66

      (5)  SL C 99 E, 3.4.2012., str. 56.

      (6)  SL C 33 E, 5.2.2013., str. 165.

      (7)  Rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a S/RES/2106(2013).

      (8)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0180.

      (9)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0394.

      (10)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0055.

      (11)  Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a S/RES/1325(2000), S/RES/1820(2008), S/RES/1888(2009), S/RES/1889 (2009), S/RES/1960(2010), S/RES/2106(2013) i S/RES/2122(2013).

      (12)  Rezolucija Opće skupštine UN-a A/C.3/68/L.45/Rev.1.


title: Preporuka Europske središnje banke od 4. listopada 2018. – Vijeću Europske Unije o vanjskim revizorima središnje banke Lietuvos bankas (ESB/2018/23)

text:
               12.10.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 370/1

      PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
      od 4. listopada 2018.
      Vijeću Europske Unije o vanjskim revizorima središnje banke Lietuvos bankas
      (ESB/2018/23)
      (2018/C 370/01)
      UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 27. stavak 1.,
      budući da:

                  (1)

                  Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije.

                  (2)

                  Mandat sadašnjih vanjskih revizora središnje banke Lietuvos bankas, UAB PricewaterhouseCoopers, prestao je nakon revizije za financijsku godinu 2017.

                  (3)

                  Preporukom ESB/2018/15 Europske središnje banke (1), ESB je preporučio da UAB Deloitte Lietuva bude imenovan kao vanjski revizor za središnju banku Lietuvos bankas za financijske godine od 2018. do 2021. UAB Deloitte Lietuva nije prihvatio imenovanje i stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijske godine 2018.

                  (4)

                  Središnja banka Lietuvos bankas izabrala je UAB Ernst & Young Baltic kao svojeg vanjskog revizora za financijske godine od 2018. do 2021.,

            DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
      Preporučuje se da se UAB Ernst & Young Baltic imenuje za vanjskog revizora središnje banke Lietuvos bankas za financijske godine od 2018. do 2021.

         Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 4. listopada 2018.

               Predsjednik ESB-a

            Mario DRAGHI

         (1)  Preporuka ESB/2018/15 Europske središnje banke od 18. svibnja 2018. Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Lietuvos bankas (SL C 181, 28.5.2018., str. 1.).


title: Preporuka Vijeća od 15. listopada 2018. o redoslijedu ispunjavanja snažnijih obveza koje su preuzete u okviru stalne strukturirane suradnje (PESCO) te o utvrđivanju preciznijih ciljeva

text:
               16.10.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 374/1

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 15. listopada 2018.
      o redoslijedu ispunjavanja snažnijih obveza koje su preuzete u okviru stalne strukturirane suradnje (PESCO) te o utvrđivanju preciznijih ciljeva
      (2018/C 374/01)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 46. stavak 6.,
      uzimajući u obzir Protokol br. 10 o stalnoj strukturiranoj suradnji uspostavljenoj člankom 42. Ugovora o Europskoj uniji, priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2017/2315 od 11. prosinca 2017. o uspostavi stalne strukturirane suradnje (PESCO) i utvrđivanju popisa država članica sudionica (1),
      uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Člankom 4. stavkom 2. točkom (b) Odluke (ZVSP) 2017/2315 predviđa se da Vijeće treba donijeti odluke i preporuke o redoslijedu ispunjavanja snažnijih obveza navedenih u Prilogu toj odluci tijekom dviju uzastopnih početnih faza (godine 2018. – 2020. i 2021. – 2025.) i o utvrđivanju na početku svake faze preciznijih ciljeva za ispunjenje snažnijih obveza.

                  (2)

                  Preporukom Vijeća od 6. ožujka 2018. o planu za provedbu PESCO-a (2) predviđa se da je primjereno da Vijeće donese preporuku o redoslijedu ispunjavanja obveza, kojom bi se također trebali utvrditi zajednički dogovoreni pokazatelji kako bi se državama članicama pomoglo u ispunjavanju obveza i kako bi se procijenio napredak u tom pogledu.

                  (3)

                  Tajništvo PESCO-a, koje zajedno osiguravaju Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD), uključujući Vojni stožer EU-a (EUMS), i Europska obrambena agencija (EDA), na temelju članka 7. Odluke (ZVSP) 2017/2315, dostavilo je krajem ožujka 2018. prve povratne informacije u odnosu na vrstu, detaljnost i strukturu informacija predviđenih u nacionalnim provedbenim planovima koje su države članice priopćile u prosincu 2017., kako je Vijeće zatražilo u svojoj Preporuci od 6. ožujka 2018.

                  (4)

                  Vijeće je 25. lipnja 2018. donijelo Odluku (ZVSP) 2018/909 (3) kojom se uspostavlja zajednički skup pravila za upravljanje projektima PESCO-a. Vijeće je istoga dana usvojilo zaključke u kojima se navodi da sa zadovoljstvom očekuje donošenje preporuke Vijeća o redoslijedu ispunjavanja snažnijih obveza koje su preuzele države članice koje sudjeluju u PESCO-u te o utvrđivanju preciznijih ciljeva.

                  (5)

                  Vijeće će u studenome 2018. biti pozvano da postigne dogovor o provedbi prvog potpunog koordiniranog godišnjeg preispitivanja u području obrane (CARD) koje bi trebalo biti pokrenuto u jesen 2019.

                  (6)

                  Vijeće bi stoga trebalo donijeti preporuku o redoslijedu ispunjavanja snažnijih obveza koje su preuzete u okviru PESCO-a te o utvrđivanju preciznijih ciljeva,

            DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
      I.   Ciljevi i područje primjene

                  1.

                  Cilj je ove preporuke osigurati zajednički pristup i omogućiti državama članicama sudionicama da ispune snažnije obveze utvrđene u Prilogu Odluci (ZVSP) 2017/2315 i olakšati godišnji postupak procjene utvrđen u članku 6. te odluke na temelju potpunog skupa relevantnih podataka, uključujući planove u kojima se, ako je to primjenjivo, odražavaju srednjoročni ciljevi i ključne etape. Te bi podatke trebale na godišnjoj osnovi osigurati države članice sudionice u svojim nacionalnim provedbenim planovima (NPP-ovi), koji se preispituju i ažuriraju u skladu s člankom 3. te odluke. Sigurnosna pravila utvrđena u Odluci Vijeća 2013/488/EU (4) trebala bi se primjenjivati i na NPP-ove. Države članice sudionice trebale bi, uz potporu tajništva PESCO-a, osigurati transparentnost te dalje raditi na usklađenosti i dosljednosti u vezi s informacijama koje se zahtijevaju i koje su prikupljene u kontekstu PESCO-a, kao i drugih inicijativa povezanih s obranom, uključujući CARD. Usklađenost različitih inicijativa povezanih s obranom trebalo bi dalje razvijati i jačati, uključujući i one u vezi s izvješćivanjem koje provode države članice, uzimajući u obzir iskustva prikupljena po završetku prve faze PESCO-a (2018-2020).

                  2.

                  U skladu s obvezama utvrđenim u Prilogu Odluci (ZVSP) 2017/2315, a ne mijenjajući ih ni uvodeći nove obveze, ovom se Preporukom predviđaju smjernice u pogledu redoslijeda ispunjavanja tih obveza za faze 2018. – 2020. i 2021. – 2025. te precizniji ciljevi za svaku obvezu, uključujući obveze koje treba ispuniti prije 2020. Ovom se Preporukom također predviđaju pokazatelji napretka kojima se državama članicama sudionicama pomaže u planiranju ispunjavanja snažnijih obveza i olakšava procjena napretka u tom pogledu.

                  3.

                  Preciznijim ciljevima iz odjeljka II., koji ako je to primjenjivo uključuju i pokazatelje napretka za posebne obveze, omogućit će se državama članicama sudionicama da planiraju ispunjavanje snažnijih obveza na strukturiran i transparentan način te da dostavljaju detaljne informacije, koje je moguće ocijeniti, o napretku postignutome u pogledu ispunjavanja svake obveze u njihovim NPP-ovima.

                  4.

                  Cilj je do kraja 2020. postići prve određene rezultate u vezi s ispunjavanjem snažnijih obveza te razviti stabilan postupak planiranja kako bi se osigurao stalan napredak u njihovu ispunjavanju i nakon prve faze. Na kraju prve faze Vijeće će, u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (c) Odluke (ZVSP) 2017/2315, ažurirati i prema potrebi unaprijediti snažnije obveze utvrđene u toj odluci s obzirom na postignuća u okviru PESCO-a, kako bi se odrazile potrebe Unije u vezi s kapacitetima i operativne potrebe Unije te razvoj njezina sigurnosnog okružja. Takva će se odluka temeljiti na postupku strateškog preispitivanja kojim se procjenjuje ispunjavanje obveza u okviru PESCO-a od strane pojedine države članice sudionice. S tim u vezi, na početku sljedeće faze Vijeće bi trebalo donijeti drugi skup preciznijih ciljeva za fazu 2021.– 2025., prema potrebi ažuriranih i pojačanih, uzimajući u obzir članak 4. stavak 2. točku (c) Odluke (ZVSP) 2017/2315.

            II.   Redoslijed ispunjavanja obveza određivanjem preciznijih ciljeva
      Obveze od 1. do 5.

                  5.

                  Obveza 1.: Države članice sudionice trebale bi u svojim NPP-ovima dostaviti precizne financijske podatke o razvoju ukupnih rashoda za obranu u odnosu na prethodnu godinu u realnim vrijednostima (5), među ostalim u apsolutnim iznosima, prikazujući plan za redovito povećanje troškova. S tim u vezi države članice sudionice trebale bi u svojim NPP-ovima iznijeti i svoje prognoze troškova u nadolazećim godinama koje su dogovorene na nacionalnoj razini. Države članice sudionice koje su i članice NATO-a i čiji su troškovi na razini ili iznad razine relevantnih smjernica NATO-a o rashodima za obranu trebale bi u svojim planovima naznačiti hoće li zadržati ili promijeniti tu razinu troškova za obranu. Na temelju informacija iznesenih u NPP-ovima, u godišnjem izvješću Visokog predstavnika bit će opisan i detaljan pregled razvoja troškova za obranu svake države članice sudionice u skladu s člankom 6. stavkom 3. Odluke (ZVSP) 2017/2315.

                  6.

                  Obveza 2.: Svaka od država članica sudionica trebala bi u svojem NPP-u pružiti precizne financijske podatke o tome kako namjerava doprinijeti postizanju zajedničkog referentnog mjerila od 20 % (6) ulaganja u obranu. Među tim podacima trebale bi biti i prognoze povećanja u odnosu na prošlu godinu u realnim vrijednostima, kao postotak sveukupnog proračuna za obranu. Dostavljeni podaci trebali bi obuhvaćati ulaganja za nabavu u području obrane te istraživanje i razvoj. Države članice sudionice čiji su troškovi već na razini ili iznad razine (zajedničkog) referentnog mjerila trebale bi u svojim planovima naznačiti hoće li zadržati ili promijeniti tu razinu troškova.

                  7.

                  Obveza 3.: Države članice sudionice u svojim bi NPP-ovima trebale dostaviti detaljne informacije o tome kako i na koji način žele povećati broj, veličinu i učinak zajedničkih i suradničkih projekata u pogledu strateških obrambenih kapaciteta, te navesti proračunske iznose kao i posebne projekte koji dobivaju ili su dobivali financijsku pomoć Unije. S tim u vezi svaka država članica sudionica trebala bi pružiti precizne financijske podatke o tome kako planira doprinijeti postizanju u realnim vrijednostima zajedničkog referentnog mjerila za nabavu opreme u okviru europske suradnje, u iznosu od 35 % ukupnih troškova za opremu, i zajedničkog referentnog mjerila za istraživanje i tehnologiju u području obrane u okviru europske suradnje, u iznosu od 20 % ukupnih troškova za istraživanje i tehnologiju u području obrane. Države članice sudionice čiji su troškovi već na toj razini trebale bi u svojim planovima naznačiti hoće li zadržati ili promijeniti tu razinu troškova.

                  8.

                  Obveza 4.: Svaka država članica sudionica trebala bi u svojem NPP-u dostaviti precizne financijske podatke o tome kako će doprinijeti, s ciljem približavanja iznosu od 2 % ukupnih troškova za obranu (zajedničko referentno mjerilo), kao udio ukupnih rashoda za obranu u pogledu istraživanja i tehnologije u području obrane, uključujući prognoze rashoda, kako bi se pomoglo u praćenju stvarnog napretka iz godine u godinu.

                  9.

                  Obveza 5.: Svake godine države članice sudionice potiče se da se koriste svojim NPP-ovima kako bi razmijenile iskustva u pogledu planiranja i doprinosa ispunjenju obveza od 1. do 4. s obzirom na navedene preciznije ciljeve. Preispitivanje tih obveza provest će se krajem 2020. na temelju podataka o troškovima navedenima u NPP-ovima s ciljem prilagođavanja pokazatelja i ciljeva tih obveza, prema potrebi, u svrhu potvrde u Vijeću.

            Obveze od 6. do 11.

                  10.

                  Obveza 6.: Države članice sudionice će do 2020. više upotrebljavati instrumente razvoja kapaciteta Unije, poput plana razvoja kapaciteta (CDP) i koordiniranoga godišnjeg preispitivanja u području obrane (CARD), te će u većoj mjeri sudjelovati u njima, radi informiranja u procesu nacionalnog donošenja odluka i planiranja u području obrane, kao i razvoja aktivnosti suradničkih obrambenih kapaciteta unutar Unije. U tu svrhu države članice sudionice trebale bi u svojim NPP-ovima naznačiti kako provode prioritete Unije u pogledu razvoja kapaciteta koji proizlaze iz CDP-a, među ostalim putem uspostave nacionalnih prioriteta, te izraditi svoje planove i ciljeve za prioritete koje treba ostvariti u nadolazećim godinama.

                  11.

                  Obveza 7.: Svaka država članica sudionica do 2020. trebala bi na najbolji način upotrijebiti dostupne instrumente i postupke kako bi pružila sve relevantne informacije koje se zahtijevaju u okviru CARD-a, među ostalim putem bilateralnih dijaloga. Države članice sudionice trebale bi pri tome također uzeti u obzir iskustva stečena tijekom probnog CARD-a i pružiti informacije u svojim NPP-ovima o tome kakvu su potporu dale probnom CARD-u te, koliko je moguće, prvom ciklusu CARD-a 2019. – 2020., uključujući upotrebu preporuka iz izvještaja CARD-a koje se upotrebljavaju kao referenca pri donošenju relevantnih odluka na nacionalnoj i multinacionalnoj razini.

                  12.

                  Obveza 8.: Države članice sudionice će do kraja 2020. na najbolji način iskoristiti rezultate pripremnoga djelovanja za istraživanja u području obrane (2017. – 2019.) i Europskoga programa industrijskog razvoja u području obrane (EDIDP) (2019. – 2020.) za suradničke projekte s utvrđenom dodanom vrijednosti EU-a te osigurati daljnje postupanje na osnovi tih rezultata. S ciljem podupiranja prioriteta u pogledu kapaciteta koji proizlaze iz CDP-a te uzimajući u obzir CARD, države članice sudionice bi u NPP-ovima trebale navesti u kojim suradničkim projektima razvoja kapaciteta, koje se sufinancira financijskom pomoći Unije ili za koje je takvo sufinanciranje predviđeno, sudjeluju i/ili planiraju sudjelovati. Ujedno bi, u mjeri u kojoj je to moguće, trebale navesti koliki je udio nacionalnih ulaganja u obranu koji su namijenile ili planiraju namijeniti tim suradničkim projektima.

                  13.

                  Obveza 9.: Države članice sudionice trebale bi navesti relevantne tekuće suradničke projekte razvoja kapaciteta u skladu s CDP-om u okviru PESCO-a, kao i u drugim okvirima, te naznačiti i planirani datum početka i završetka usklađivanja zahtjeva. Predviđeni početak usklađivanja zahtjeva u pogledu kapaciteta trebalo bi navesti i za planirane i predviđene projekte. To bi trebalo učiniti u nadolazećim godinama te se posebno usredotočiti na uklanjanje praznina u kapacitetima utvrđenih putem CDP-a i uzimajući u obzir CARD.

                  14.

                  Obveza 10.: Države članice sudionice u svojim bi NPP-ovima trebale dati pregled onih kapaciteta i infrastrukture koji su stavljeni na raspolaganje i koji su pruženi kako bi ih zajednički upotrebljavale druge države članice sudionice, uz posebne primjere poput osposobljavanja i vježbi, vojnih baza i logističke potpore, među ostalim u slučaju operacija, te ujedno s ciljem promicanja korištenja bazom podataka o suradnji (CODABA) kako bi se države članice sudionice podržalo u razmjeni informacija o obrambenim planovima i programima u pogledu razvoja kapaciteta. Države članice sudionice bi u svojim NPP-ovima usto mogle dati pregled onih kapaciteta, uključujući infrastrukturu koju su ponudile druge države članice sudionice, koji bi mogli biti osnova za suradnju. U NPP-ovima bi se trebalo navesti kako bi se takvom suradnjom mogli optimizirati raspoloživi resursi i povećati njihova ukupna djelotvornost, među ostalim pružanjem informacija o mogućim uštedama i planiranom financijskom rasponu u apsolutnom iznosu za predstojeće godine, kada su takve informacije dostupne.

                  15.

                  Obveza 11.: Države članice sudionice trebale bi u svojim NPP-ovima naznačiti kako će povećati suradnju u području kiberobrane, među ostalim putem postojećih inicijativa ili novih suradničkih aktivnosti te navođenjem razine sudjelovanja u multinacionalnim vježbama u području kibersigurnosti. Do 2020. svaka država članica sudionica trebala bi izraziti namjeru za sudjelovanjem u projektu PESCO-a u području kiberobrane i pružiti potporu drugim državama članicama sudionicama u pogledu kiberprijetnji, primjerice razmjenom informacija. Svaka država članica sudionica trebala bi do 2020. evidentirati svoja sredstva stavljena na raspolaganje za suradnju u okviru EDA-e ili nove platforme za kiberobranu u okviru Europske akademije za sigurnost i obranu, a koja su upotrijebljena za povećanje razine kiberobrane.

            Obveze od 12. do 14.

                  16.

                  Obveza 12.: Države članice sudionice trebale bi do 2020.:

                              (a)

                              u skladu s konceptom brzog vojnog odgovora EU-a dovršiti bazu podataka za brzi odgovor kako bi mogla postati koristan alat vojnoga planiranja te time doprinijeti dostizanju razine ambicije EU-a. Svojim prilogom toj bazi podataka za brzi odgovor, i ne dovodeći u pitanje nacionalne ustavne odredbe u pogledu odluka o raspoređivanju, države članice sudionice ukazat će na svoj potencijalni doprinos u pogledu formacija, kapaciteta i relevantne popratne infrastrukture za brzo raspoređivanje, koji bi mogli biti brzo raspoređeni ili upotrijebljeni, u vojnim misijama ili operacijama zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) radi potpore razini ambicije EU-a. U tu svrhu svaka država članica sudionica trebala bi tijekom godišnje konferencije za koordinaciju brzog vojnog odgovora ažurirati bazu podataka popisom svojih vojnih raspoloživih formacija i kapaciteta. Taj uspostavljeni postupak predviđa dovršetak baza podataka kopnenih, pomorskih i zračnih snaga te uključuje navođenje razine spremnosti kapaciteta i snaga ako je to primjenjivo. Ne dovodeći u pitanje zahtjeve u pogledu stupnja tajnosti, taj dio baze podataka za brzi odgovor trebao bi biti dostupan državama članicama sudionicama kako bi se podržala sposobnost provedbe početne procjene u pogledu mogućnosti pokretanja vojne misije ili operacije ZSOP-a. Države članice sudionice trebale bi u svojim NPP-ovima uzeti u obzir svoje doprinose toj bazi podataka;

                              (b)

                              procijeniti izvedivost ubrzanoga političkog angažmana na nacionalnoj razini, poštujući pritom svoje ustavne odredbe, među ostalim putem mogućega preispitivanja njihova nacionalnoga postupka odlučivanja, ako to već nisu učinile, s ciljem njegova poboljšanja. Ako je to primjenjivo, u NPP-ovima bi ujedno trebalo ukazati na provedbu postupaka odlučivanja u kontekstu brzog odgovora putem vježbi po uzoru na POLEX, kao i na relevantne rezultate;

                              (c)

                              pružiti znatnu potporu, u okviru svojih postojećih sredstava i kapaciteta, vojnim operacijama i misijama ZSOP-a s ciljem potpunog ispunjenja izjava o zahtjevima (SOR-ovi) te time pravednog doprinosa postupku formiranja snaga te bi trebale o tome izvijestiti u svojim NPP-ovima;

                              (d)

                              potvrditi svoj znatan i učestali doprinos borbenim skupinama EU-a (EU BG-ovi) u načelu barem četiri godine unaprijed te pripremiti i osposobiti svoje snage i kapacitete, koji su njihov doprinos, u skladu s konceptom borbenih skupina EU-a i vodičem za pripremu borbenih skupina EU-a. U tu svrhu svaka država članica sudionica trebala bi u svoj NPP uključiti dvogodišnja ažuriranja rasporeda borbenih skupina EU-a.

                              (e)

                              dati konkretan doprinos provedbi Akcijskoga plana EU-a za vojnu mobilnost i projekata PESCO-a u tom području, podložno nacionalnom suverenitetu, postupku donošenja odluka te zakonima i propisima, među ostalim daljnjim razvojem četiriju mjera na nacionalnoj razini, kao što je dogovoreno u zaključcima Vijeća o sigurnosti i obrani od 25. lipnja 2018., a posebno u točki 18. tih zaključaka, što je prije moguće, a najkasnije do 2024. Prve spomenute mjere trebale bi se postići do kraja 2019., među ostalim izradom nacionalnoga plana provedbe vojne mobilnosti. Te nacionalne doprinose trebalo detaljno opisati u NPP-ovima.

                  17.

                  Obveza 13.: U pogledu interoperabilnosti snaga, države članice sudionice trebale bi:

                              (a)

                              koristiti se vodičem za pripremu borbenih skupina EU-a, uključujući zajedničke kriterije za ocjenjivanje i vrednovanje postrojbe borbenih snaga EU-a usklađene sa standardima NATO-a uz istodobno zadržavanje nacionalne certifikacije. U svojim NPP-ovima države članice sudionice trebale bi navesti i kako osposobljavaju i certificiraju svoje snage, na primjer, razvijanjem programa vježbi za borbene skupine EU-a za pripremnu fazu i organizacijom završne taktične vježbe (LIVEX) u okviru certificiranja borbenih skupina;

                              (b)

                              u svojim NPP-ovima navesti kako namjeravaju postići dogovor o zajedničkim tehničkim i operativnim standardima koje snage svih država članica sudionica trebaju upotrebljavati, uzimajući u obzir da je potrebno osigurati interoperabilnost i usklađenost između EU-a i NATO-a te osiguravajući uspostavu primjerenih preduvjeta za ostvarenje najveće moguće interoperabilnosti kako bi sve države članice sudionice mogle ispuniti svoje obveze;

                              (c)

                              u svojim NPP-ovima naznačiti trenutačno sudjelovanje i namjeru da se, ako je to moguće, pospješi njihovo sudjelovanje i doprinos relevantnim europskim multinacionalnim strukturama, a posebno onima koje Unija ima na raspolaganju.

                  18.

                  Obveza 14.: Države članice sudionice trebale bi sudjelovati u razvoju ambiciozna pristupa zajedničkom financiranju vojnih operacija i misija ZSOP-a, uz navođenje opcija i mogućnosti, povrh onog što će se utvrditi kao zajednički trošak u skladu s Odlukom Vijeća (ZVSP) 2015/528 (7), koja je trenutačno u postupku preispitivanja. Države članice sudionice pozivaju se da s tim u vezi predstave prijedloge do kraja 2018. Države članice sudionice trebale bi početkom 2020. završiti ispitivanje tih prijedloga kako bi se olakšalo donošenje odluka u okviru Vijeća, ako je to primjereno.

            Obveze od 15. do 17.

                  19.

                  Obveza 15.: Države članice sudionice trebale bi do 2020. povećati broj i opseg svojih projekata razvoja kapaciteta koji doprinose uklanjanju praznina u kapacitetima utvrđenih u CDP-u i opisanih u okviru prioriteta Unije u pogledu razvoja kapaciteta, među ostalim u povezanim slučajevima strateškog konteksta i upotrebom CARD-a. U prioritetima Unije u pogledu razvoja sposobnosti koji proizlaze iz preispitivanja CDP-a uzimaju se u obzir i prioritetni nedostaci u kapacitetima i ciljevi kapaciteta sa snažnim učinkom. Države članice sudionice trebale bi osigurati svoje planove za nadolazeće godine tako što će opisati broj i procijenjeni opseg svojih suradničkih projekata u financijskom smislu te pružiti informacije o svojim nacionalnim projektima kojima se pomaže u nadilaženju nedostataka u kapacitetima utvrđenih u okviru CDP-a. Države članice sudionice trebale bi ujedno razmjenjivati svoje procjene važnosti tih projekata za poboljšanje europske strateške autonomije i jačanje europske obrambene tehnološke i industrijske baze (EDTIB). Za aktivnosti koje imaju industrijsku ili tehnološku dimenziju, države članice sudionice trebale bi navesti koju vrstu europske industrijske grane ili tehnologije imaju u planu ojačati.

                  20.

                  Obveza 16.: Države članice sudionice u svojim bi NPP-ovima trebale do 2020. prikazati da su na nacionalnoj razini donijele primjerene odluke i poduzele primjerene mjere kako bi se europski suradnički pristup za buduće projekte smatrao prioritetom za uklanjanje praznina u kapacitetima utvrđenih na nacionalnoj razini. Aktivnim korištenjem CODABA-om moglo bi se olakšati ispunjenje te obveze. Za 2019. i 2020. države članice sudionice trebale bi u svojim NPP-ovima navesti suradničke projekte i multinacionalne aktivnosti kojima će se prema njihovom mišljenju ukloniti nedostaci utvrđeni na nacionalnoj razini te objaviti planove o tome kako namjeravaju povećati upotrebu suradničkoga pristupa u tom smislu.

                  21.

                  Obveza 17.: Budući da sve države članice sudionice doprinose jednom projektu PESCO-a ili više njih, u NPP-ovima bi trebalo detaljno navesti ukupan doprinos u resursima i stručnosti koji daju ili namjeravaju dati te kako se tim doprinosom planira ostvariti strateški utjecaj.

            Obveze od 18. do 20.

                  22.

                  Obveza 18.: Države članice sudionice trebale bi do 2020. osigurati da se EDA-om kao europskim forumom za razvoj zajedničkih kapaciteta koristi na najbolji mogući način. U tu bi svrhu države članice sudionice u svojim NPP-ovima trebale navesti projekte u kojima sudjeluju te povezana financijska sredstva koja usmjeravaju putem EDA-e, polazeći od iznosa za 2018. i navodeći planirane aktivnosti za 2019. i 2020., uključujući planirane oblike kapaciteta i vrste aktivnosti. Države članice pozivaju se da u svojim NPP-ovima navedu kako i u kojim situacijama smatraju Zajedničku organizaciju za suradnju u području naoružanja (OCCAR) preferiranom organizacijom za upravljanje suradničkim programom te da pruže informacije o odlukama donesenima za odabir organizacije za upravljanje višenacionalnim programom u kojima se OCCAR smatra jednom od opcija. Time se ne dovodi u pitanje primjena Direktive 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8).

                  23.

                  Obveza 19.: Države članice sudionice trebale bi do 2020. pokazati da njihovi suradnički projekti u pogledu kapaciteta, uključujući projekte PESCO-a koji se tiču kapaciteta, doprinose poticanju konkurentnosti, učinkovitosti i inovativnosti obrambene industrije diljem Unije.

                              (a)

                              U NPP-ovima bi trebalo pobliže navesti kako se odgovarajućom industrijskom politikom, ako postoji, daju smjernice za osmišljavanje suradničkih projekata razvoja kapaciteta kako bi se izbjegla nepotrebna preklapanja, uz navođenje ojačanih industrijskih područja te područja u kojima su se preklapanja spriječila.

                              (b)

                              Države članice sudionice izvješćivat će o svojim suradničkim programima koji se koriste sufinanciranjem Unije u okviru EDIDP-a u skladu s obvezom 8.

                  24.

                  Obveza 20.:

                              (a)

                              Države članice sudionice trebale bi do 2020. pokazati da od njihovih suradničkih programa korist imaju subjekti koji pružaju dodanu vrijednost na području EU-a (npr. aspekti koji se odnose na ostvarene rezultate i prava intelektualnog vlasništva, tehnološka poboljšanja, stvaranje tržišnih mogućnosti). U NPP-ovima bi trebalo, ako je to primjereno, navesti subjekte koji imaju koristi od suradničkih programa i s njima povezani učinak na EDTIB.

                              (b)

                              Države članice sudionice pokazat će da strategije nabave koje su provodile od 2018. do 2020. imaju pozitivan učinak na EDTIB. To bi se moglo naznačiti navođenjem apsolutnog obujma ulaganja u obranu i relativnog udjela koji je dodijeljen rješenjima koja su razvijena i proizvedena unutar Unije. Konkretno bi se u NPP-ovima trebale pružiti informacije o području kapaciteta i tehnologije, kako je dogovoreno u okviru CDP-a, te strategiji nabave u odnosu na projekte u pogledu kapaciteta koji imaju industrijsku dimenziju.

            III.   Daljnji koraci

                  25.

                  Nakon donošenja ove Preporuke države članice sudionice će u skladu s tim preispitati i ažurirati svoje NPP-ove te o tome obavijestiti tajništvo PESCO-a do 10. siječnja 2019., u skladu sa člankom 3. stavkom 2. Odluke (ZVSP) 2017/2315, u pogledu postupka procjene utvrđenog u članku 6. stavku 3. te odluke. U skladu s točkom 14. plana djelovanja od 6. ožujka 2018. za provedbu PESCO-a te uzimajući u obzir ovu Preporuku tajništvo PESCO-a ažurirat će predložak za NPP-ove.

                  26.

                  Visoki predstavnik trebao bi uzeti u obzir ovu Preporuku u godišnjem izvješću o PESCO-u, kojim će se poduprijeti procjena ispunjavanja snažnijih obveza od strane svake države članice sudionice, koje se treba dostaviti u skladu s točkama od 14. do 16. plana djelovanja za provedbu PESCO-a.

                  27.

                  Ova će se Preporuka preispitati i ažurirati prema potrebi na početku sljedeće faze u 2021.

         Sastavljeno u Luxembourgu 15. listopada 2018.

               Za Vijeće

               Predsjednica

            F. MOGHERINI

         (1)  SL L 331, 14.12.2017., str. 57.

         (2)  SL C 88, 8.3.2018., str. 1.

         (3)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2018/909 od 25. lipnja 2018. o uspostavi zajedničkog skupa pravila za upravljanje projektima PESCO-a (SL L 161, 26.6.2018., str. 37.).

         (4)  Odluka Vijeća 2013/488/EU od 23. rujna 2013. o sigurnosnim propisima za zaštitu klasificiranih podataka EU-a (SL L 274, 15.10.2013., str. 1.).

         (5)  U skladu s popisom definicija podataka o obrani Europske obrambene agencije (EDA201807105).

         (6)  Upravni odbor Europske obrambene agencije na ministarskoj razini odobrio je u studenome 2007. četiri zajednička referentna mjerila za ulaganja: iznos od 20 % ukupnih troškova za obranu za nabavu opreme (uključujući istraživanje i razvoj / istraživanje i tehnologiju); iznos od 35 % ukupnih troškova za opremu za nabavu opreme u okviru europske suradnje; iznos od 2 % ukupnih troškova za obranu za istraživanje i tehnologiju u području obrane; iznos od 20 % ukupnih troškova za istraživanje i tehnologiju u području obrane za istraživanje i tehnologiju u području obrane u okviru europske suradnje.

         (7)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2015/528 od 27. ožujka 2015. o uspostavi mehanizma za upravljanje financiranjem zajedničkih troškova operacija Europske unije koje imaju vojne ili obrambene implikacije (Athena) i o stavljanju izvan snage Odluke 2011/871/ZVSP (SL L 84, 28.3.2015., str. 39.).

         (8)  Direktiva 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju postupaka nabave za određene ugovore o radovima, ugovore o nabavi robe i ugovore o uslugama koje sklapaju javni naručitelji ili naručitelji u području obrane i sigurnosti te izmjeni direktiva 2004/17/EZ i 2004/18/EZ (SL L 216, 20.8.2009., str. 76.).