title: Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Mađarske za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu konvergencije Mađarske za 2014._x000b_

text:
				|

		52014DC0418

			Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Mađarske za 2014._x000b__x000b_i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu konvergencije Mađarske za 2014._x000b_ /* COM/2014/0418 final - 2014/ () */

Preporuka za
PREPORUKU VIJEĆA
o nacionalnom programu reformi Mađarske
za 2014.
i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu konvergencije Mađarske za
2014.

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148.
stavak 4.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ)
br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i
nadzora i koordinacije ekonomskih politika[1],
a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br.
1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o
sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža[2], a posebno njezin
članak 6. stavak 1.,
uzimajući u obzir preporuku Europske
komisije[3],
uzimajući u obzir rezolucije Europskog
parlamenta[4],
uzimajući u obzir zaključke
Europskog vijeća,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
zapošljavanje,
uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog
i financijskog odbora,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
socijalnu zaštitu,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
ekonomsku politiku,
budući da:
(1)
Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010.
prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta, Europa
2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom
će se usredotočiti na glavna područja u kojima je potrebno
djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i
konkurentnosti.
(2)
Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju
prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske
politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010.
donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica,
koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su
da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i
politikama zapošljavanja.
(3)
Predsjednici država i vlada donijeli su 29. lipnja
2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za
djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja
koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama.
Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a
posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa
2020. i provedbi preporuka za pojedine države članice.
(4)
Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku o
nacionalnom programu reformi Mađarske za 2013. i dostavilo mišljenje o
mađarskom ažuriranom programu konvergencije za razdoblje
2013. – 2016.
(5)
Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji
pregled rasta[5],
čime je označen početak europskog semestra koordinacije
ekonomske politike za 2014. Istog je dana Komisija na temelju
Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu
upozoravanja[6],
u kojem je Mađarsku navela kao jednu od država članica za koje će
se provesti detaljno preispitivanje.
(6)
Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013.
prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i
mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom
fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom
uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i
konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica
krize te modernizacijom javne uprave.
(7)
Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate
detaljnog preispitivanja za Mađarsku[7]
u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija na temelju
analize zaključuje da su u Mađarskoj i dalje prisutne makroekonomske
neravnoteže koje zahtijevaju praćenje i odlučno političko
djelovanje. Posebno je potrebno pažljivo pratiti tekuću prilagodbu
izrazito negativne neto međunarodne pozicije, visoku razinu javnog i
privatnog duga u odnosu na krhak financijski sektor i sve slabiji izvozni
rezultat, kako bi se smanjili ozbiljni rizici štetnih posljedica za
funkcioniranje gospodarstva.
(8)
Mađarska je 30. travnja 2014. podnijela svoj
nacionalni program reformi za 2014. i svoj program konvergencije za 2014. Kako
bi se uzela u obzir njihova međusobna povezanost, ti su programi
ocijenjeni istovremeno.
(9)
Cilj proračunske strategije opisane u programu
konvergencije za 2014. jest smanjiti ukupni deficit s 2,9 % BDP-a u 2014.
na 1,9 % do kraja razdoblja programa. To bi trebalo postići snažnom
konsolidacijom u posljednjim godinama programa, dok bi ciljeve deficita trebalo
znatno povisiti u odnosu na prethodni program. Programom je potvrđen
srednjoročni cilj od –1,7 % BDP-a, što je su skladu sa zahtjevima
Pakta o stabilnosti i rastu. Međutim, na temelju preračunanog
strukturnog salda ne očekuje se ostvarenje srednjoročnog cilja do
kraja razdoblja programa. Planira se da će se 2014. (preračunani)
strukturni saldo pogoršati za 1,5 postotnih bodova, što je znatno odstupanje od
srednjoročnog cilja, te da će se stabilizirati 2015., što bi značilo
podbačaj od 0,5 % BDP-a u odnosu na poboljšanje potrebno za
ostvarenje srednjoročnog cilja. Referentno mjerilo za rashode pokazuje
znatno odstupanje i u 2014. i u 2015. Planira se da će se
(preračunani) strukturni saldo dodatno pogoršati tijekom 2016. i 2017. Općenito,
od 2014. planira se znatno odstupanje od plana prilagodbe na kojem se temelji
srednjoročni cilj. Programom se predviđa postupno, ali kontinuirano
smanjenje državnog duga sa 79 % BDP-a u 2013. na oko 75 % BDP-a u
2017. Makroekonomski scenarij za razdoblje 2014. – 2016. na kojem se
temelje proračunska predviđanja programa uglavnom je uvjerljiv, uz
predviđeni rast BDP-a od 2,3 % i 2,5 % tijekom ove i
sljedeće godine u odnosu na odgovarajuće vrijednosti iz Komisijine
proljetne prognoze 2014. od 2,3 % odnosno 2,1 %. Međutim,
program je preoptimističan kada je riječ o 2017. Rizici za
proračunske ciljeve u 2014. uglavnom su uravnoteženi, ali se od 2015.
pojavljuju povećani rizici prekoračenja cilja deficita. Posebni
rizici proizlaze iz činjenice da se planirano smanjenje omjera rashoda
predviđa postići sveopćim nominalnim zamrzavanjem ili
ograničenjem povećanja većine stavki diskrecijske potrošnje na
razinu ispod stope inflacije. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2014.
predviđa se da će ukupni deficit za 2014. i 2015. biti jednak ciljnim
vrijednostima programa. Uz predviđeni strukturni deficit od 2,2 %
BDP-a u 2014. i 2,3 % BDP-a u 2015., u Komisijinoj se prognozi
potvrđuje rizik znatnog odstupanja od srednjoročnog cilja
počevši od 2014. na dalje. Osim toga, u Komisijinoj se prognozi
upućuje i na činjenicu da referentno mjerilo za smanjenje duga u
2014. i 2015. nije ispunjeno. Na temelju procjene programa i Komisijine
prognoze, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) 1466/97, Vijeće smatra
da je potrebno poduzeti dodatne napore u cilju strukturne konsolidacije s
obzirom na rizik znatnog odstupanja od srednjoročnog cilja te
neusklađenosti s pravilom o dugu od 2014.
(10)
Srednjoročni proračunski okvir
učvršćen je proširenjem fiskalnog planiranja izvan granica
tekuće proračunske godine. Međutim, još uvijek nije osigurana
njegova djelotvornost i obvezujuća snaga. Uvedena su nova brojčana
fiskalna pravila, ali još nisu otklonjene koncepcijske slabosti koje su
uglavnom povezane s nedostatkom sustavnog ex post nadzora, nedostatkom
najviših dopuštenih razina odstupanja i zdravih korektivnih mehanizama. Uzak
djelokrug rada Fiskalnog vijeća i njegov analitički kapacitet još
uvijek su nerazmjerni njegovu proračunskom pravu veta. Daljnjim
jačanjem srednjoročnog proračunskog okvira i proširenjem
djelokruga Fiskalnog vijeća povećala bi se vjerodostojnost,
transparentnost i učinkovitost cjelokupnog fiskalnog okvira.
(11)
Unatoč programu „Financiranje za rast” za mala
i srednja poduzeća, koji subvencionira središnja banka, još uvijek nije
uspostavljeno normalno i održivo kreditiranje gospodarstva. Regulatorno
opterećenje financijskog sektora dodatno je povećano, čime je
ograničena njegova sposobnost akumuliranja kapitala. Mjere poput
povećanja pristojbi na financijske transakcije pridonijele su
povećanoj uporabi gotovine u gospodarstvu. Portfelj kućanstava
dodatno se pogoršao i visoki udio loših kredita trenutačno je jedan od
najvećih izazova s kojima se suočava financijski sektor.
Čišćenje portfelja otežano je zbog slabe učinkovitosti postupaka
rješavanja. Nisu poduzete nikakve bitne nove mjere za uklanjanje loše aktive iz
bilance banaka. Veliko regulatorno opterećenje i visok udio loših kredita
povećali su pritisak na raspoloživa sredstva. Vlada je više puta
najavljivala da će uvesti novi program pomoći dužnicima koji imaju
kredite u stranoj valuti; u većini slučajeva oni nisu bili usmjereni
na dužnike u teškoćama i imaju negativan utjecaj na kulturu plaćanja
domaćinstava zbog očekivanja daljnje državne pomoći. Financijski
propisi i nadzor ojačani su uključenjem financijskog nadzornog tijela
u ustroj središnje banke i dodjelom nadležnosti za makrobonitetni nadzor
središnjoj banci. Započele su pripreme za donošenje propisa o rješavanju
banaka.
(12)
Iako se učestalost poreznih promjena smanjila
u odnosu na prethodnu godinu, nije učinjen bitan korak prema uspostavi
uravnoteženijeg sustava oporezivanja poduzeća. Neki od postojećih
sektorskih poreza čak su i povećani. Primjena različitih
poreznih stopa za različite sektore prepreka je učinkovitoj
raspodjeli sredstava i negativno utječe na rast. Kako bi sustav
oporezivanje učinila poticajnijim za zapošljavanje, Mađarska je
proširila kriterije prihvatljivosti za obiteljski odbitak, što bi moglo
pomoći osobama s niskim primanjima. Porezni klin za
samce s niskim primanjima jedan je od najviših u EU-u.
Kriteriji prihvatljivosti za zakon o zaštiti radnih mjesta ostali su uglavnom
nepromijenjeni iako velik dio radnika s niskim primanjima nije obuhvaćen
područjem primjene te mjere. Bit će važno ocijeniti učinak i
ekonomičnost programa te ga prema potrebi prilagoditi kako bi se
povećao njegov doprinos zapošljavanju. Ostvaren je određeni napredak
u prebacivanju poreznog opterećenja s rada na okoliš, ali potrebno je
poduzeti dodatne mjere. Nakon više odgoda u tijeku je postupno uvođenje fiskalne
blagajne. Međutim, u Mađarskoj se i dalje osjeća znatan problem
kršenja poreznih propisa uz visok stupanj rada na crno i izbjegavanje
plaćanja PDV-a. Mjere kontrole trebalo bi pojačati, ponajprije u
cilju poboljšanja učinkovitosti suzbijanja poreznih prijevara.
(13)
Stopa nezaposlenosti mladih u 2013. se smanjila,
dok se udio mladih koji nisu zaposleni niti su obuhvaćeni sustavom
obrazovanja i osposobljavanja povećala. Učinkovitom koordinacijom
ispostava javne službe za zapošljavanje s obrazovnim ustanovama i lokalnim
dionicima povećao bi se doseg. Započela je izgradnja kapaciteta u
javnoj službi za zapošljavanje, uključujući pripreme sustava za
profiliranje korisnika, dok bi aktivne politike tržišta rada za otvoreno
tržište trebalo ocijeniti kako bi se procijenila njihova učinkovitost i
djelotvornost te kako bi se prema potrebi mogle prilagoditi u cilju poboljšanja
pristupa tržištu rada za skupine u nepovoljnijem položaju. Trebalo bi
pojačati element aktivacije u raznim mjerama tržišta rada i socijalnim mjerama
(program javnih radova, naknade za nezaposlene i socijalna pomoć). Na
program javnih radova otpada glavnina raspoloživih proračunskih sredstava
za mjere zapošljavanja, ali se 2013. tek manje od 10 % sudionika programa
nakon napuštanja programa uspješno vratilo na otvoreno tržište rada. Time se
nameće pitanje potrebe prilagodbe programa, primjerice čvršćim
povezivanjem s mjerama aktivacije, osposobljavanja i potpore u traženju
zaposlenja, kako bi se osigurao dugoročniji učinak na zapošljavanje.
Sudjelovanje žena na tržištu rada potiče se povećanom
fleksibilnošću sustava plaćenog roditeljskog dopusta i osiguravanjem
kapaciteta za skrb o djeci, ali potrebno je uložiti dodatne napore s obzirom na
to da je stopa zaposlenosti žena i dalje ispod 60 %. Razdoblje primanja naknada
za nezaposlene kraće je od prosječnog vremena koje je potrebno da se
pronađe zaposlenje. Broj osoba kojima prijeti siromaštvo ili socijalna
isključenost u Mađarskoj stalno se povećava i trenutačno
čini gotovo trećinu ukupnog stanovništva. Siromaštvo i dalje osobito
snažno pogađa skupine u nepovoljnijem položaju, a posebno djecu i Rome. Unatoč
provedbi nacionalne strategije za socijalno uključivanje, mjerama politike
u većini područja ne promiču se sustavno ciljevi utvrđeni
strategijom. Za stvarno smanjenje siromaštva potrebne su
integrirane i racionalizirane mjere politika.
(14)
Poslovno okruženje u
Mađarskoj obilježeno je učestalim promjenama regulatornog okvira i
ograničenim tržišnim natjecanjem u sve većem broju sektora. U
uslužnom sektoru uvedene su nove prepreke, a postojeće nisu uklonjene
(npr. ljekarne, gospodarenje otpadom, mobilni platni promet, maloprodaja duhana
i udžbenici). Posebno snažan pad ulaganja zabilježen je u sektorima u kojima su
posljednjih godina uvedeni posebni sektorski prirezi. Između 2010. i 2013.
ulaganja su u energetici pala za 44 %, u financijskom sektoru za
28 %, a u komunikacijama za 18 %, dok je ukupno zabilježen rast od
3,4 %. Određeni napredak zabilježen je u području javne nabave,
ali potrebno je uložiti dodatne napore. Primjerice, širom primjenom e-nabave
mogle bi se ostvariti znatne uštede, poboljšati transparentnost javne nabave i
poboljšati tržišno natjecanje. Poduzeti su koraci u cilju provedbe strategija
za promicanje integriteta i povećanja standarda transparentnosti u javnoj
upravi, ali potrebno je uložiti dodatne napore za učinkovito suzbijanje
korupcije.
(15)
Broj mladih koji rano napuštaju školovanje u
porastu je, a donošenje strategije prevencije ranog napuštanja školovanja
neprestano se odgađa. Potrebno je uložiti dodatne napore kako bi
učenici stekli osnovne vještine, kompetencije i kvalifikacije važne za
tržište rada. Ravnopravan pristup kvalitetnom redovnom obrazovanju i dalje je
veliki problem kada je riječ o djeci u nepovoljnijem položaju, posebice
romskoj djeci. Donesen je novi zakon o strukovnom
osposobljavanju, kojim se među ostalim uvodi novi „dvojni model”, kako bi se smanjio još uvijek težak prelazak iz sustava obrazovanja na
tržište rada; njegove učinke potrebno je pažljivo pratiti.
(16)
Mađarska je u 2013. i 2014. nastavila
smanjivati cijene električne energije i plina za krajnje potrošače.
Ta smanjenja cijena, u kombinaciji s dodatnim poreznim opterećenjem
energetskih tvrtki, negativno su utjecala na sposobnost pokrića troškova
isporučitelja energije i na održavanje mreže. Trenutačno je
energetski intenzitet među najvišima u EU-u, a energetska bi se
učinkovitost mogla osobito poboljšati u stambenom sektoru. Nedostatak
neovisnosti regulatora energetskih djelatnosti u pogledu određivanja uvjeta
pristupa mreži i tarifa i dalje zabrinjava. Poduzeti su određeni koraci za
racionalizaciju organizacije javnih prometnih poduzeća, a njihova bi se
održivost dodatno povećala smanjenjem troškova poslovanja i promjenom
tarifnog sustava.
(17)
Komisija je u okviru europskog semestra provela
sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Mađarske. Ocijenila je program
konvergencije i nacionalni program reformi. U obzir je uzela njihov značaj
za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Mađarskoj, ali i
poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg
ekonomskog upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa EU-a budućim
nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog
semestra navedene su u preporukama 1. do 7. u nastavku.
(18)
Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo
program konvergencije Mađarske, a njegovo je mišljenje[8] posebice navedeno u
preporuci 1. u nastavku.
(19)
S obzirom na Komisijino detaljno preispitivanje i
tu ocjenu, Vijeće je ispitalo nacionalni program reformi i program
konvergencije. Njegove preporuke na temelju članka 6.
Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 2., 3.,
i 5. u nastavku.
OVIME PREPORUČUJE Mađarskoj
da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme sljedeće mjere:
1.           da
pojača proračunske mjere za 2014. s obzirom na pojavu odstupanja od
0,9 % BDP-a u odnosu na zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu, odnosno od
pravila o dugu, na temelju Komisijine proljetne prognoze 2014.; da u 2015. i
nakon toga znatno učvrsti proračunsku strategiju kako bi osigurala
ostvarivanje srednjoročnog cilja i poštovanje zahtjeva smanjenja duga te
održala udio duga opće države u čvrstoj silaznoj putanji; da dodatno
učvrsti obvezujuću snagu srednjoročnog proračunskog okvira
sustavnim ex post praćenjem sukladnosti s brojčanim fiskalnim
pravilima i primjenom korektivnih mehanizama; da poboljša transparentnost
javnih financija, među ostalim proširenjem djelokruga rada Fiskalnog
vijeća na sastavljanje redovitih makrofiskalnih prognoza i procjena
utjecaja na proračun važnih prijedloga politika;
2.           da ponovno uspostavi
uobičajene tokove kreditiranja gospodarstva, među ostalim
poboljšanjem načina i smanjenjem tereta oporezivanja financijskih
institucija; da prilagodi pristojbe na financijske transakcije kako bi se
spriječilo prebacivanje štednje iz bankarskog sektora i poveća
poticaje za primjenu elektroničkog platnog prometa; da ispita i ukloni
prepreke čišćenju portfelja, među ostalim strožim pravilima
oblikovanja pričuva za restrukturirane zajmove, uklanjanjem prepreka
naplati kolaterala te povećanjem brzine i učinkovitosti
stečajnih postupaka; da se u vezi s tim podrobno savjetuje s dionicima o
novim političkim inicijativama i osigura da one budu dobro usmjerene i ne
sadržavaju elemente kojima se povećava moralni hazard dužnika; da dodatno
ojača financijske propise i nadzor;
3.           da osigura stabilan,
uravnoteženiji i racionalniji sustav oporezivanja poduzeća, među
ostalim postupnim ukidanjem distorzivnih sektorskih poreza; da smanji porezni
klin za osobe s niskim primanjima, među ostalim poboljšanjem
učinkovitosti poreza za zaštitu okoliša; da pojača mjere za
poboljšanje porezne discipline, a posebno za smanjenje poreznih prijevara, i
smanji njihove ukupne troškove;
4.           da pojača dobro
usmjerene mjere aktivne politike tržišta rada, među ostalim ubrzavanjem
uvođenja sustava za profiliranje korisnika u javnoj službi za
zapošljavanje; da uspostavi planiranu mrežu mentorstva za mlade i koordinira je
s obrazovnim ustanovama i lokalnim dionicima kako bi se povećao doseg; da
preispita program javnih radova i ocijeni njegovu učinkovitost u smislu
pomoći u pronalaženju kasnijeg zaposlenja te da dodatno ojača njegove
elemente aktivacije; da razmotri mogućnost produljenja razdoblja primanja
naknada za nezaposlene uzimajući u obzir prosječno vrijeme koje je potrebno
da se pronađe novo zaposlenje i poveže ga s mjerama aktivacije; da
poboljša primjerenost i obuhvat socijalne pomoći i čvršće je
poveže s aktivacijom; da u cilju ublažavanja siromaštva provodi racionalizirane
i integrirane mjere politika kako bi znatno smanjila siromaštvo, posebice
među djecom i Romima;
5.           da stabilizira regulatorni
okvir i potiče tržišno natjecanje, među ostalim uklanjanjem prepreka
u uslužnom sektoru; da poduzme ambicioznije korake za jačanje tržišnog
natjecanja i transparentnosti u javnoj nabavi, uključujući
uvođenje e-nabave, te da nastavi smanjivati korupciju i ukupno
administrativno opterećenje;
6.           da provede nacionalnu
strategiju prevencije ranog napuštanja školovanja posebno se
usredotočujući na osobe koje prijevremeno napuštaju strukovno
obrazovanje i osposobljavanje; da sustavno smanjuje segregaciju u obrazovanju i
promiče uključivo redovno obrazovanje osoba u nepovoljnijem položaju,
posebice Roma; da podupre prelaske između raznih faza obrazovanja i
tržišta rada te da pažljivo prati provedbu reforme strukovnog obrazovanja; da
provede reformu visokog obrazovanja kojom se potiče povećanje udjela
tercijarnog obrazovanja, posebice među studentima u nepovoljnijem
položaju;
7.           da preispita učinak
propisa o cijenama energije na poticaje za ulaganje i natjecanje na tržištu
električne energije i plina; da poduzme dodatne korake za osiguranje
neovisnosti nacionalnog regulatornog tijela u utvrđivanju mrežnih tarifa i
uvjeta; da poduzme mjere za povećanje energetske učinkovitosti,
posebice u stambenom sektoru; da dodatno poboljša održivost prometnog sustava,
među ostalim smanjenjem operativnih troškova i preispitivanjem tarifnog
sustava prometnih poduzeća u državnom vlasništvu.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 209, 2.8.1997., str. 1.
[2]               SL L 306, 23.11.2011., str. 25.
[3]               COM(2014) 418 završna verzija.
[4]               P7_TA(2014)0128 i P7_TA(2014)0129.
[5]               COM(2013) 800 završna verzija.
[6]               COM(2013) 790 završna verzija.
[7]               SWD(2014) 85 završna verzija.
[8]               U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe Vijeća
br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 11. srpnja 2017. o Nacionalnom programu reformi Finske za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2017.

text:
               9.8.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 261/114

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 11. srpnja 2017.
   o Nacionalnom programu reformi Finske za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2017.
   (2017/C 261/25)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2017. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je Finska utvrđena kao jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 9. i 10. ožujka 2017. Vijeće je 21. ožujka 2017. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”) (3).

               (2)

               Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Finska bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, koja je navedena u preporukama 1. i 2. u nastavku.

               (3)

               Izvješće za Finsku za 2017. objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Finske u rješavanju preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke za tu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Finske u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 22. veljače 2017. U svojoj je analizi Komisija zaključila da u Finskoj ne postoje makroekonomske neravnoteže.

               (4)

               Finska je 28. travnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017. i svoj Program stabilnosti za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (5)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESI fondovi) za razdoblje 2014.–2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (6)

               Na Finsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2017. predviđa pogoršanje ukupnog salda s -1,9 % BDP-a u 2016. na -2,3 % u 2017. te nakon toga stabilno poboljšanje do -0,2 % BDP-a u 2020. Predviđeno je da će se nakon 2019. ostvariti srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 0,5 % BDP-a. Međutim, na temelju ponovno izračunanog (5) strukturnog salda srednjoročni proračunski cilj ostvarit će se tek od 2020. Prema Programu stabilnosti za 2017. očekuje se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti vrhunac od 64,7 % BDP-a u 2017. te će se 2020. smanjiti na 62,7 % BDP-a. Čini se da je makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan, posebno za 2018. i 2019. Scenarij se temelji na očekivanju da će zapošljavanje u 2018. i 2019. rasti gotovo 2 % godišnje, što je znatno više od prosječnog godišnjeg povećanja tijekom proteklih 10 godina (+0,2 %).

               (7)

               Komisija je 22. svibnja 2017. u skladu s člankom 126. stavkom 3. UFEU-a pripremila izvješće jer je finski dug opće države premašio referentnu vrijednost od 60 % BDP-a. U izvješću je nakon razmatranja svih relevantnih čimbenika zaključeno da bi kriterij duga trebalo smatrati ispunjenim.

               (8)

               U Programu stabilnosti Finske za 2017. navodi se znatan učinak iznimnog priljeva izbjeglica na proračun uz odgovarajuće dokaze o opsegu i prirodi tih dodatnih proračunskih troškova. Prema Programu stabilnosti za 2017. troškovi su u 2016. iznosili 0,34 % BDP-a. Prema Komisiji prihvatljivi dodatni rashodi u 2016. iznosili su 0,17 % BDP-a. U odredbama članka 5. stavka 1. i članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 uzeti su u obzir ti dodatni rashodi jer je priljev izbjeglica neuobičajen događaj i njegov je utjecaj na javne financije Finske znatan pa održivost neće biti ugrožena dopusti li se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Stoga je smanjena potrebna prilagodba prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja za 2016, kako bi se ti troškovi uzeli u obzir. Prema Programu stabilnosti za 2017. predviđa se da će se troškovi povezani s iznimnim priljevom izbjeglica u 2017. smanjiti za 0,15 % BDP-a. Komisija će konačnu ocjenu za 2017., uključujući prihvatljive iznose, izraditi u proljeće 2018. na temelju zabilježenih podataka koje joj dostave finska nadležna tijela.

               (9)

               U svojem nacrtu proračunskog plana za 2017. Finska je zatražila primjenu fleksibilnosti u okviru preventivnog dijela u skladu sa „Zajednički dogovorenim stajalištem o fleksibilnosti u okviru Pakta o stabilnosti i rastu” koji je Vijeće Ecofin potvrdilo u veljači 2016. radi planirane provedbe važnih strukturnih reformi s pozitivnim učinkom na dugoročnu održivost javnih financija (zahtjev za fleksibilnost od 0,5 % BDP-a) i nacionalne rashode za projekte koje Unija sufinancira sredstvima iz ESI fondova (zahtjev za fleksibilnost od 0,1 % BDP-a).

               (10)

               Zahtjev za fleksibilnost u pogledu strukturnih reformi odnosi se na reforme na tržištu rada, posebno na Pakt o konkurentnosti i mirovinsku reformu. Paktom su plaće za više od 90 % zaposlenih zamrznute na 12 mjeseci i trajno je produženo radno vrijeme za 24 sata na godišnjoj razini, bez naknade. Osim toga, zaposlenici će trajno plaćati veći udio doprinosa za socijalnu sigurnost. Kako bi kompenzirala zamrzavanje plaća i povećanje troškova na teret zaposlenika, vlada je od 2017. trajno smanjila poreze na ostvareni dohodak. Najniža zakonska dob za umirovljenje povisit će se mirovinskom reformom sa 63 na 65 godina do 2027.; nakon toga dob za umirovljenje bit će povezana s očekivanim životnim vijekom. Obje reforme stupile su na snagu u 2017. Zahvaljujući Paktu o konkurentnosti poboljšana troškovna konkurentnost mogla bi dovesti do veće zaposlenosti i povećanja realnog BDP-a od približno 1,5–2 %, kako je prikazano u Nacrtu proračunskog plana za 2017. S obzirom na prirodu mjere, procjene zaposlenosti ili BDP-a donekle su nesigurne, no čine se uglavnom uvjerljive. Stoga će te reforme imati pozitivan učinak na održivost javnih financija. Osim toga, rezultati detaljne ocjene procijenjenog proizvodnog jaza u 2017. koja je provedena na temelju proljetne prognoze Komisije za 2017. ukazuju na to da će Finska u 2017. ispuniti minimalno referentno mjerilo. Kao dodatnu sigurnosnu mjeru zaštite referentne vrijednosti deficita BDP-a od 3 % vlada se javno obvezala da će u 2017. poduzeti dodatne mjere ako to bude potrebno za osiguranje usklađenosti s fiskalnim pravilima, uključujući i ispunjenje referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđene Ugovorom. Na temelju toga trenutačno se može ocijeniti da Finska zadovoljava uvjete za traženo privremeno odstupanje od 0,5 % BDP-a u 2017., pod uvjetom da primjereno provede dogovorene reforme, što će se pratiti u okviru europskog semestra.

               (11)

               U pogledu zahtjeva za fleksibilnost za dodatno ulaganje, čini se da informacije navedene u Programu stabilnosti za 2017. potvrđuju da se privremeno odstupanje Finske od kretanja prilagodbe radi ostvarivanja srednjoročnog proračunskog cilja u 2017. uistinu upotrebljava za povećanje ulaganja. Stoga se, uzimajući u obzir i prethodno navedene elemente o minimalnom referentnom mjerilu i činjenicu da detaljna ocjena procijenjenog proizvodnog jaza potvrđuje da Finska prolazi kroz teško ekonomsko razdoblje, trenutačno može ocijeniti da Finska zadovoljava uvjete za privremeno odstupanje od 0,1 % BDP-a u 2017., kako bi se uzeli u obzir nacionalni rashodi za ulaganja u projekte koje sufinancira Unija. Komisija će provesti ex post ocjenu kako bi provjerila koji je stvarni iznos nacionalnih rashoda za sufinancirane projekte ulaganja te povezanog odstupanja.

               (12)

               Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Finskoj da ostvari godišnju fiskalnu prilagodbu od najmanje 0,6 % BDP-a prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2017. Uz osiguravanje stalnog poštovanja minimalnog referentnog mjerila (tj. strukturnog deficita od 1,1 % BDP-a) u proljetnoj prognozi Komisije za 2017. navodi se da ima prostora za dodatno privremeno odstupanje od 0,6 % BDP-a u 2017. na temelju strukturne klauzule i klauzule o ulaganjima. Na osnovi toga može se dopustiti pogoršanje strukturnog salda za 0,5 % BDP-a u 2017. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2017. Finska će ispuniti zahtjeve preventivnog dijela Pakta. Ako bi se u obzir uzela sadašnja ažurirana procjena smanjenja učinka iznimnog priljeva izbjeglica na proračun u 2017., zaključak ukupne ocjene ostao bi isti. Finska bi u 2018. trebala ostvariti svoj srednjoročni proračunski cilj, uzimajući u obzir odstupanje zbog neuobičajenih događaja (odobreno za 2016.) kao i odstupanja koja se odnose na provedbu strukturnih reformi i ulaganja (odobrena za 2017.) (6). Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2017. to je u skladu s maksimalnom nominalnom stopom rasta neto primarnih državnih rashoda (7) od 1,6 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,1 % BDP-a. Ne bude li promjene u politikama, Finska će u 2018. ispuniti zahtjeve preventivnog dijela Pakta. Ako bi se u obzir uzela sadašnja ažurirana procjena smanjenja učinka iznimnog priljeva izbjeglica na proračun u 2017., zaključak ukupne ocjene ostao bi isti. Istodobno, na prvi se pogled predviđa da Finska neće ispuniti zahtjeve referentnog mjerila za smanjenje duga u 2017. i 2018. Općenito, Vijeće smatra da Finska treba biti spremna poduzeti dodatne mjere kako bi osigurala usklađenost.

               (13)

               Zbog starenja stanovništva i sve manjeg broja aktivnog stanovništva povećat će se rashodi za mirovine, zdravstvo i dugotrajnu skrb s 23 % u 2013. na 27 % BDP-a do 2030. U siječnju 2017. stupila je na snagu mirovinska reforma kojom će se do 2027. povećati najniža zakonska dob za umirovljenje sa 63 na 65 godina te zakonska dob za umirovljenje povezati s promjenama u očekivanom životnom vijeku. Troškovi socijalnih i zdravstvenih usluga koje su sada u nadležnosti općina iznose 10 % BDP-a. Ako ne dođe do reforme sustava, u nadolazećim godinama predviđa se nominalni godišnji rast tih rashoda od 4,4 % i rast njihova udjela u BDP-u. Glavni ciljevi reformi uključuju ublažavanje dugoročne neodrživosti javnih financija boljom kontrolom troškova. To će se postići integracijom usluga, okrupnjavanjem subjekata koji pružaju usluge i digitalizacijom. Prva serija zakonodavnih prijedloga reformi socijalnih i zdravstvenih usluga predstavljena je parlamentu u ožujku 2017. Tim će se propisima uspostaviti zakonodavni okvir za 18 novih regija koje će od 2019. od općina preuzeti nadležnost za socijalne i zdravstvene usluge. Zakonodavni prijedlozi za najkontroverznije dijelove reforme, posebno u pogledu slobode pacijenata da odaberu pružatelja usluga, podneseni su Parlamentu početkom svibnja 2017. i moraju se donijeti kako bi se počeli provoditi, kako je planirano, od 2019.

               (14)

               Rast plaća tijekom posljednjih godina bio je umjeren. Prosječno godišnje povećanje dogovorenih plaća u razdoblju 2014.–2016. iznosilo je 0,7 %. Zbog slabog rasta produktivnosti rada troškovna učinkovitost povećavala se samo postupno. Socijalni partneri potpisali su 2016. Pakt o konkurentnosti u cilju postupnog povećanja troškovne konkurentnosti Finske. Paktom o konkurentnosti plaće za više od 90 % zaposlenih zamrznute su na 12 mjeseci i trajno je produženo radno vrijeme za 24 sata na godišnjoj razini, bez dodatne naknade. Osim toga, zaposlenici će trajno plaćati veći dio socijalnih doprinosa. Očekuje se da će te mjere pozitivno utjecati na rast izvoza i zapošljavanja u nadolazećim godinama. Nadolazeći krug pregovora o plaćama u drugoj polovici 2017. bit će ključan za osiguranje tih očekivanih pozitivnih učinaka jer Paktom o konkurentnosti još nije u potpunosti zatvoren jaz troškovne konkurentnosti u odnosu na usporediva gospodarstva.

               (15)

               Stanje na tržištu rada od 2016. postupno se poboljšava, no izazovi su i dalje prisutni. Zaposlenost u proizvodnom sektoru smanjila se za 21 % između 2008. i 2015. U drugim sektorima, primjerice građevinarstvu, prometu nekretninama i zdravstvu, vidljive su naznake manjka radne snage. To naglašava potrebu za usmjerenim aktivnim politikama tržišta rada i stalnim ulaganjima u obrazovanje odraslih i strukovno osposobljavanje kako bi se omogućila profesionalna mobilnost. Omjer slobodnih radnih mjesta i zaposlenosti bio je u 2016. visok gotovo kao u 2007., a stopa nezaposlenosti bila je dva postotna boda viša. To možda upućuje na nerazmjer između ponude i potražnje na tržištu, neprivlačnost nekih slobodnih radnih mjesta ili ograničene poticaje za uključivanje na tržište rada. Potrebni su stalni napori kako bi se osigurao bolji položaj na tržištu rada za osobe koje nisu aktivne, posebno one u dobi od 25 do 39 godina, dugotrajno nezaposlene osobe i migrante. Osiguravanje boljeg socijalnog položaja i položaja na tržištu rada osobama migrantskog podrijetla također će zahtijevati stalna ulaganja u njihovo obrazovanje.

               (16)

               U smislu aktivacije, složen sustav različitih vrsta naknada može uzrokovati znatnu neaktivnost i zamke niskih plaća, kao i birokratskih problema pri ponovnom utvrđivanju naknada. Od ključne je važnosti riješiti takve zamke. Kako bi se potaknulo prihvaćanje ponuda za posao, obveza za nezaposlenu osobu da prihvati ponudu za posao i obveza za sudjelovanje u programima aktivacije postrožene su. Osim toga, skraćeno je trajanje prava na naknadu za nezaposlenost na temelju dohotka. Uvedeni su pozitivni poticaji, pa je npr. u svrhu aktivacije tražitelja posla omogućeno da se osnovna naknada za nezaposlenost iskoristi kao subvencija za mobilnost i plaće. Dodatne pojačane inicijative za prihvaćanje posla mogle bi se dopuniti uklanjanjem postojećih birokratskih prepreka za prihvaćanje posla ili poduzetništvo.

               (17)

               Netroškovna konkurentnost usporava izvoz i može ograničiti privlačnost Finske za strane ulagače. Strukturne promjene su u tijeku, ali su u posljednje vrijeme usporene. Ostvaren je napredak u smislu tržišnog natjecanja u uslužnim djelatnostima kao što su maloprodaja i promet, i predložene su mjere za povećanje konkurentnosti i u drugim domaćim uslužnim djelatnostima. Usporedbom u međunarodnim okvirima Finska je po poslovnom okružju i privlačnosti ulagačima među vodećim zemljama na svijetu, ali je s obzirom na veličinu svojeg gospodarstva po ulaganjima u zemlji ispod prosjeka Unije.

               (18)

               Komisija je u okviru europskog semestra 2017. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Finske i objavila je u izvješću za Finsku za 2017. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2017. i Nacionalni program reformi za 2017. te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Finskoj u proteklim godinama. Komisija je u obzir uzela ne samo važnost programa i poduzetih mjera za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Finskoj, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica Unije s obzirom na potrebu jačanja ukupnog gospodarskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine Unije.

               (19)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2017., a njegovo je mišljenje (8) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

         PREPORUČUJE da Finska 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               Nastaviti s provedbom fiskalne politike u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, što uključuje ostvarenje svojeg srednjoročnog proračunskog cilja u 2018., uzimajući u obzir mogućnosti odstupanja koje se odnose na neuobičajene događaje, provedbu strukturnih reformi i ulaganja za koja je odobreno privremeno odstupanje. Osigurati pravovremeno donošenje i provedbu administrativne reforme za povećanje troškovne učinkovitosti socijalnih i zdravstvenih usluga.

               2.

               Promicati daljnje usklađivanje plaća s rastom produktivnosti, u potpunosti poštujući ulogu socijalnih partnera. Poduzeti ciljane mjere aktivne politike tržišta rada radi rješavanja problema zapošljavanja i socijalnih problema, osigurati poticaje za prihvaćanje posla i promicanje poduzetništva.

               3.

               Nastaviti poboljšavati regulatorni okvir i smanjivati administrativno opterećenje radi povećanja tržišnog natjecanja u uslužnim djelatnostima i poticanja ulaganja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 11. srpnja 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         T. TÕNISTE

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  SL C 92, 24.3.2017., str. 1.

      (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (5)  Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

      (6)  Finskoj je dopušteno odstupanje od njezina srednjoročnog proračunskog cilja u 2018. jer se privremena odstupanja prenose na razdoblje od tri godine.

      (7)  Neto državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

      (8)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Europske središnje banke od 28. listopada 2016. Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland (ESB/2016/29)

text:
               10.11.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 413/1

         PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
   od 28. listopada 2016.
   Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland
   (ESB/2016/29)
   (2016/C 413/01)
   UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 27. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije.

               (2)

               Mandat društva Grant Thornton, sadašnjih vanjskih revizora središnje banke Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland, prestao je nakon revizije za financijsku godinu 2015. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijske godine 2016.

               (3)

               Središnja banka Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland izabrala je društvo Mazars kao svoje vanjske revizore za financijske godine od 2016. do 2020.,

         DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
   Preporučuje se da se društvo Mazars imenuje za vanjskog revizora središnje banke Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland za financijske godine od 2016. do 2020.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 28. listopada 2016.

            Predsjednik ESB-a

         Mario DRAGHI


title: Preporuka Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reforme Italije za 2013. i davanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Italije za razdoblje 2012.-2017.

text:
               30.7.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 217/42

      PREPORUKA VIJEĆA

   od 9. srpnja 2013.
   o nacionalnom programu reforme Italije za 2013. i davanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Italije za razdoblje 2012.-2017.
   2013/C 217/11
   Ovaj tekst još nije preveden na hrvatski jezik i stoga se prvo objavljuje na engleskom jeziku. Objava na hrvatskom jeziku uslijedit će čim prijevod bude dostupan.
   THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,
   Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Articles 121(2) and 148(4) thereof,
   Having regard to Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies (1), and in particular Article 5(2) thereof,
   Having regard to Regulation (EU) No 1176/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 November 2011 on the prevention and correction of macroeconomic imbalances (2) and in particular Article 6(1) thereof,
   Having regard to the recommendation of the European Commission,
   Having regard to the conclusions of the European Council,
   Having regard to the opinion of the Employment Committee,
   Having regard to the opinion of the Economic and Financial Committee,
   Having regard to the opinion of the Social Protection Committee,
   Having regard to the opinion of the Economic Policy Committee,
   Whereas:

               (1)

               On 26 March 2010, the European Council agreed to the Commission’s proposal to launch a new strategy for jobs and growth, Europe 2020, based on enhanced coordination of economic policies, which focuses on the key areas where action is needed to boost Europe’s potential for sustainable growth and competitiveness.

               (2)

               On 13 July 2010, the Council adopted a recommendation on the broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Union (2010 to 2014) and, on 21 October 2010, it adopted a decision on guidelines for the employment policies of the Member States (3), which together form the ‘integrated guidelines’. Member States were invited to take the integrated guidelines into account in their national economic and employment policies.

               (3)

               On 29 June 2012, the Member States’ Heads of State or Government decided on a Compact for Growth and Jobs, providing a coherent framework for action at national, EU and euro area levels using all possible levers, instruments and policies. They decided on action to be taken at the level of the Member States, in particular expressing full commitment to achieving the objectives of the Europe 2020 strategy and to implementing the country-specific recommendations.

               (4)

               On 10 July 2012, the Council adopted a recommendation (4) on Italy’s National Reform Programme for 2012 and delivered its opinion on Italy’s Stability Programme for 2012-2015.

               (5)

               On 28 November 2012, the Commission adopted the Annual Growth Survey, marking the start of the 2013 European Semester of economic policy coordination. Also on 28 November 2012, the Commission, on the basis of Regulation (EU) No 1176/2011, adopted the Alert Mechanism Report, in which it identified Italy as one of the Member States for which an in-depth review would be carried out.

               (6)

               The European Parliament has been duly involved in the European Semester, in accordance with Regulation (EC) No 1466/97, and, on 7 February 2013, adopted a resolution on employment and social aspects in the Annual Growth Survey 2013 and a resolution on the contribution to the Annual Growth Survey 2013.

               (7)

               On 14 March 2013, the European Council endorsed the priorities for ensuring financial stability, fiscal consolidation and action to foster growth. It underscored the need to pursue differentiated, growth-friendly fiscal consolidation, to restore normal lending conditions to the economy, to promote growth and competitiveness, to tackle unemployment and the social consequences of the crisis, and to modernise public administration.

               (8)

               On 10 April 2013, the Commission published the results of its in-depth review for Italy, under Article 5 of Regulation (EU) No 1176/2011. The Commission’s analysis leads it to conclude that Italy is experiencing macroeconomic imbalances, which require determined policy action. In particular, the loss of external competitiveness as well as high public indebtedness in an environment of protracted subdued growth continue to be identified as Italy’s main macroeconomic imbalances.

               (9)

               On 11 April 2013, Italy submitted its 2013 National Reform Programme and its Stability Programme for the period 2012-2017. Following this submission, the new Government appointed on 28 April indicated the intention to strengthen the structural reform agenda, while confirming the budgetary targets put forward in the Stability Programme. On 17 May, a decree law was adopted containing new provisions on real estate taxation and the extension of the wage supplementation scheme for under-employed workers. In order to take account of their interlinkages, the two Programmes and the new measures taken by the Government have been assessed at the same time.

               (10)

               Based on the assessment of the Stability Programme pursuant to Regulation (EC) No 1466/97, the Council is of the opinion that the macroeconomic scenario underpinning the budgetary projections in the Programme is optimistic for 2014, when compared with the Commission services 2013 spring forecast. That scenario is plausible as of 2015. However, this is under the assumption of the full implementation of the adopted structural reforms, which remains challenging. The budgetary strategy outlined in the Stability Programme was confirmed by the new Government and endorsed by Parliament. It aims at maintaining the deficit below the 3 % of GDP Treaty reference value throughout the Programme period, reaching the medium-term objective (MTO) in 2013 and putting the debt to GDP ratio on a declining path as from 2014. The Stability Programme confirms the MTO of a balanced budgetary position in structural terms, which is in line with the Stability and Growth Pact. The deficit was brought to the 3 % of GDP Treaty reference value in 2012 and, according to the Commission services 2013 spring forecast, it is expected to remain below the Treaty reference value in 2013-14. The provisions adopted by the Italian government on 17 May are assessed as having no significant impact on the deficit, if consistently implemented. As described in the Decision abrogating the excessive deficit procedure adopted by the Council on 21 June 2013, two safeguard clauses have been enacted in legislation to ensure the achievement of the budgetary targets. After improving by 2,7 percentage points of GDP in cumulative terms between 2009 and 2012, and assuming no further policy changes, the structural balance as a share of GDP is forecast to improve by a further percentage point in 2013, to -0,5 %, and then deteriorate marginally in 2014.
               The structural primary balance would reach nearly 5 % of GDP in 2014. The forecast structural adjustment for 2013 is appropriate, also based on an analysis of expenditure net of discretionary revenue measures, while for 2014, on the basis of the Commission services 2013 spring forecast, it shows a deviation from the adjustment path towards the MTO. The Stability Programme projects the government debt ratio to peak in 2013 and to start declining thereafter, also thanks to foreseen privatisation proceeds amounting to 1 percentage point of GDP per year. In the forecast however, the debt to GDP ratio continues increasing to 132,2 % of GDP by 2014 on a no-policy change assumption, also due to the settlement of commercial debt, which adds around 2,5 percentage points over 2013-2014, while no privatisation proceeds are included as the details have not yet been specified. As of 2013, Italy is in a three-year transitional period regarding compliance with the debt criterion and the debt trajectory in the Stability Programme ensures sufficient progress towards compliance with it. However, the deficit and debt projections in the Stability Programme are predicated upon full implementation of the budgetary measures and adoption of structural reforms, which are essential to anchor market confidence and boost growth and jobs.

               (11)

               While important reforms have been adopted to foster fiscal sustainability and to spur growth, their full implementation remains a challenge and there is scope for further action. A number of key proposed measures have not yet been approved or still require enacting legislation and there are risks that their concrete application is not consistently followed up through all levels of government. Despite the action undertaken, public administration efficiency in terms of the regulatory and procedural framework, quality of governance and administrative capacity, continue to suffer from weaknesses that affect the implementation of reforms and the business environment.

               (12)

               Completing the civil justice reform by swiftly implementing the revision of the courts’ organisation and reducing the excessive duration of case-handling, court backlogs and the high level of litigation is necessary to improve the business environment. Following a Constitutional Court ruling on mediation in October 2012, action is needed to promote the use of out-of-court dispute-settlement mechanisms. Corruption represents a serious concern implying costs estimated at 4 % of GDP, which severely hinders the potential for economic recovery. The Anti-Corruption Law of November 2012 requires follow-up action, and the effectiveness of the repression of corruption could be further improved, in particular with regard to the statute of limitations currently characterised by short prescription terms.

               (13)

               The ambitious fiscal consolidation strategy enacted so far has been accompanied by the introduction of a balanced budget rule in the Constitution in April 2012 and action to improve the efficiency and quality of public expenditure. However, gaps in implementation have hampered the full effectiveness of the action taken. Political stalemate has blocked the necessary reduction of the number of provinces. The Cohesion Action Plan made it possible to speed up the absorption of structural funds accounting for about EUR 11,9 billion in three consecutive phases. Nevertheless, the improvement of the overall management of funds continues to lack ambition especially in the South of Italy raising serious concerns in view of the 2014-2020 programming period. This leaves ample scope for enhancing the efficiency of public expenditure.

               (14)

               Banks traditionally play a decisive role in supporting Italian economic activity, notably through lending to small firms, but their ability to take on this role has been weakened due to the prolonged economic recession. Increased credit risk, with a large and rising stock of non-performing loans, has contributed to a contraction in lending and exacerbates the banks’ low profitability. In response, the Bank of Italy is assessing the adequacy of provisioning for impaired loans with on-site inspections. Specific corporate governance features of some Italian banks may limit the effectiveness of their financial intermediation. Measures were adopted to encourage the use of non-bank financing channels, in particular equity financing and corporate bond financing, and to foster innovation capacity, but their scope remains limited and they have not yet been fully implemented. The transposition of Directive 2000/35/EC of the European Parliament and of the Council of 29 June 2000 on combating late payment in commercial transactions (5) and the planned settlement of the accumulated stock of commercial debt will contribute to improving the liquidity of firms.

               (15)

               A wide-ranging labour-market reform was adopted in June 2012, addressing the rigidities and segmentation of the labour market. The reform needs to be completed by adopting pending implementing legislation and its concrete operationalisation on the ground, carefully monitored. Moreover, public employment services have yet to be integrated with the unemployment benefit administration to support the implementation of efficient activation strategies. A new wage-setting framework was defined by social partners in successive agreements over 2011-2013. It is supported by tax incentives to foster better alignment of wages with productivity and with local labour-market conditions. This framework should be effectively implemented and progressively adjusted on the basis of the monitoring of results.

               (16)

               Youth unemployment and the proportion of young people not in employment, education or training continued to increase, reaching 37 % and 21,1 % respectively by the end of 2012. Both the tertiary education attainment and the employment rate for young tertiary graduates are the lowest in the Union, which shows that the skills of young graduates are not properly aligned to job market requirements. Although moderately declining, early school leaving remains high. This raises concerns as regards the performance of the education system. One of the key elements in this regard is the teaching profession, which is currently characterised by a single career pathway and offers limited prospects in terms of professional development. The participation of women in the labour market remains weak and the employment gender gap is one of the highest in the Union. The risk of poverty and social exclusion, and in particular severe material deprivation, are markedly on the rise, while the social protection system has increasing difficulties coping with social needs since it is dominated by pension expenditure.

               (17)

               The structure of the tax system remains complex and weighs heavily on labour and capital. After the effort undertaken in 2010-2011, additional measures adopted to shift the tax burden from the productive factors onto consumption, property and the environment have been more limited. Action is still needed to simplify the tax system, streamline tax expenditures, align the property tax base with market values, enhance compliance and discourage evasion. Pending a revision of cadastral values, the envisaged reform of real estate taxation will aim at improving its fairness, within the constraints of the budgetary strategy laid out in the Stability Programme. Reducing the shadow economy and undeclared work can benefit public finances and have positive implications for equity. The review of VAT exemptions or reduced rates and of direct tax expenditures may require some adjustment in social transfers to minimise its distributional impact.

               (18)

               Notable efforts have been made towards liberalisation in the services sector. However, the reform of regulated professions should be taken further to address remaining restrictions, and its key principles should be safeguarded against possible setbacks, particularly stemming from the reform of the legal profession. Following the ruling of the Constitutional Court in July 2012, action to open local public services to competition is also important. Following up on proposals from the Italian Competition Authority as foreseen by the Italian legislation will help address these issues.

               (19)

               The reform of the network industries is ongoing in terms of opening market access and improving infrastructure capacity but important challenges remain. The unbundling in the gas sector is nearly completed and the March 2013 National Strategy for Energy needs to be further pursued. Opening telecommunications to competition is a further potential field of action. The new transport authority responsible for highways, airports, ports and railways has not yet been set up. It should be independent, supplied with the resources it needs to function and have powers to sanction. There is also a serious problem of internal and cross-border shortcomings in infrastructure, with North-South disparities, contributing to high energy prices, low broadband penetration and transport bottlenecks.

               (20)

               In the context of the European Semester, the Commission has carried out a comprehensive analysis of Italy’s economic policy. It has assessed the National Reform Programme and Stability Programme and presented an in-depth review. It has taken into account not only their relevance for sustainable fiscal and socioeconomic policy in Italy, but also their compliance with EU rules and guidance, given the need to reinforce the overall economic governance of the Union by providing EU-level input into future national decisions. Its recommendations under the European Semester are reflected in recommendations (1) to (6) below.

               (21)

               In the light of this assessment, the Council has examined the Stability Programme, and its opinion (6) is reflected in particular in recommendation (1) below.

               (22)

               In the light of the Commission’s in-depth review and this assessment, the Council has examined the National Reform Programme and the Stability Programme. Its recommendations under Article 6 of Regulation (EU) No 1176/2011 are reflected in recommendations (1) to (6) below.

               (23)

               In the context of the European Semester the Commission has also carried out an analysis of the economic policy of the euro area as a whole. On this basis, the Council has issued specific recommendations addressed to the Member States whose currency is the euro (7). As a country whose currency is the euro, Italy should also ensure the full and timely implementation of those recommendations,

         HEREBY RECOMMENDS that Italy take action within the period 2013-2014 to:

               1.

               Ensure that the deficit remains below the 3 % of GDP Treaty reference value in 2013, by fully implementing the adopted measures. Pursue the structural adjustment at an appropriate pace and through growth-friendly fiscal consolidation so as to achieve and maintain the MTO as from 2014. Achieve the planned structural primary surpluses in order to put the very high debt-to-GDP ratio on a steadily declining path. Continue pursuing a durable improvement of the efficiency and quality of public expenditure by fully implementing the measures adopted in 2012 and taking the effort forward through regular in depth spending reviews at all levels of government.

               2.

               Ensure timely implementation of on-going reforms by swiftly adopting the necessary enacting legislation, following it up with concrete delivery at all levels of government and with all relevant stakeholders, and monitoring their impact. Reinforce the efficiency of public administration and improve coordination between layers of government. Simplify the administrative and regulatory framework for citizens and business and reduce the duration of case-handling and the high levels of litigation in civil justice, including by fostering out-of-court settlement procedures. Strengthen the legal framework for the repression of corruption, including by revising the rules governing limitation periods. Adopt structural measures to improve the management of EU funds in the southern regions with regard to the 2014-2020 programming period.

               3.

               Extend good corporate governance practices to the whole banking sector conducive to higher efficiency and profitability to support the flow of credit to productive activities. Take forward the ongoing work as regards asset-quality screening across the banking sector and facilitate the resolution of non-performing loans on banks’ balance sheets. Promote further the development of capital markets to diversify and enhance firms’ access to finance, especially into equity, and in turn foster their innovation capacity and growth.

               4.

               Ensure the effective implementation of the labour-market and wage-setting reforms to allow better alignment of wages to productivity. Take further action to foster labour-market participation, especially of women and young people, for example through a Youth Guarantee. Strengthen vocational education and training, ensure more efficient public employment services and improve career and counselling services for tertiary students. Reduce financial disincentives for second earners to work and improve the provision of care, especially child- and long-term care, and out-of-school services. Step up efforts to prevent early school leaving. Improve school quality and outcomes, also by enhancing teachers’ professional development and diversifying career development. Ensure the effectiveness of social transfers, notably through better targeting of benefits, especially for low-income households with children.

               5.

               Shift the tax burden from labour and capital to consumption, property and the environment in a budgetary neutral manner. To this purpose, review the scope of VAT exemptions and reduced rates and of direct tax expenditures, and reform the cadastral system to align the tax base of recurrent immovable property to market values. Pursue the fight against tax evasion, improve tax compliance and take decisive steps against the shadow economy and undeclared work.

               6.

               Ensure the proper implementation of the measures aimed at market opening in the services sector. Remove remaining restrictions in professional services and foster market access, for instance, in the provision of local public services where the use of public procurement should be advanced, instead of direct concessions. Pursue the deployment of measures taken to improve market access conditions in network industries, in particular by setting up the Transport Authority as a priority. Upgrade infrastructure capacity with a focus on energy interconnections, intermodal transport and high-speed broadband in telecommunications, also with a view to tackling the North-South disparities.

      Done at Brussels, 9 July 2013.

            For the Council

            The President

         R. ŠADŽIUS

      (1)  OJ L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  OJ L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (3)  Maintained for 2013 by Council Decision2013/208/EU of 22 April 2013 on guidelines for the employment policies of the Member States (OJ L 118, 30.4.2013, p. 21).

      (4)  OJ C 219, 24.7.2012, p. 46.

      (5)  OJ L 200, 8.8.2000, p. 35.

      (6)  Under Article 5(2) of Regulation (EC) No 1466/97.

      (7)  See page 97 of the current Official Journal.


title: Preporuka Europske središnje banke od 10. prosinca 2015. – Vijeću Europske Unije o vanjskim revizorima središnje banke Národná banka Slovenska (ESB/2015/45)

text:
               18.12.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 425/1

         PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
   od 10. prosinca 2015.
   Vijeću Europske Unije o vanjskim revizorima središnje banke Národná banka Slovenska
   (ESB/2015/45)
   (2015/C 425/01)
   UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 27. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije.

               (2)

               Mandat sadašnjeg vanjskog revizora središnje banke Národná banka Slovenska, društva Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o prestalo je s revizijom za financijsku godinu 2014. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijske godine 2015.

               (3)

               Središnja banka Národná banka Slovenska izabrala je Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o kao svojeg vanjskog revizora za financijske godine 2015. i 2016.,

         DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
   Preporučuje se da se društvo društvo Ernst & Young Slovakia, spol. s r.o. imenuje za vanjskog revizora središnje banke Národná banka Slovenska za financijske godine 2015. i 2016.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 10. prosinca 2015.

            Predsjednik ESB-a

         Mario DRAGHI


title: Preporuka Komisije (EU) 2016/1319 оd 29. srpnja 2016. o izmjeni Preporuke 2006/576/EZ u pogledu deoksinivalenola, zearalenona i okratoksina A u hrani za kućne ljubimce (Tekst značajan za EGP)

text:
                  2.8.2016

                  HR

                  Službeni list Europske unije

                  L 208/58

            PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2016/1319
      оd 29. srpnja 2016.
      o izmjeni Preporuke 2006/576/EZ u pogledu deoksinivalenola, zearalenona i okratoksina A u hrani za kućne ljubimce
      (Tekst značajan za EGP)
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
      budući da:

                  (1)

                  Preporukom Komisije 2006/576/EZ (1) utvrđuju se orijentacijske vrijednosti za deoksinivalenol, zearalenon, okratoksin A, fumonizine B1 i B2 te toksine T-2 i HT-2 u krmivima i krmnim smjesama.

                  (2)

                  Trenutačna orijentacijska razina za deoksinivalenol u hrani za pse je 5 mg/kg. Uzimajući u obzir najnovije dobivene informacije u pogledu toksičnosti deoksinivalenola u hrani za pse i mišljenje EFSA-e o deoksinivalenolu u hrani za životinje (2), čini se da se trenutačnom orijentacijskom razinom ne pružaju dostatna jamstva u pogledu zdravlja pasa te je stoga prikladno sniziti orijentacijsku razinu te tvari u hrani za pse.

                  (3)

                  Uzimajući u obzir najnovije dobivene informacije u pogledu toksičnosti zearalenona u hrani za mačke i pse, prikladno je utvrditi orijentacijsku razinu za tu tvar u hrani za mačke i pse kako bi se pružila jamstva u pogledu zdravlja tih životinja dok se ne donese ažurirana procjena rizika koju provodi EFSA u pogledu mogućih rizika za zdravlje životinja koji proizlaze iz prisutnosti zearalenona u hrani za životinje.

                  (4)

                  Uzimajući u obzir najnovije dobivene informacije u pogledu toksičnosti okratoksina A u hrani za mačke i pse i mišljenje EFSA-e o okratoksinu A u hrani za životinje (3), prikladno je utvrditi orijentacijsku razinu za tu tvar u hrani za mačke i pse kako bi se pružila jamstva u pogledu zdravlja tih životinja.

                  (5)

                  Kako bi se zadržala čitljivost odredbi Preporuke, prikladno je Prilog Preporuci zamijeniti novim Prilogom,

            DONIJELA JE OVU PREPORUKU:
      Prilog Preporuci 2006/576/EZ zamjenjuje se Prilogom ovoj Preporuci.

         Sastavljeno u Bruxellesu 29. srpnja 2016.

               Za Komisiju

            Vytenis ANDRIUKAITIS

               Član Komisije

         (1)  Preporuka Komisije 2006/576/EZ od 17. kolovoza 2006. o prisutnosti deoksinivalenola, zearalenona, okratoksina A, toksina T-2 i HT-2 te fumonizina u proizvodima namijenjenima hranidbi životinja (SL L 229, 23.8.2006., str. 7.).

         (2)  Mišljenje Znanstvenog odbora za kontaminante u prehrambenom lancu izdano na zahtjev Komisije u pogledu deoksinivalenola (DON) kao nepoželjne tvari u hrani za životinje http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/73

         (3)  Mišljenje Znanstvenog odbora za kontaminante u prehrambenom lancu izdano na zahtjev Komisije u pogledu okratoksina A (OTA) kao nepoželjne tvari u hrani za životinje http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/101

         PRILOG

            ORIJENTACIJSKE VRIJEDNOSTI

                     Mikotoksin

                     Proizvodi namijenjeni za hranu za životinje

                     Orijentacijska vrijednost u mg/kg (ppm) za hranu za životinje s udjelom vlage od 12 %

                     Deoksinivalenol

                     Krmiva (*)

                                 —

                                 žitarice i proizvodi od žitarica (**), osim nusproizvoda kukuruza

                     8

                                 —

                                 nusproizvodi kukuruza

                     12

                     Krmne smjese, osim

                     5

                                 —

                                 krmnih smjesa za svinje

                     0,9

                                 —

                                 krmnih smjesa za telad (< 4 mjeseca), janjad, kozliće i pse

                     2

                     Zearalenon

                     Krmiva (*)

                                 —

                                 žitarice i proizvodi od žitarica (**), osim nusproizvoda kukuruza

                     2

                                 —

                                 nusproizvodi kukuruza

                     3

                     Krmne smjese za:

                                 —

                                 prasad, nazimice (mlade krmače), štenad, mačad, pse i mačke za rasplod

                     0,1

                                 —

                                 odrasle pse i mačke, osim onih za rasplod

                     0,2

                                 —

                                 krmače i svinje za tov

                     0,25

                                 —

                                 telad, muzne krave, ovce (uključujući janjad) i koze (uključujući kozliće)

                     0,5

                     Okratoksin A

                     Krmiva (*)

                                 —

                                 žitarice i proizvodi od žitarica (**)

                     0,25

                     Krmne smjese za:

                                 —

                                 svinje

                     0,05

                                 —

                                 perad

                     0,1

                                 —

                                 mačke i pse

                     0,01

                     Fumonizini B1 i B2

                     Krmiva (*)

                                 —

                                 kukuruz i proizvodi od kukuruza (***)

                     60

                     Krmne smjese za:

                                 —

                                 svinje, konje (Equidae), kuniće i kućne ljubimce

                     5

                                 —

                                 ribe

                     10

                                 —

                                 perad, telad (< 4 mjeseca), janjad i kozliće

                     20

                                 —

                                 odrasle preživače (> 4 mjeseca) i vodene vidrice

                     50

                     Toksini T-2 i HT-2

                     Krmne smjese za mačke

                     0,05

            (*)  Potrebno je obratiti posebnu pozornost na to da upotreba žitarica i proizvoda od žitarica kojima se izravno hrane životinje u dnevnom obroku ne dovodi do veće izloženosti životinje tim mikotoksinima od one do koje bi došlo da se dnevni obrok sastoji samo od potpune krmne smjese.

            (**)  Izraz „žitarice i proizvodi od žitarica” obuhvaća ne samo krmiva navedena u poglavlju 1. „Zrnje žitarica i proizvodi dobiveni od njih” na popisu krmiva iz dijela C Priloga Uredbi Komisije (EU) br. 68/2013 od 16. siječnja 2013. o Katalogu krmiva (SL L 29, 30.1.2013., str. 1.), nego i druga krmiva dobivena od žitarica, posebno voluminozna krmiva od žitarica.

            (***)  Izraz „Kukuruz i proizvodi od kukuruza” obuhvaća ne samo krmiva navedena u poglavlju 1. „Zrnje žitarica i proizvodi dobiveni od njih” na popisu krmiva iz dijela C Priloga Uredbi (EU) br. 68/2013, nego i druga krmiva dobivena od kukuruza, posebno voluminozna krmiva od kukuruza.


title: Preporuka Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reforme Poljske za 2013. i davanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Poljske za razdoblje 2012.-2016.

text:
               30.7.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 217/63

      PREPORUKA VIJEĆA

   od 9. srpnja 2013.
   o nacionalnom programu reforme Poljske za 2013. i davanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Poljske za razdoblje 2012.-2016.
   2013/C 217/16
   Ovaj tekst još nije preveden na hrvatski jezik i stoga se prvo objavljuje na engleskom jeziku. Objava na hrvatskom jeziku uslijedit će čim prijevod bude dostupan.
   THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,
   Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Articles 121(2) and 148(4) thereof,
   Having regard to Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies (1), and in particular Article 9(2) thereof,
   Having regard to the recommendation of the European Commission,
   Having regard to the conclusions of the European Council,
   Having regard to the opinion of the Employment Committee,
   Having regard to the opinion of the Economic and Financial Committee,
   Having regard to the opinion of the Social Protection Committee,
   Having regard to the opinion of the Economic Policy Committee,
   Whereas:

               (1)

               On 26 March 2010, the European Council agreed to the Commission’s proposal to launch a new strategy for jobs and growth, Europe 2020, based on enhanced coordination of economic policies, which focuses on the key areas where action is needed to boost Europe’s potential for sustainable growth and competitiveness.

               (2)

               On 13 July 2010, the Council adopted a recommendation on the broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Union (2010 to 2014) and, on 21 October 2010, it adopted a decision on guidelines for the employment policies of the Member States (2), which together form the ‘integrated guidelines’. Member States were invited to take the integrated guidelines into account in their national economic and employment policies.

               (3)

               On 29 June 2012, the Member States’ Heads of State or Government decided on a Compact for Growth and Jobs, providing a coherent framework for action at national, EU and euro area levels using all possible levers, instruments and policies. They decided on action to be taken at the level of the Member States, in particular expressing full commitment to achieving the objectives of the Europe 2020 strategy and to implementing the country-specific recommendations.

               (4)

               On 10 July 2012, the Council adopted a Recommendation (3) on Poland’s National Reform Programme for 2012 and delivered its opinion on Poland’s Convergence Programme for 2012-2015.

               (5)

               On 28 November 2012, the Commission adopted the Annual Growth Survey, marking the start of the 2013 European Semester for economic policy coordination. Also on 28 November 2012, the Commission, on the basis of Regulation (EU) No 1176/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 November 2011 on the prevention and correction of macroeconomic imbalances (4), adopted the Alert Mechanism Report, in which Poland was not identified as one of the Member States for which an in-depth review would be carried out.

               (6)

               The European Parliament has been duly involved in the European Semester, in accordance with Regulation (EC) No 1466/97, and, on 7 February 2013, adopted a resolution on employment and social aspects in the Annual Growth Survey 2013 and a resolution on the contribution to the Annual Growth Survey 2013.

               (7)

               On 14 March 2013, the European Council endorsed the priorities for ensuring financial stability, fiscal consolidation and action to foster growth. It underscored the need to pursue differentiated, growth-friendly fiscal consolidation, to restore normal lending conditions to the economy, to promote growth and competitiveness, to tackle unemployment and the social consequences of the crisis, and to modernise public administration.

               (8)

               On 30 April 2013, Poland submitted its 2013 National Reform Programme and its Convergence Programme for 2012-2016. In order to take account of their interlinkages, the two Programmes have been assessed at the same time.

               (9)

               Poland undertook considerable consolidation efforts in 2011-2012 in line with the Council recommendation. However, in view of a deteriorating global economic situation the deadline to correct the excessive deficit has been missed and more time is needed to correct it. Based on the assessment of the Convergence Programme pursuant to Regulation (EC) No 1466/97, the Council is of the opinion that the macroeconomic scenario underpinning the budgetary projections in the Programme is optimistic. In particular, private consumption and private investment is expected to increase more strongly than in the Commission services 2013 spring forecast, leading to an overall higher growth rate in 2013 (1,5 % against 1,1 %). The objective of the budgetary strategy outlined in the Convergence Programme is to bring the deficit to 3,5 % of GDP by 2013 (one year after the original 2012 EDP deadline) and reach the medium-term budgetary objective (MTO) by 2016. However, the Convergence Programme plans to bring the headline deficit below 3 % of GDP only by 2015. Given the overly optimistic growth forecast and revenue projections in the Convergence Programme, the Council considers that the fiscal effort envisaged by the authorities is not compatible with an actual correction of the excessive deficit by 2013 unless significant additional measures are taken to reinforce the effort for this year. The Convergence Programme is based on an optimistic scenario and not sufficiently supported by detailed measures in order to credibly ensure the correction of the deficit at the latest by 2014. Additional efforts are therefore required based on detailed measures for both 2013 and 2014.
               The authorities have not sufficiently exploited the pre-crisis growth environment to reform the structure of public spending to prioritise growth-enhancing items. The Convergence Programme confirms the previous MTO of –1 % of GDP, which reflects the objectives of the PACT. Based on the (recalculated) structural deficit, the MTO is not projected to be attained by 2016, as planned in the Convergence Programme, as the planned annual progress towards the MTO of 0,3 % of GDP (in structural terms) in 2015 and 0,7 % of GDP in 2016 is not sufficient. The growth rate of government expenditure, taking into account discretionary revenue measures, is in line with the benchmark of the Stability and Growth Pact over the entire programme period. Additional efforts as well as changes in the composition of the adjustment may be required also in the outer years of the Convergence Programme as the progress towards the MTO predominantly relies on sizeable cuts in public investment expenditure and is not sufficiently supported by detailed measures. General government debt is projected to remain below 60 % of GDP in Poland over the programme period. The national authorities forecast it to remain broadly constant at slightly above 55,5 % of GDP until 2014/2015 (and decrease in 2016), whereas the Commission, taking account of possible risks to the consolidation plans and debt decreasing items, expects an increase to around 59 % of GDP in 2014. Tax compliance remains a key issue in terms of combating tax evasion, which also requires reducing the administrative burden on taxpayers and improving the efficiency of tax administration. To ensure the success of the fiscal consolidation strategy, it is important that the fiscal consolidation is backed by comprehensive structural reforms.

               (10)

               A low share of growth-enhancing expenditure (education, research and innovation) and declining public investments hamper long-term growth prospects. The health sector in Poland is confronted with limitations in access to care and cost-inefficiencies, while healthcare spending is expected to grow considerably in the medium to long term because of an aging society, increasing the burden on public finances. The system could be improved by strengthening primary care and referral systems and exploiting the potential for cost-efficiency gains in hospital care.

               (11)

               The Government has not yet implemented a permanent expenditure rule consistent with the European System of Accounts (ESA). Furthermore, Poland has made only limited progress in medium-term planning and improving coordination among different levels of government when it comes to the budgetary process.

               (12)

               Youth unemployment is growing which is inter alia the result of the insufficient match between education outcomes and labour market needs. While implemented reforms of education systems are meant to address the job-skills mismatch, there is still a need to increase the availability of apprenticeships and work-based learning, to strengthen the cooperation between schools and employers and to improve the quality of teaching. The implementation of a Youth Guarantee, building upon current efforts, would contribute to supporting young people in obtaining employment. The proportion of adults participating in lifelong learning remains very low and the adoption of the lifelong learning strategy is pending.

               (13)

               With respect to early childcare, government efforts have concentrated on implementing the ‘Toddler programme’. As a result, the number of nurseries has almost doubled over the last two years, but is still low in relative terms and does not satisfy demand. Poland took only minor steps to address the extensive use of temporary employment. Poland has the third-highest share in the Union of involuntary fixed-term employment of all persons employed, in particular in the age group 15-24. While it is often argued that fixed-term contracts are an instrument for the unemployed to enter the labour market with a view to later moving into a permanent contract, this seems not to be the case for the majority of workers in Poland. Instead, the extensive use of such contracts appear to have a negative impact on the quality of human capital and on productivity, as temporary employees tend to have less access to vocational training. The wage penalty on fixed-term contracts is also relatively high, contributing to one of the highest in-work poverty rates in the Union. In addition, the use of revolving civil law contracts with significantly reduced social protection rights is widespread. According to the government report ‘Youth 2011’, over 50 % of young workers are employed on the basis of such contracts.

               (14)

               Poland faces low employment rates of older workers. Whereas possibilities for early retirement have been significantly reduced and general pension reform has been carried out, a special pension scheme for miners remains. In addition, the social security system for farmers (KRUS) creates incentives for small-scale farmers to remain in the agricultural sector mainly because individual farmers’ incomes are not accurately traced in the system. This results in hidden unemployment in rural areas, holding back productivity growth and keeping regional and sectoral labour mobility at bay.

               (15)

               Poland is among the Member States with the lowest level of R&D expenditure and is one of the worst performers in broader innovativeness indicators. The overall ratio of R&D expenditures to GDP in Poland, at 0,77 % in 2011, was among the lowest in the Union. In particular, private R&D expenditure is low (0,2 % of GDP in 2011). Polish enterprises have relied largely on technology absorption, i.e. application of already existing technologies through fixed capital investment. While this has been successful in ensuring productivity gains and economic growth, Poland now needs a transition towards a more indigenous innovation-based model. Reforms of the science and higher education system have initiated a major restructuring to induce science-industry cooperation. No evaluation of these reforms is available yet. A more holistic approach is needed to align efforts in research, innovation and industrial policy and ensuring that there are adequate instruments supporting the whole innovation cycle.

               (16)

               There are still very high potential gains from improvements in energy efficiency in all sectors of Poland’s economy, in particular by insulating buildings, and such gains could support growth. The domestic electricity grid is still congested, but plans are advancing to create more interconnection capacity to neighbouring markets. Competition in the gas market is still hampered by a number of factors, in particular the phasing out of regulated prices is still to be completed, the incumbent holding a market share of around 97 % in retail and whole sale markets, and 90 % of natural gas imports are from Russia.

               (17)

               Despite some progress, Poland’s underdeveloped transport infrastructure remains a major bottleneck to growth. Major road infrastructure projects have advanced, but railway investment projects are still largely delayed. Degraded rail infrastructure requires substantial, growing investment, since only 36 % of approximately 20 000 km of rail lines in operation are in good technical condition. Despite recent efforts, Poland still lags considerably behind other Member States when it comes to seizing the growth potential of information and communication technologies (ICT). Fixed broadband coverage is among the lowest in the Union, both at national level and for rural areas. Investment in water networks remains insufficient.

               (18)

               Poland’s public administration performs below the EU average. Key problems include transparency, the complexity of the tax system and compliance costs, the increasing average length of proceedings in civil and commercial cases, and long insolvency proceedings and low recovery rates. The use of eGovernment in the public administration also remains below the EU average. Poland initiated a reform to facilitate access to regulated professions that is behind the initially announced schedule.

               (19)

               In the context of the European Semester, the Commission has carried out a comprehensive analysis of Poland’s economic policy. It has assessed the National Reform Programme and the Convergence Programme. It has taken into account not only their relevance for sustainable fiscal and socioeconomic policy in Poland but also their compliance with EU rules and guidance, given the need to reinforce the overall economic governance of the Union by providing EU-level input into future national decisions. Its recommendations under the European Semester are reflected in recommendations (1) to (7) below.

               (20)

               In the light of this assessment, the Council has examined the Convergence Programme, and its opinion (5) is reflected in particular in recommendation (1) below,

         HEREBY RECOMMENDS that Poland take action within the period 2013-2014 to:

               1.

               Reinforce and implement the budgetary strategy for the year 2013 and beyond, supported by sufficiently specified measures for both 2013 and 2014, to ensure a timely correction of the excessive deficit by 2014 in a sustainable manner and the achievement of the fiscal effort specified in the Council recommendations under the EDP. A durable correction of the fiscal imbalances requires credible implementation of ambitious structural reforms, which would increase the adjustment capacity and boost potential growth and employment. After the correction of the excessive deficit, pursue the structural adjustment effort that will enable Poland to reach the MTO by 2016. With a view to improving the quality of public finances, minimise cuts in growth-enhancing investment, and reassess expenditure policies improving the targeting of social policies and increasing the cost effectiveness and efficiency of spending in the healthcare sector. Improve tax compliance, in particular by increasing the efficiency of the tax administration.

               2.

               Ensure the enactment of a permanent expenditure rule in 2013 consistent with the rules of the ESA. Take measures to strengthen annual and medium-term budgetary coordination mechanisms among different levels of government.

               3.

               Strengthen efforts to reduce youth unemployment, for example through a Youth Guarantee, increase the availability of apprenticeships and work-based learning, strengthen cooperation between schools and employers and improve the quality of teaching. Adopt the proposed lifelong learning strategy. Combat in-work poverty and labour market segmentation including through a better transition from fixed-term to permanent employment and by reducing the excessive use of civil law contracts.

               4.

               Continue efforts to increase female labour market participation, in particular by investing in affordable quality childcare and pre-school education, and by ensuring stable funding and qualified staff. With a view to improving sectoral labour mobility, take permanent steps to reform the KRUS. Phase out the special pension system for miners with a view to integrating them into the general scheme. Underpin the general pension reform with measures promoting the employability of older workers to raise exit ages from the labour market.

               5.

               Take additional measures to ensure an innovation-friendly business environment by strengthening the links between research, innovation and industrial policy, by further developing revolving instruments and tax incentives and by better targeting existing instruments to the different stages of the innovation cycle.

               6.

               Renew and extend energy generation capacity and improve efficiency in the whole energy chain. Speed up and extend the development of the electricity grid, including cross-border interconnections, and eliminate obstacles in electricity cross-border exchange. Reinforce competition in the gas sector by phasing out regulated prices. Strengthen the role and resources of the railway market regulator and ensure effective implementation of railway investment projects without further delay. Accelerate efforts to increase broadband coverage. Improve waste and water management.

               7.

               Take further steps to improve the business environment by simplifying contract enforcement and requirements for construction permits and by reducing tax compliance costs. Adopt and implement the planned liberalisation of access to professional services.

      Done at Brussels, 9 July 2013.

            For the Council

            The President

         R. ŠADŽIUS

      (1)  OJ L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  Maintained for 2013 by Council Decision 2013/208/EU of 22 April 2013 on guidelines for the employment policies of the Member States (OJ L 118, 30.4.2013, p. 21).

      (3)  OJ C 219, 24.7.2012, p. 65.

      (4)  OJ L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (5)  Under Article 9(2) of Regulation (EC) No 1466/97.