               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.5.2016.
            COM(2016) 323 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Bugarske za 2016.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Bugarske za 2016.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Bugarske za 2016.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Bugarske za 2016.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta
                  5
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2016. Prioritete godišnjeg pregleda rasta odobrilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  6
               , u kojem Bugarsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Bugarsku za 2016.
                  7
                objavljeno je 26. veljače 2016. Njime je ocijenjen napredak Bugarske u odnosu na preporuke za Bugarsku koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak te zemlje u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 8. ožujka 2016. donijela Komunikaciju
                  8
                u kojoj su predstavljeni rezultati detaljnog preispitivanja. U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Bugarskoj postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Konkretno, gospodarstvo je obilježeno preostalim slabostima u financijskom sektoru i visokom korporativnom zaduženošću u kontekstu visoke nezaposlenosti.

               (3)Bugarska je 15. travnja 2016. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2016. i svoj program konvergencije za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)Pri planiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako je potrebna potpora pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojeg Sporazuma o partnerstvu i povezanih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje
                  9
               .

               (5)Na Bugarsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. U svojem programu konvergencije za 2016. vlada planira postupno poboljšanje ukupnog deficita na -1,9 % BDP-a u 2016. i -0,2 % BDP-a u 2019. Planira se da se srednjoročni proračunski cilj – strukturni deficit od 1 % BDP-a – ostvari od 2017. Prema programu konvergencije očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti vrhunac od 31,8 % BDP-a u 2018. te da će se nakon toga smanjiti na 30,8 % BDP-a u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze nešto je optimističniji. Mjere potrebne za podupiranje planiranog ciljnog deficita počevši od 2017. nisu dovoljno određene. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2016. postoji rizik od određenog odstupanja od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2016. i 2017. ne bude li promjena u politikama. Vijeće na temelju ocjene programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2016. smatra da se očekuje da će Bugarska uglavnom ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. No za osiguranje njihova ispunjivanja u 2016. i 2017. ipak će biti potrebne dodatne mjere.

               (6)Bugarska je ostvarila određeni napredak u odnosu na prošlogodišnju preporuku da potrošnju u području zdravstva učini učinkovitijom, osobito izradom nacionalnog plana za zdravstvo zahvaljujući kojem će biti moguće planiranje zdravstvenih rashoda u skladu s teritorijalnim kriterijima i potrebama stanovništva. Bugarski zdravstveni sustav suočava se s velikim izazovima, uključujući ograničenu dostupnost, slabo financiranje i loše rezultate u zdravstvu.  Usprkos nedavnim naporima za poboljšanje ubiranja poreza, siva ekonomija i dalje je velik izazov koji utječe na javni prihod. Neprijavljeni rad, uključujući nepotpuno prijavljene plaće i izbjegavanje doprinosa za socijalnu sigurnosti, uzrokuje narušavanje tržišta rada i smanjenje fiskalnih prihoda.

               (7)Slučajevima nerazboritog poslovanja u cijelom financijskom sektoru zajedno s neučinkovitim nadzorom stvoreno je okruženje koje pogoduje gomilanju neravnoteža. Dovršenjem nedavno pokrenute revizije bankarskog sektora, sektora osiguranja i sektora mirovinskih fondova na transparentan način i u skladu s najboljim međunarodnim praksama te poduzimanjem potrebnih daljnjih mjera pridonijet će se jačanju povjerenja u financijski sektor. Nadalje, trajni napori za poboljšanje financijskog nadzora u bankarskom i nebankarskom sektoru igrat će važnu ulogu u jačanju financijskog sustava i njegovu usmjeravanju na pružanje potpore makroekonomskom oporavku.

               (8)Tržište rada lagano se oporavilo, ali preostale slabosti i dalje ometaju rast i ograničavaju sposobnost prilagodbe gospodarstva. Strukturna priroda dugotrajne nezaposlenosti, smanjivanje i starenje radne snage, slabo sudjelovanje na tržištu rada i neusklađenosti vještina ometaju prilagodbu tržišta rada. Iako se nezaposlenost postupno smanjuje, i dalje su prisutni važni izazovi, primjerice u pogledu dugotrajno nezaposlenih i mladih koji nisu zaposleni niti su u sustavu obrazovanja ili osposobljavanja. Uloga aktivnih politika tržišta rada u pomaganju tim skupinama da pristupe tržištu rada mogla bi biti veća. Fragmentacija i ograničena suradnja među različitim agencijama koje pružaju naknade i usluge uključivanja na tržište rada otežava aktivaciju osoba koje primaju socijalne naknade. U okviru pilot-projekta osnovani su namjenski centri za zapošljavanje i socijalnu pomoć u kojima se kombiniraju usluge agencija za zapošljavanje i socijalnu pomoć, ali još nije donesena odluka o povećanju opsega projekta nakon njegova završetka u prosincu 2016.

               (9)Iako je i dalje najniža u EU-u, minimalna plaća u Bugarskoj znatno se povećala od 2011., a nedostatak objektivnih kriterija za određivanje minimalne plaće stvara nesigurnost. Usprkos djelovanju vlade i socijalnih partnera u tom području Bugarska još nema jasne smjernice ni transparentne kriterije za određivanje minimalne plaće kojima se u obzir uzima njezin učinak na otvaranje radnih mjesta, socijalne uvjete i konkurentnost.

               (10)U Bugarskoj su razina rizika od siromaštva i socijalne isključenosti i razina nejednakosti još vrlo visoke. Stalni izazovi u pogledu uključenja Roma u radnu snagu, olakšanja prijelaza između školovanja i zaposlenja te poboljšanja opsega i učinkovitosti socijalnih i zdravstvenih politika i politika tržišta rada ometaju napredak u uklanjanju siromaštva i socijalne isključenosti. Općim programom minimalnog dohotka zahvaća se vrlo mali dio stanovništva i pružaju vrlo ograničene razine potpore. Razina naknada ispod je praga siromaštva i nije povećana u skladu s razvojem prosječne i minimalne plaće tijekom proteklih godina. Procjene o pokrivenosti upućuju na to da velik broj ciljanih korisnika ne prima socijalne naknade. Ublažavanju siromaštva pridonio bi veći obuhvat ciljnih skupina uz zadržavanje fiskalne odgovornosti.

               (11)Kapacitet obrazovnog sustav za uključenje ranjivih skupina i davanje relevantnih vještina polaznicima ograničen je. Ranjive skupine poput Roma i učenika iz siromašnih obitelji i dalje se suočavaju sa znatnim preprekama pristupu obrazovanju i njegovu završavanju. Razina upisa u sve razine obrazovanja među romskim stanovništvom znatno je niža nego među neromskim. Stopa ranog napuštanja školovanja i dalje raste, a osobito je visoka u ruralnim područjima i slabije razvijenim regijama. Uklanjanje prepreka sudjelovanju djece koja žive u nepovoljnim uvjetima u predškolskom odgoju ključno je za poboljšanje rezultata obrazovanja i sprječavanje napuštanja školovanja. Novi zakon o predškolskom i školskom obrazovanju koji je Parlament donio u rujnu 2015. važan je korak u smjeru sveobuhvatne reforme školskog sustava. Provedbom tog zakona zajedno s ciljanim mjerama za uklanjanje nezakonodavnih prepreka potpunom sudjelovanju ugroženih skupina u obrazovanju trebalo bi se pridonijeti poboljšanju potencijala za rast bugarskog gospodarstva i socijalnoj koheziji u dugom roku. Stopa upisa u visoko obrazovanje i stopa njegova završavanja u porastu su, dok se stopa zaposlenosti osoba koje su nedavno diplomirale polako povećava iako je i dalje znatno ispod prosjeka EU-a.

               (12)Rizici koji proizlaze iz visokog korporativnog duga i prepreka smanjenju financijske poluge i dalje su znatni. Postojećim stečajnim okvirom daje se malo prostora za učinkovit postupak rješavanja duga i slabo se rješava visoka razina korporativne zaduženosti. Reformama za olakšanje postupaka stečaja poduzeća moglo bi se poboljšati smanjenje financijske poluge i otvoriti put novom kreditiranju i ulaganju.

               (13)Sustav javne nabave u Bugarskoj i dalje je obilježen strukturnim slabostima, uključujući sustavne nepravilnosti u postupcima javne nabave, nedostatak administrativnog kapaciteta i manjkave mehanizme kontrole, zajedno sa sustavnim žalbenim sudskim postupcima koji su često uzrok kašnjenja radova na terenu. U pogledu potpunog prelaska na e-javnu nabavu postignut je tek ograničeni napredak. Nedostaci bugarskog sustava javne nabave uzrok su prekida u isplatama i financijskim ispravcima u kontekstu programâ financiranja EU-a, a imaju učinak i na šire poslovno okruženje.

               (14)Nestabilne politike i nedostatak povjerenja u ključne javne institucije, primjerice pravosuđe, važni su čimbenici kojima se sprječavaju ulaganja u bugarsko gospodarstvo. Polagana provedba reformi javne uprave i reformi u posebnim sektorima kao što su istraživanje, inovacije i energija otežava napredak u poboljšanju ulagačke klime. Iako je Bugarska donijela strateški okvir za reformu i modernizaciju svoje javne upravne, napredak je polagan, a provedba se često odlaže. Novo zakonodavstvo ne podliježe sustavnoj procjeni rizika iako su poduzeti određeni napori da se to promijeni. Česte promjene pravnog okvira uzrok su nesigurnosti i utječu na poslovno okruženje. Korupcija je i dalje velik izvor zabrinutosti, a slabe i fragmentirane institucije nastavljaju ometati odgovor nacionalnih tijela na taj problem. Bugarskoj se u okviru mehanizma suradnje i provjere dostavljaju preporuke u pogledu reforme pravosuđa i borbe protiv korupcije i organiziranog zločina. Iako su od iznimne važnosti za opće poslovno okruženje, ta područja slijedom toga nisu obuhvaćena preporukom za Bugarsku.

               (15)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Bugarske, koju je objavila u izvješću za Bugarsku za 2016. Ocijenila je i program konvergencije i nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Bugarskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Bugarskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time i jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja EU-om. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku.

               (16)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo program konvergencije Bugarske, a njegovo je mišljenje
                  10
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

               (17)U okviru detaljnog preispitivanja koje provodi Komisija i te ocjene Vijeće je preispitalo nacionalni program reformi i program konvergencije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

               PREPORUČUJE Bugarskoj da u 2016. i 2017. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.Ostvariti godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2016. i 2017. Dodatno poboljšati ubiranje poreza i poduzeti mjere za smanjenje opsega neformalnog gospodarstva, uključujući neprijavljeni rad.

               2.Do kraja 2016. završiti preispitivanje kvalitete imovine i test otpornosti banaka na stresove. Do kraja 2016. dovršiti preispitivanje bilanci i test otpornosti osiguravajućih društava na stresove te preispitivanje imovine mirovinskih fondova. Poduzeti potrebne daljnje mjere u sva tri sektora i nastaviti s poboljšanjem nadzora bankarskog i nebankarskog sektora.

               3.Jačati i integrirati socijalne usluge i aktivne politike tržišta rada, osobito u pogledu dugotrajno nezaposlenih i mladih koji nisu zaposleni niti su u usustavu obrazovanja ili osposobljavanja. Povećati pružanje kvalitetnog obrazovanja ugroženim skupinama, uključujući Rome. Poboljšati učinkovitost zdravstvenog sustava poboljšanjem dostupnosti i financiranja te rezultate u zdravstvu. Utvrditi smjernice i kriterije za određivanje minimalne plaće u suradnji sa socijalnim partnerima. Povećati opseg i primjerenost programa minimalnog dohotka.

               4.
                     Provesti reformu stečajnog okvira kako bi se ubrzali postupci oporavka i sanacije te poboljšati njihovu učinkovitost i transparentnost. Povećati kapacitet sudova u odnosu na postupke stečaja. Ojačati kapacitet agencije za javnu nabavu i ugovornih tijela te poboljšati osmišljavanje postupaka javne nabave i njihovu kontrolu. Ubrzati uvođenje e-javne nabave.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 323 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059, and P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 72 final.

                     (8)
                  COM(2016) 95 final.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


                  EUROPSKA
                  KOMISIJA
                                         Bruxelles, 13.5.2015.
                                         COM(2015) 274 final
                              Preporuka za
                         PREPORUKU VIJEĆA
           o nacionalnom programu reformi Slovačke za 2015.
i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovačke za 2015.
 ---pagebreak---                                          Preporuka za
                                     PREPORUKU VIJEĆA
                      o nacionalnom programu reformi Slovačke za 2015.
         i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovačke za 2015.
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak
121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja
proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika1, a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
uzimajući u obzir preporuku Europske komisije2,
uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta3,
uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
budući da:
(1)      Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove
         strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanom
         usklađivanju ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u
         kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.
(2)      Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o
         općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a
         21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja
         država članica. One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane
         su uzeti ih u obzir u okviru svojih nacionalnih ekonomskih politika i politika
         zapošljavanja.
(3)      Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku o Nacionalnom programu reformi
         Slovačke za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Slovačke
1
        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.
2
        COM(2015) 274.
3
        P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
 ---pagebreak---       za 2014. Komisija je u skladu s Uredbom (EU) br. 473/20134 28. studenoga 2014.
      iznijela mišljenje o nacrtu proračunskog plana Slovačke za 2015.5
(4)   Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta6, čime je označen
      početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2015. Istog je dana
      Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu
      upozoravanja7, u kojem Slovačku ne smatra državom članicom za koju je potrebno
      provesti detaljno preispitivanje.
(5)   Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja,
      ubrzanje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja
      pogoduje rastu.
(6)   Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Slovačku za 20158. Njime je
      ocijenjen napredak Slovačke u vezi s preporukama po državama članicama
      donesenima 8. srpnja 2014.
(7)   Slovačka je 29. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. i
      Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su
      programa istodobno ocijenjena.
(8)   Slovačka je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu.
      U svojem Programu stabilnosti za 2015. vlada namjerava postupno poboljšati ukupni
      deficit na 2,5 % BDP-a u 2015. i zatim na 0,5 % BDP-a u 2018. U skladu s
      Programom stabilnosti srednjoročni cilj strukturnog deficita od 0,5 % BDP-a bio bi
      postignut od 2017. Očekuje se da će se udio duga države u BDP-u neznatno smanjiti
      na 53,4 % u 2015. i nastaviti padati do 50,3 % u 2018. Makroekonomski scenarij na
      kojem se temelje ta proračunska predviđanja djeluje uvjerljivo. Međutim mjere za
      postizanje planiranog ciljanog deficita od 2016. nadalje nisu dovoljno precizno
      utvrđene. Na temelju proljetne prognoze Komisije 2015. rast neto rashoda ispod je
      referentnog mjerila u 2015. i 2016. te je stoga u skladu sa zahtjevima Pakta o
      stabilnosti i rastu. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir
      proljetnu prognozu Komisije 2015., mišljenje je Vijeća da se očekuje da će Slovačka
      biti u skladu s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.
(9)   Tržište rada pokazivalo je znakove oporavka u 2014., ali nezaposlenost je i dalje
      visoka. Smanjenje su nepoticajne mjere u okviru sustava socijalne sigurnosti i
      postignut je određen napredak u smanjenju nezaposlenosti mladih, ali dugotrajna
      nezaposlenost ostaje velik izazov, a zaposlenost među Romima i niskokvalificiranim
      osobama niska je. Iako su poduzete određene početne mjere za njihovo poboljšanje,
      javne službe za zapošljavanje imaju ograničene kapacitete za pružanje
      individualiziranih usluga, osobito osobama koje su najudaljenije od tržišta rada.
      Stopa zaposlenosti žena i dalje je znatno niža od prosjeka EU-a, što odražava
      nedostatno pružanje kvalitetnih i povoljnih usluga skrbi za djecu i relativno dugo
      trajanje roditeljskog dopusta.
(10)  Slovačka je postigla određeni napredak u području učenja temeljenog na radu, a novi
      zakon o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju stupit će na snagu u 2015.
      Ograničeni napredak ostvaren je međutim u poboljšanju nastavnih uvjeta, poticanju
      razvoja programa na razini prvostupnika usmjerenih na karijeru te povećanju udjela
4
     SL L 140, 27.5.2013., str. 11.
5
     C(2014) 8814 završna verzija.
6
     COM(2014) 902.
7
     COM(2014) 904.
8
     SWD(2015) 44 završna verzija/2.
 ---pagebreak---      romske djece koja pohađaju ustanove predškolskog obrazovanja i ustanove za
     čuvanje djece. Nisu poduzete nikakve mjere za povećanje sudjelovanja Roma u
     strukovnom osposobljavanju i visokom obrazovanju. Postignut je samo ograničen
     napredak u uklanjanju nedostataka u slovačkom sustavu za istraživanje i inovacije, a
     glavne su potrebe poboljšanje kvalitete i važnosti znanstvene baze i promicanje
     suradnje između sveučilišta i istraživačkih i poslovnih ustanova.
(11) Loša kvaliteta poslovnog okruženja u Slovačkoj smanjuje privlačnost te zemlje za
     strana i domaća ulaganja. Za poslovno okruženje osobito je štetna nedostatna
     učinkovitost i kvaliteta javne administracije i pravosudnog sustava. U državnoj službi
     osjećaju se posljedice velike fluktuacije zaposlenika i neučinkovitog kadrovskog
     upravljanja. Dosad su uloženi samo ograničeni napori za rješavanje problema
     korupcije. Osobito je zanemarena potreba za jačanjem analitičkih i revizijskih
     kapaciteta porezne uprave. Javna nabava trpi zbog ukorijenjenih nedostataka, što
     utječe na dodjelu javnih sredstava.
(12) Iako su nedavne promjene sustava oporezivanja pridonijele poboljšanju javnih
     financija, troškovi povezani sa starenjem stanovništva u budućnosti će negativno
     utjecati na trenutačno relativno stabilno stanje duga u Slovačkoj. Dugoročna
     održivost javnih financija ovisi o sposobnosti vlade da poveća troškovnu
     učinkovitost zdravstvenog sektora. Opća razina učinkovitosti slovačkog
     zdravstvenog sustava niska je i manje je uspješan u usporedbi s ostatkom EU-a.
     Vlada je donijela novu strategiju za zdravstvo za razdoblje 2014. – 2020. radi
     uklanjanja nedostataka nacionalnog zdravstvenog sustava. Strategija se provodi, ali
     većina mjera još nije na snazi. Osim toga i dalje su prisutni nedostatci u prikupljanju
     poreza i poreznoj upravi.
(13) Loša uspješnost ulaganja posljednjih godina može nepovoljno utjecati na izglede
     dugoročnog rasta Slovačke. Smanjenje privatnih ulaganja bilo je osobito izraženo
     između 2008. i 2013., a približno 90 % smanjenja ukupnih ulaganja čine
     nefinancijska društva zbog smanjenja izravnih stranih ulaganja. U 2013. ulaganja u
     kapitalna dobra i dalje su bila oko 13 % niža u realnim vrijednostima nego u 2008.
     Iako je pad javnih ulaganja bio znatno manji, to smanjenje ipak ima znatne
     posljedice s obzirom na velike projekte prometne infrastrukture koji su ključni kako
     bi se mogao iskoristiti potencijal rasta slovačkih središnjih i istočnih regija.
     Administrativne i regulatorne prepreke povezane s planiranjem ulaganja te
     nedostatak transparentnosti i dugotrajnost postupaka za izdavanje građevinskih
     dozvola i dozvola za upravljanje šumama koče javna ulaganja. Fondovi EU-a čine
     vrlo velik udio u ukupnim javnim ulaganjima u Slovačkoj u usporedbi s razinama u
     ostalim državama članicama u toj regiji. Osim toga, apsorpciju sredstava EU-a ometa
     slabo upravljanje postupcima planiranja, loš razvoj i odabir projekata te neispunjenje
     uvjeta povezanih s ocjenom utjecaja na okoliš. Upotreba prilagođenih specifikacija u
     javnoj nabavi ograničava tržišno natjecanje i uzrokuje visoke konačne cijene. Bolji
     nadzor i veće stručno znanje u javnim tijelima uključenima u nabavu mogli bi
     pomoći u rješavanju tih problema. Nedostatna učinkovitost i kvaliteta javne
     administracije i pravosudnog sustava osobito su štetni za poslovno okruženje, a
     problemi kao što je reforma parničnog postupka i nejednaka raspodjela radnog
     opterećenja na sudovima još nisu riješeni.
(14) Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu slovačke
     ekonomske politike, koju je objavila u okviru izvješća za 2015. Ocijenila je i
     Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te provedbu preporuka upućenih
     Slovačkoj tijekom prošlih godina. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i
     socioekonomsku politiku u Slovačkoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog
 ---pagebreak---          potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom pružanjem
         doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz
         europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku.
(15)     Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo Program stabilnosti Slovačke, a njegovo je
         mišljenje9 da Slovačka poštuje Pakt o stabilnosti i rastu.
(16)     Komisija je u kontekstu europskog semestra provela i analizu ekonomske politike
         europodručja kao cjeline. Vijeće je na temelju te analize donijelo posebne preporuke
         upućene upućene državama članicama čija je valuta euro. Slovačka bi trebala
         osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka,
OVIME PREPORUČUJE Slovačkoj da 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:
1.        Poboljšati troškovnu učinkovitost zdravstvenog sektora, među ostalim i
         poboljšanjem upravljanja bolničkom skrbi i jačanjem osnovne zdravstvene skrbi.
         Poduzeti mjere za povećanje prikupljanja poreza.
2.       Poduzeti dodatne mjere za rješavanje dugotrajne nezaposlenosti uvođenjem
         poticajnih mjera, pružanjem druge prilike za obrazovanje i visoko kvalitetnim
         osposobljavanjem prilagođenim potrebama pojedinaca. Poboljšati poticaje
         namijenjene ženama za ostanak na tržištu rada ili povratak na njega boljim
         osiguravanjem ustanova za čuvanje djece.
3.       Poboljšati osposobljavanje nastavnika i privlačnost nastave kao zanimanja u cilju
         zaustavljanja pada obrazovnih rezultata. Povećati sudjelovanje romske djece u
         redovnom obrazovanju i kvalitetnom predškolskom obrazovanju.
4.       Potaknuti ulaganje u infrastrukturu, poboljšati i racionalizirati administrativne
         postupke za izdavanje dozvola za upravljanje šumama i građevinskih dozvola.
         Povećati tržišno natjecanja u javnim natječajima i poboljšati mehanizme nadzora u
         području javne nabave.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                Za Vijeće
                                                Predsjednik
9
       U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.5.2016.
            COM(2016) 328 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Irske za 2016.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Irske za 2016.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Irske za 2016.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Irske za 2016.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta
                  5
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2016. Prioritete godišnjeg pregleda rasta odobrilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  6
               , u kojem Irsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja
                  7
               . Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 18. i 19. veljače 2016., a Vijeće donijelo 8. ožujka 2016. Kao zemlja čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Irska bi trebala osigurati punu i pravovremenu provedbu tih preporuka.

               (2)Izvješće za Irsku za 2016.
                  8
                objavljeno je 26. veljače 2016. Njime je ocijenjen napredak Irske u odnosu na preporuke za Irsku koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak te zemlje u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće je obuhvaćalo i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 8. ožujka 2016. predstavila rezultate detaljnog preispitivanja
                  9
               . U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Irskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, neophodno je suočiti se s visokim razinama neto vanjskih obveza i javnog i privatnog duga, koji unatoč poboljšanjima predstavljaju ranjivosti.

               (3)Irska je 29. travnja 2016. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2016. i svoj program stabilnosti za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)Pri planiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako je potrebna potpora pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i povezanih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje
                  10
               .

               (5)[Nakon obustave postupka u slučaju prekomjernog deficita na Irsku se primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo o dugu.] U svojem programu stabilnosti za 2016., koji se temelji na pretpostavci o nepromijenjenim politikama, vlada planira postupna poboljšanja ukupnog salda do postizanja suficita od 0,4 % BDP-a u 2018. Očekuje se ostvarenje revidiranog srednjoročnog proračunskog cilja − strukturnog deficita od 0,5 % BDP-a – do 2018. Međutim godišnja promjena ponovno izračunanog strukturnog salda
                  11
                od 0,1 % BDP-a u 2016. ne osigurava dostatan napredak prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Prema programu stabilnosti očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u pasti na 88,2 % BDP-a u 2016. te će se nastaviti smanjivati, do razine od 85,5 % BDP-a u 2017. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je. Međutim mjere potrebne za podupiranje planiranih ciljeva deficita od 2017. nadalje nisu dovoljno određene. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2016. postoji rizik od određenog odstupanja od preporučene fiskalne prilagodbe u 2016., ali predviđa se da će Irska ispunjivati zahtjeve u 2017., ne bude li promjene u politikama. Predviđa se da će Irska ispunjivati zahtjeve prijelaznog pravila o dugu u 2016. i 2017. Vijeće na temelju ocjene programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2016. smatra da se očekuje da će Irska uglavnom ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. No za osiguravanje njihova ispunjivanja u 2016. ipak će biti potrebne dodatne mjere.

               (6)Nastojanja za proširenje porezne osnovice bila su ograničena, a nedavne porezne mjere bile su usmjerene na porezne rezove i olakšice. Potrebno je dodatno napredovati prema učinkovitijem poreznom sustavu koji više pogoduje rastu. Irska nadležna tijela trenutačno provode program revizija poreznih rashoda, čiji će rezultati biti objavljeni u godišnjem izvješću. Međutim postupkom revizije nisu obuhvaćeni porezni rashodi povezani s PDV-om te ima još prostora za proširenje porezne osnovice povećanjima najmanje distorzivnih poreza.

               (7)Troškovna učinkovitost, jednak pristup i održivost i dalje su ključni izazovi s kojima se suočava zdravstveni sustav. Primjetan je napredak u određenim područjima reformi, ali troškovi farmaceutskih proizvoda, posebno zbog visokog troška lijekova sa samo jednim dobavljačem, i dalje negativno utječu na troškovnu učinkovitost. Sustavi financijskog upravljanja i informacijski sustavi još uvijek su slabi, a nejednak pristup primarnoj zdravstvenoj zaštiti i dalje predstavlja problem. Oko 40 % stanovništva ima besplatan pristup uslugama liječnika opće prakse, dok ostali snose puni trošak. Prisutna je znatna nesigurnost u pogledu opsežne reforme zdravstvenog sustava s obzirom na nedoumice u pogledu modela univerzalnog zdravstvenog osiguranja.

               (8)Potrebno je posvetiti se infrastrukturnim potrebama radi promicanja trajnog i uravnoteženog rasta u budućnosti. Nakon vrhunca od 5,2% BDP-a u 2008. javno ulaganje palo je na 1,8 % BDP-a u 2013. prije laganog oporavka u 2014., kad je još uvijek bilo znatno ispod prosjeka EU-a. Osim toga, čini se da je zbog krize došlo do strukturnog zaokreta u sastavu rashoda opće države, od ulaganja prema tekućoj potrošnji. U razdoblju 2010. – 2013. kapitalni rashodi iznosili su u prosjeku tek 4,8 % ukupnih rashoda, što je manje od polovine dugoročnog prosjeka za razdoblje 1995. – 2008. Sedam godina znatnog smanjivanja državnog ulaganja imalo je negativan učinak na kvalitetu i primjerenost infrastrukture i državne potpore za nematerijalna ulaganja. Prisutne su važne slabosti u pogledu kapaciteta u području stambenih nekretnina, javnog prijevoza, vode i ublažavanja klimatskih promjena. U glavnim urbanim područjima države potražnja za novim stambenim prostorom trenutačno uvelike premašuje ponudu. Kao posljedica toga u 2014. naglo su porasle cijene stambenih nekretnina i najamnina u urbanim područjima prije usporavanja njihova rasta u 2015. Trenutačno nema naznaka precijenjenosti, ali ograničenja građevinskog sektora i ponude stambenog prostora, uključujući neka ograničenja povezana s javnom infrastrukturom, mogla bi, ako se ne riješe, dovesti do rizika od neravnoteža. Promjena državnih rashoda utjecala je i na potporu javnog sektora za istraživanje i razvoj i inovacije, koja je 2014. bila ispod razine iz 2007. U pogledu istraživanja i razvoja u javnom sektoru kao postotka BDP-a Irska je trenutačno na 22. mjestu u Europi. To ima negativan učinak na konkurentnost malih i srednjih poduzeća.

               (9)Nezaposlenost je pala ispod prosjeka EU-a te je u ožujku 2016. iznosila 8,6 %. Međutim dugotrajna nezaposlenost i nizak intenzitet rada kućanstava i dalje su izvori zabrinutosti. Konkretno, udio dugotrajno nezaposlenih u ukupnoj nezaposlenosti još uvijek je visok te je u četvrtom tromjesečju 2015. iznosio 56,3 %, što je iznad prosjeka EU-a od 48,3 %. U 2014. (zadnji usporedivi podaci) postotak stanovništva koje živi u kućanstvima vrlo niskog intenziteta bio je najviši u EU-u te je iznosio 21,1 %, a osobito je prevladavao u jednoroditeljskim kućanstvima. Udio djece (u dobi od 0 do 17) suočene s rizikom od siromaštva ili socijalne isključenosti pao je na 30,3 % u 2014., ali i dalje je veći od prosjeka EU-a od 27,8 %. Odgovarajuća brojka djece suočene s rizikom od siromaštva ili socijalne isključenosti za jednoroditeljska kućanstva (62,5 % u 2014.) mnogo je veća od prosjeka EU-a (48,2 %).

               (10)Irska je započela s provedbom programa JobPath za rješavanje potreba dugotrajno nezaposlenih osoba te razvija aktivacijski pristup za poticaj osoba s potencijalom i željom za aktivnijom ulogom u radnoj snazi. Preostaje izazov proširenja službi pružanja potpore u traženju zaposlenja onima koji su obično isključeni iz tržišta rada, uključujući osobe s invaliditetom i one koje su dužne skrbiti o drugima. Sveukupno gledano, sustav socijalne skrbi bio je uspješan u suzbijanju učinaka krize na siromaštvo i nejednakost, ali još uvijek su prisutne prepreke uključivom rastu. Postignut je određen napredak u postupnom smanjenju naknada, ali i dalje je prisutna zabrinutost u pogledu zamki neaktivnosti za određena kućanstva. Neto troškovi skrbi o djeci u Irskoj, izraženi kao postotak plaće, među najvećima su u EU-u, drugi po visini za parove te najviši za samohrane roditelje. I dalje su prisutne zabrinutosti u pogledu kvalitete ponude skrbi o djeci. Primjerice, u 2014. postotak osoba s diplomom koje rade u sektoru predškolskog obrazovanja i odgoja (15 %) i dalje je bio znatno ispod preporučene razine. I dalje su prisutne neusklađenosti vještina te se u određenim područjima pojavio i manjak vještina, a istovremeno su mogućnosti unapređenja vještina i prekvalifikacije još uvijek nedostatne, te bi smanjenje rashoda za obrazovanje moglo imati negativan učinak na buduće obrazovne rezultate.

               (11)Visoka razina zaduženosti privatnog sektora odraz je tekućih problema u pogledu umanjenja vrijednosti kredita. Krajem lipnja 2015. nekonsolidirani dug privatnog sektora iznosio je 266,3 % BDP-a, što je znatno iznad prosjeka europodručja. Iako je zahvaljujući gospodarskom oporavku i aktivnostima restrukturiranja udio loših kredita u opadanju, krajem 2015. i dalje je bio među najvećima u europodručju te je iznosio preko 16 % svih kredita domaćih banaka. Nadalje, 14,7 % hipoteka nije plaćeno na vrijeme krajem 2015., a hipoteke s čijim se plaćanjem kasni više od dvije godine predstavljale su gotovo 10 % ukupnog salda hipotekarnih kredita. Restrukturiranje hipoteka uglavnom je privremeno, što upućuje na rizik od ponovnog neispunjavanja obveza, posebno u slučaju makroekonomskog pogoršanja ili vanjskog šoka. Komercijalni krediti za nekretnine koje drže domaće banke te krediti za MSP-ove i poslovni krediti i dalje su problematična područja, s udjelom loših kredita od 37,3 % odnosno 13,8 %. Bit će potrebno mnogo više vremena i truda za održivo restrukturiranje tih računa. I dalje se nedostatno primjenjuju postupci osobnog stečaja, stečaj, postupak examinership (sudska zaštita za društva u poteškoćama u okviru irskog zakona) te ostala sredstva djelomičnog otpisa dugova namijenjena povratu održivosti kućanstava i poduzeća. Uvođenje središnjeg kreditnog registra sporo je, iako je on ključan za podupiranje razboritog kreditiranja.

               (12)Zakon o uređenju pravnih usluga iz 2015. donesen je, ali su u kasnijoj fazi postupka učinjeni ustupci pravnim profesijama čime je znatno ublažena početna ambicija reforme. Tek počinje provedba novog okvira te je prerano s punim pouzdanjem tvrditi da će se njime potaknuti tržišno natjecanje i smanjiti troškovi. Pravne usluge pružaju se u svim sektorima gospodarstva, a njihova cijena utječe na konkurentnost Irske. Stvarno smanjenje troškova može se ostvariti samo ako odredbe o jačanju tržišnog natjecanja i smanjenju troškova iz planiranog regulatornog okvira postanu zakon nakon postupaka javnog savjetovanja ili se uključe u propise koje će donijeti regulatorno tijelo u području pravnih usluga.

               (13)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu irske ekonomske politike i objavila je u izvješću za tu zemlju za 2016. Ocijenila je i program stabilnosti, nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Irskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Irskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time i jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja EU-om. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 3. u nastavku.

               (14)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje
                  12
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (15)Uzimajući u obzir Komisijino detaljno preispitivanje i ovu ocjenu Vijeće je preispitalo nacionalni program reformi i program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. i 3. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Irska u 2016. i 2017. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Nakon smanjenja prekomjernog deficita ostvariti godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2016. i 2017. Iskoristiti neočekivane prihode proizašle iz jakih gospodarskih i financijskih uvjeta te iz prodaje imovine za ubrzanje smanjenja duga. Smanjiti ranjivost na gospodarske fluktuacije i šokove, među ostalim proširivanjem porezne osnovice. Povećati kvalitetu rashoda, posebno povećanjem troškovne učinkovitosti zdravstvene skrbi i davanjem prednosti državnim kapitalnim rashodima u području istraživanja i razvoja te javne infrastrukture, posebno prometa, vodnih usluga te stambenih nekretnina.

               2.Proširiti i ubrzati provedbu politika aktivacije za povećanje radnog intenziteta kućanstava te riješiti problem rizika od siromaštva djece. Poduzeti mjere za poticanje zapošljavanja postupnim ukidanjem socijalnih naknada te dodatnih isplata. Poboljšati dostupnost kvalitetne, pristupačne skrbi o djeci tijekom punog radnog vremena.

               3.
                     Ostvariti trajna rješenja za restrukturiranje radi smanjenja loših kredita i osiguranja održivosti duga kućanstava te radi poticanja zajmodavaca na smanjenje duga pretjerano zaduženih, ali održivih poduzeća. Ubrzati postupno uvođenje potpuno operativnog središnjeg kreditnog registra koji će obuhvaćati sve kategorije zajmodavaca i dužnika.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 328 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059, and P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 77 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Strukturni saldo, prema novom izračunu Komisije, na temelju informacija u Programu konvergencije, prema usuglašenoj metodologiji.

                     (12)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.5.2015.
            COM(2015) 245 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            u cilju okončanja stanja prekomjernog državnog deficita u Ujedinjenoj Kraljevini
            {SWD(2015) 112 final}

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               u cilju okončanja stanja prekomjernog državnog deficita u Ujedinjenoj Kraljevini

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 126. stavak 7.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)U skladu s člankom 126. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) države članice moraju izbjegavati prekomjerne državne deficite.

               (2)U skladu sa stavkom 4. Protokola (br. 15) o određenim odredbama koje se odnose na Ujedinjenu Kraljevinu Velike Britanije i Sjeverne Irske, na Ujedinjenu Kraljevinu ne primjenjuje se obveza izbjegavanja prekomjernih državnih deficita iz članka 126. stavka 1. UFEU-a, osim ako uvede euro. U stavku 5. Protokola predviđa se da Ujedinjena Kraljevina treba nastojati izbjeći prekomjeran državni deficit.

               (3)Pakt o stabilnosti i rastu temelji se na cilju zdravih državnih financija kao sredstvu jačanja uvjeta za stabilnost cijena i snažan održivi rast koji dovodi do otvaranja novih radnih mjesta.

               (4)Vijeće je 8. srpnja 2008. u skladu s člankom 104. stavkom 6. Ugovora o osnivanju Europske zajednice (UEZ) odlučilo da u Ujedinjenoj Kraljevini postoji prekomjerni deficit te je izdalo preporuke za smanjenje prekomjernog deficita najkasnije do financijske godine 2009./2010., u skladu s člankom 104. stavkom 7. UEZ-a i člankom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita
                  1
               ,
                  2
               .

               (5)U skladu s odredbama članka 104. stavka 8. UEZ-a Vijeće je 27. travnja 2009. odlučilo da Ujedinjena Kraljevina nije poduzela djelovanje kao odgovor na preporuku Vijeća od 8. srpnja 2008. Vijeće je 2. prosinca 2009. izdalo revidirane preporuke u skladu s člankom 126. stavkom 7. UFEU-a u kojima je preporučilo da bi Ujedinjena Kraljevina do 2014./2015. trebala okončati stanje prekomjernog deficita. Komisija je 6. srpnja 2010. zaključila, na temelju Komisijine proljetne prognoze 2010., da je Ujedinjena Kraljevina poduzela učinkovito djelovanje u skladu s Preporukom Vijeća od 2. prosinca 2009. i da stoga više nisu potrebne dodatne mjere u postupku u slučaju prekomjernog deficita.

               (6)Vijeće je [X. lipnja 2015.] u skladu s člankom 126. stavkom 8. ustanovilo da u razdoblju od 2010./2011. do 2014./2015. Ujedinjena Kraljevina nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 2. prosinca 2009.

               (7)U skladu s člankom 126. stavkom 7. UFEU-a i člankom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 Vijeće je dužno dati preporuke za dotičnu državu članicu u cilju okončanja stanja prekomjernog deficita u određenom roku. Preporukom se mora utvrditi rok od najviše šest mjeseci za učinkovito djelovanje koje dotična država članica treba poduzeti kako bi smanjila prekomjerni deficit. Nadalje, u preporuci za smanjenje prekomjernog deficita Vijeće treba zahtijevati postizanje godišnjih proračunskih ciljeva koji, na osnovi prognoze na kojoj se temelji preporuka, odgovaraju minimalnom godišnjem poboljšanju strukturnog salda, tj. ciklički prilagođenog salda bez jednokratnih i drugih privremenih mjera, od najmanje 0,5 % BDP-a kao referentnom mjerilu.

               (8)U ažuriranoj Komisijinoj proljetnoj prognozi 2015.
                  3
                predviđa se povećanje realnog BDP-a od 2,4 % u 2015./2016. odnosno 2,1 % u 2016./2017., nakon što je u 2014./2015. zabilježeno povećanje od 2,8 %
                  4
               . Rastu u te dvije godine najviše je pridonijela domaća potražnja. Očekuje se da će tijekom razdoblja prognoze privatna potrošnja postupno porasti zahvaljujući bržem nominalnom rastu plaća i niskoj inflaciji. Od rujna 2011., kada je bila na najvišoj razini od 5,2 %, bilježi se naglo smanjenje inflacije te je u prvom tromjesečju 2015. iznosila 0,1 %. Očekuje se da će u posljednjem tromjesečju 2015., uzme li se u obzir godišnja procjena u visini od 0,4 %, porasti na 1,1 %, a zatim na 1,6 % u 2016. Od 2014. predviđa se blagi pad ulaganja, no trebala bi ostati relativno velikih razmjera zahvaljujući povoljnim uvjetima kreditiranja, zdravoj dobiti poduzeća i snažnoj potražnji. U skladu s predviđanjima vanjski bi sektor i dalje trebao negativno pridonositi rastu, ali u manjoj mjeri jer se poboljšavaju izgledi za europodručje, najvećeg trgovinskog partnera Ujedinjene Kraljevine. Razina je zaposlenosti visoka te se očekuje pad stope nezaposlenosti na 5,4 % u 2015. i dodatno na 5,3 % u 2016.

               (9)Deficit opće države, koji je u razdoblju 2009./2010. dosegnuo najvišu razinu od 10,9 % BDP-a, pao je u 2014./2015. na 5,2 % BDP-a. Strukturni je saldo u istom razdoblju smanjen s 8,0 % BDP-a na 4,7 % BDP-a. U razdoblju od 2010./2011. do 2014./2015. zabilježeno je prosječno godišnje poboljšanje strukturnog napora od 0,7 %. Ako se uzme u obzir učinak revizija potencijalnog rasta proizvodnje između trenutačne prognoze i prognoze na kojoj se temelje preporuke Vijeća od 2. prosinca 2009. te učinak kretanja prihoda u usporedbi sa standardnim elastičnostima u odnosu na rast BDP-a, prosječni se godišnji prilagođeni strukturni napor procjenjuje na 1,1 % BDP-a. Velika većina mjera u okviru plana konsolidacije predviđena je u izvanrednom proračunu iz lipnja 2010. te za razdoblje od 2010./2011. do 2014./2015. iznose 2,5 % BDP-a. Tek nešto više od četvrtine tih mjera odnosilo se na oporezivanje, a preostale tri četvrtine na smanjenje potrošnje. Preostala fiskalna konsolidacija u visini od oko 1 % BDP-a provedena je u okviru dvije fiskalne najave prije proračuna iz lipnja 2010. te naknadnih proračuna i jesenskih izjava do studenoga 2014. Izvršena su određena preusmjeravanja s tekuće na kapitalnu potrošnju te je razdoblje konsolidacije produljeno do 2018./2019.

               (10)Bruto dug opće države povećao se s 42,7 % BDP-a u 2007./2008. na 88,4 % BDP-a u 2014./2015., s tim da je od 2009./2010. neprekidno iznad referentne vrijednosti iz Ugovora. Tom povećanju duga pridonijela je dinamika primarnog deficita i intervencije financijskog sektora kojima su učinkovito nacionalizirane dvije banke. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2015. udio duga u BDP-u trebao bi dodatno blago porasti. Istovremeno bi izvanbilančne stavke povezane s intervencijama financijskog sektora mogle pozitivno utjecati na buduće kretanje duga.

               (11)Budući da je 2014./2015. ukupni deficit iznosio 5,2 % BDP-a, Ujedinjena Kraljevina nije smanjila prekomjerni deficit do roka utvrđenog u preporuci Vijeća od 2. prosinca 2009. Razlog tome jest nedostatak primjerenog djelovanja, ali i mnogo nepovoljnija početna točka rasta jer je 2008./2009. rast BDP-a revizijama umanjen za 1,0 postotnih bodova na -2,3 %. Revidirana preporuka za Ujedinjenu Kraljevinu u skladu s člankom 126. stavkom 7., u kojoj se utvrđuje novi rok za smanjenje prekomjernog deficita, opravdana je i u skladu s pravilima Pakta o stabilnosti i rastu.

               (12)S obzirom na nesigurnosti u pogledu ekonomskih i proračunskih kretanja preporučeni bi proračunski cilj za završnu godinu razdoblja smanjenja trebalo utvrditi na razini nešto nižoj od referentne vrijednosti iz Ugovora kako bi se zajamčilo učinkovito i trajno postizanje smanjenja u zahtijevanom roku.

               (13)Produženje roka Ujedinjenoj Kraljevini za godinu dana, što je opće pravilo u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1467/97, u slučaju Ujedinjene Kraljevine bilo bi prezahtjevno jer bi podrazumijevalo prilagodbu ukupnog deficita u visini od 2,2 % BDP-a. Takva bi prilagodba u razdoblju 2015./2016. mogla znatno utjecati na nedavno ubrzavanje realnog rasta plaća i time negativno utjecati na rast. Uz to bi zahtijevala i provedbu dodatnih mjera u vrlo kratkom roku. U skladu s ažuriranom Komisijinom proljetnom prognozom 2015. takva bi prilagodba imala vrlo negativan učinak na gospodarski rast. Stoga se čini primjerenim Ujedinjenoj Kraljevini produžiti rok za okončanje stanja prekomjernog deficita za dvije godine.

               (14)Produženje roka za smanjenje prekomjernog deficita za dvije godine podrazumijevalo bi prijelazni ciljni ukupni deficit od 4,1 % BDP-a u 2015./2016. odnosno 2,7 % BDP-a u 2016./2017. Osnovno poboljšanje strukturnog proračunskog salda koje ti ciljevi podrazumijevaju iznosi 0,5 % BDP-a odnosno 1,1 % BDP-a. Temeljni je scenarij ažurirana Komisijina proljetna prognoza 2015. koja uključuje prethodno najavljene diskrecijske mjere u visini od 1,4 % BDP-a u razdobljima 2015./2016. i 2016./2017., od kojih se tri četvrtine odnose na smanjenje potrošnje. Tim kretanjem prilagodbe predviđena je dostatna granica sigurnosti u pogledu referentne vrijednosti deficita u visini od 3 % BDP-a te bi ono trebalo imati najmanji negativni učinak na rast, dok bi istovremeno trebalo omogućiti poštovanje minimalnog zahtijevanog godišnjeg strukturnog poboljšanja od 0,5 % BDP-a. Kako bi ostvarila te ciljeve, Ujedinjena Kraljevina treba u potpunosti i pravovremeno provesti mjere najavljene do proračuna za 2015. i uključno s njim, pri čemu sve moguće izmjene povezane s tekućim planovima ne bi smjele imati nikakav utjecaj na proračun; u tom slučaju neće biti potrebne dodatne mjere uz one već najavljene,

               DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

               (1)Ujedinjena Kraljevina trebala bi okončati postojeće stanje prekomjernog deficita najkasnije do 2016./2017.

               (2)Ujedinjena Kraljevina trebala bi dosegnuti ukupni deficit od 4,1 % BDP-a u 2015./2016. odnosno 2,7 % BDP-a u 2016./2017., što bi na temelju ažurirane Komisijine proljetne prognoze 2015. trebalo biti u skladu s ostvarenjem poboljšanja strukturnog salda od 0,5 % BDP-a u 2015./2016. odnosno 1,1 % BDP-a u 2016./2017.

               (3)Ujedinjena Kraljevina trebala bi u potpunosti provesti mjere konsolidacije uključene u sve proračune i jesenske izjave do proračuna za 2015. i uključno s njim kako bi ostvarila preporučeni strukturni napor, pri čemu sve moguće izmjene tekućih planova ne bi smjele imati nikakav učinak na proračun. Ujedinjena Kraljevina trebala bi dodatno obrazložiti smanjenje potrošnje u nadolazećoj reviziji potrošnje. To je nužno kako bi se osiguralo smanjenje prekomjernog deficita do 2016./2017.

               (4)Ujedinjena Kraljevina trebala bi ubrzati smanjenje ukupnog deficita u razdoblju 2015./2016. i 2016./2017. ako se ekonomski, financijski ili proračunski uvjeti pokažu boljima od onih koji se trenutačno očekuju. Mjerama proračunske konsolidacije trebalo bi osigurati trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast. Posebno bi trebalo izbjegavati dodatna smanjenja kapitalnih rashoda.

               (5)Vijeće utvrđuje rok od [15. listopada] 2015. u kojem Ujedinjena Kraljevina treba poduzeti učinkovito djelovanje i u skladu s člankom 3. stavkom 4.a Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 detaljno izvijestiti o strategiji konsolidacije koja se predviđa za ostvarivanje tih ciljeva.

               Nadalje, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine trebala bi i. poštovati obvezu utvrđivanja srednjoročnog cilja kako je utvrđeno u Paktu o stabilnosti i rastu i ii. provesti planirane reforme u pogledu povećanja zakonske dobi umirovljenja kako bi se pridonijelo jačanju dugoročne održivosti javnih financija.

               Naposljetku, kako bi se osigurao uspješan ishod strategije fiskalne konsolidacije, bit će važno poduprijeti fiskalnu konsolidaciju sveobuhvatnim strukturnim reformama, u skladu s preporukama Vijeća upućenima Ujedinjenoj Kraljevini u kontekstu europskog semestra, osobito onima koje se odnose na preventivni dio postupka zbog makroekonomskih neravnoteža.

               Ova je Preporuka upućena Ujedinjenoj Kraljevini Velike Britanije i Sjeverne Irske.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 6.

                     (2)
                  Svi dokumenti povezani s postupkom zbog prekomjernog deficita za Ujedinjenu Kraljevinu dostupni su na sljedećem web-mjestu:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/uk_en.htm

                     (3)
                  Budući da su podaci o rastu BDP-a za prvo tromjesečje 2015. objavljeni nakon dovršetka Komisijine proljetne prognoze 2015., trenutačna ocjena učinkovitog djelovanja temelji se na ažuriranoj prognozi.

                     (4)
                  Objavljena proljetna prognoza sadržava samo podatke za kalendarsku godinu. Vrijednosti za financijsku godinu izračunavaju se na temelju tromjesečnog profila objavljene prognoze.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.5.2017.
            COM(2017) 508 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2017.i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2017.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2017.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2017.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta
                  5
               , čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  6
               , u kojemu je utvrdila da je Španjolska država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 9. i 10. ožujka 2017., a Vijeće donijelo 21. ožujka 2017.
                  7

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Španjolska bi trebala osigurati punu i pravovremenu provedbu Preporuke za europodručje koja je navedena u preporukama 1. do 3. u nastavku.

               (3)Izvješće za Španjolsku za 2017.
                  8
                objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Španjolske u odnosu na provedbu preporuka za Španjolsku koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Španjolske u ostvarenju svojih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, koji su također objavljeni 22. veljače 2017.
                  9
                U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Španjolskoj postoje makroekonomske neravnoteže koje imaju prekogranični značaj. Konkretno, suficiti tekućeg računa dovode do smanjenja neto vanjskih obveza Španjolske, koje su međutim i dalje znatne i izlažu zemlju promjenama raspoloženja na tržištu. Znatno se smanjuje dug privatnog sektora, osobito poduzeća, no dug kućanstava i dalje je visok. Gospodarski rast postao je glavni pokretač smanjenja duga, no rizici za fiskalnu održivost i dalje su veliki u srednjoročnom razdoblju. Osobito je važna potreba da se provedu mjere kojima se smanjuje rizik od negativnih učinaka neravnoteža na španjolsko gospodarstvo te, s obzirom na njegovu veličinu i prekograničnu važnost, na ekonomsku i monetarnu uniju. Financijski sektor i dalje bilježi visoku razinu stabilnosti, čemu pridonose njegovo restrukturiranje koje je u tijeku, niski troškovi financiranja i gospodarski oporavak. Posljednjih je godina zabilježeno intenzivno otvaranje radnih mjesta i brzo smanjenje nezaposlenosti, koja je ipak i dalje visoka. Reforme tržišta rada i ograničavanje plaća bile su posljednjih godina važan pokretač intenzivnog otvaranja radnih mjesta i rasta konkurentnosti.

               (4)Španjolska je 28. travnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017., a 29. travnja 2017. svoj Program stabilnosti za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno zakonodavstvom kojim se uređuju europski strukturni i investicijski fondovi
                  10
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka po državama članicama, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje relevantne programe u okviru strukturnih i investicijskih fondova. Komisija je dostavila dodatne smjernice o primjeni tih odredbi
                  11
               .

               (6)Na Španjolsku se trenutačno primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Španjolska u svojem Programu stabilnosti za 2017. najavljuje smanjenje prekomjernog deficita do 2018. u skladu s obavijesti Vijeća od 8. kolovoza 2016. Planira se daljnje smanjenje ukupnog deficita na 0,5 % BDP-a u 2020. Projekcije rashoda iz programa uključuju realizaciju nepredviđenih obveza koje se odnose na autoceste i financijski sektor u iznosu od približno 0,4 % i 0,2 % BDP-a u 2017. i 2018. Ne predviđa se ostvarenje srednjoročnog cilja, odnosno uravnoteženog stanja proračuna u strukturnom smislu, tijekom razdoblja obuhvaćenog Programom stabilnosti.  Procjenjuje se da će ponovno izračunani strukturni saldo
                  12
                u 2020. iznositi –1,9 % BDP-a. U Programu stabilnosti predviđa se da će se udio državnog duga u BDP-u smanjiti na 98,8 % u 2017., 97,6 % u 2018. i 92,5 % u 2020.  Makroekonomske pretpostavke navedene u programu vjerojatne su do 2018., a nakon toga će biti u određenoj mjeri povoljne.  Općenito, najavljeno ostvarenje ciljeva i dalje se temelji na dobrim ekonomskim izgledima, no ono ipak podliježe rizicima.  Ostali rizici za ostvarenje fiskalnih ciljeva odnose se na neizvjesnost u pogledu učinka nedavnih poreznih mjera. Nadalje, uzimajući u obzir predviđenu realizaciju nepredviđenih obveza (koje nisu uključene u Komisijinu prognozu), program se temelji na znatno većem ograničenju rashoda u 2017. i 2018. nego što se predviđa u Komisijinoj prognozi.  Nadalje, nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za ostvarenje planiranog ciljnog deficita od 2018. nadalje.

               (7)Vijeće je 8. kolovoza 2016. zatražilo od Španjolske da do 2018. okonča stanje prekomjernog deficita i da osobito smanji deficit opće države na 4,6 % BDP-a u 2016., 3,1 % BDP-a u 2017. i 2,2 % BDP-a u 2018. Na temelju ažurirane Komisijine proljetne prognoze 2016. to poboljšanje salda opće države u skladu je s pogoršanjem strukturnog salda za 0,4 % BDP-a u 2016. i poboljšanjem od 0,5 % BDP-a u 2017. i 2018. Ukupni deficit Španjolske dosegnuo je 4,5 % BDP-a u 2016., što je malo niže od cilja koje je utvrdilo Vijeće. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2017. predviđa se da će se ukupni deficit smanjiti na 3,2 % BDP-a u 2017. te dodatno na 2,6% BDP-a u 2018. ako se politike ne budu mijenjale, što je 0,1 % i 0,4 % BDP-a više od ciljnih deficita utvrđenih u Programu stabilnosti i koje je utvrdilo Vijeće. Za razliku od Programa stabilnosti, u Komisijinoj prognozi ne uzima se u obzir realizacija prethodno navedenih nepredviđenih obveza. Predviđa se da će se u razdoblju 2016. – 2017. ukupni fiskalni napor gotovo ostvariti, no ako se politike ne budu mijenjale, predviđa se da će 2018. fiskalni napor biti manji od onoga koji je Vijeće zahtijevalo. Nadalje, Vijeće je u kolovozu 2016. zatražilo od Španjolske da poduzme mjere za poboljšanje svojeg fiskalnog okvira, no u Programu stabilnosti ne navode se planovi o jačanju doprinosa pravila o potrošnji iz Zakona o stabilnosti na održivost javnih financija.  Općenito, Vijeće smatra da će osobito u 2018. biti potrebne dodatne mjere kako bi se ispunile odredbe Pakta o stabilnosti i rastu i uvjeti iz obavijesti Vijeća od 8. kolovoza 2016.

               (8)Španjolskoj i dalje nedostaje jasan i dosljedan okvir za politiku javne nabave kojim se osigurava pravna usklađenost, visoka razina tržišnog natjecanja i ekonomske učinkovitosti, prvenstveno na temelju djelotvornih ex ante i ex post mehanizama kontrole, poboljšane transparentnosti i koordinacije među javnim naručiteljima i subjektima na svim razinama vlasti. Vlada je u 2017. predložila određene mjere kojima bi se poboljšao sustav nadzora javne nabave, a za koje se trenutačno čeka odobrenje parlamenta.

               (9)Španjolska je ostvarila napredak u suzbijanju korupcije, osobito u pogledu transparentnosti administrativnih odluka i konkretnije u provedbi zakonodavstva o transparentnosti financiranja stranaka, objavljivanja podataka o imovini i sukobu interesa.  Naglasak se sada stavlja na provedbu tih mjera. No unatoč većem broju istraga o korupciji koje uključuju slučajeve na lokalnoj i regionalnoj razini, nisu izrađene posebne strategije prevencije kako bi se smanjili rizici od korupcije na tim razinama vlasti niti postoji zajednička strategija prevencije na različitim državnim razinama. Ostale manjkavosti, primjerice nedostatak zakonodavstva o zaštiti zviždača, stupanj neovisnosti nedavno osnovanog Ureda za sukob interesa i nedostatak propisa o lobiranju, još uvijek nisu predmet posebnog praćenja. Dodatni problem odnosi se na duljinu trajanja sudskih postupaka u slučajevima korupcije. Iako je Zakon o kaznenom postupku izmijenjen 2015. kako bi se ograničilo vrijeme potrebno za provođenje istraga i skratila neopravdavana kašnjenja u kaznenim postupcima, ta bi mjera mogla dovesti do nekažnjavanja u slučajevima korupcije u kojima vremenski rokovi ne bi bili dovoljni za pokretanje postupka.

               (10)Unatoč tome što je standardna stopa PDV-a u skladu s prosjekom EU-a, Španjolska ima relativno niske prihode od PDV-a. To je uglavnom posljedica toga što Španjolska u velikoj mjeri primjenjuje oslobođenja ili smanjene stope za razne proizvode i usluge. Zbog toga je u 2014. Španjolska zabilježila najveći jaz porezne politike u EU-u (59 % u usporedbi s prosjekom EU-a od oko 44 %). Slično tome, prihodi Španjolske od poreza povezanih s okolišem među najnižima su u EU-u unatoč određenim mjerama koje su provedene posljednjih godina, uglavnom u energetskom sektoru. Oporezivanjem onečišćavanja i upotrebe resursa mogu se ostvariti povećani prihodi i važne koristi za društvo i okoliš. Postoji i normativna neusklađenost, što dovodi do heterogenog pristupa određenim porezima za zaštitu okoliša na regionalnoj razini. Kad je riječ o rashodima, vlada je angažirala španjolsku neovisnu fiskalnu instituciju AIReF da provede reviziju rashoda koja će obuhvatiti sve razine opće države. Tom bi se revizijom mogla utvrditi područja u kojima se potrebe za potrošnjom mogu zadovoljiti učinkovitijom upotrebom sredstava.

               (11)Posljednjih godina intenzivno su se otvarala radna mjesta, čemu su pridonijele reforme tržišta rada i ograničavanje plaća. Nezaposlenost se brzo smanjila, ali je i dalje među najvišima u EU-u, osobito među mladima i niskokvalificiranim osobama, što podrazumijeva rizike od duže isključenosti s tržišta rada. Gotovo polovina nezaposlenih u tom je statusu dulje od godinu dana. Španjolska poduzima mjere kako bi pomogla mladima, posebno proširenjem kriterija prihvatljivosti za Garanciju za mlade, i kako bi ojačala pojedinačnu potporu dugotrajno nezaposlenim osobama. Djelotvornost tih mjera ovisi i o rezultatima koje postignu regionalne javne službe za zapošljavanje. Ima prostora za poboljšanje njihove suradnje sa socijalnim službama kako bi se poboljšalo pružanje proširenih usluga tražiteljima posla, osobito dugotrajno nezaposlenim osobama i korisnicima programā zajamčenog dohotka. Istodobno bi se mogla unaprijediti suradnja javnih službi za zapošljavanje s poslodavcima, posebno povećanjem udjela slobodnih radnih mjesta koje obrađuju službe za zapošljavanje.

               (12)Španjolska bilježi jedan od najvećih udjela privremene zaposlenosti u EU-u, s vrlo kratkim trajanjem mnogih ugovora na određeno vrijeme. Stope prelaska s ugovora na određeno vrijeme na ugovore na neodređeno vrijeme vrlo su niske u usporedbi s prosjekom EU-a. Raširena uporaba ugovora na određeno vrijeme povezana je s nižim rastom produktivnosti (uključujući manje mogućnosti za osposobljavanje na radnom mjestu), lošijim uvjetima rada i većim rizicima od siromaštva. Čini se da su nedavne reforme tržišta rada imale blago pozitivan učinak na smanjenje segmentacije između ugovora na neodređeno vrijeme i ugovora na određeno vrijeme, dok se postojećim jačanjem inspekcija rada ostvaruju pozitivni rezultati u rješavanju problema zlouporabe ugovora na određeno vrijeme. Međutim, određena obilježja španjolskog tržišta rada još uvijek destimuliraju zapošljavanje na neodređeno vrijeme, među ostalim nesigurnost u slučaju pravnog spora nakon otkaza, u kombinaciji s relativno visokim otpremninama koje dobivaju radnici zaposleni na neodređeno vrijeme. Nadalje, sustav poticaja za zapošljavanje i dalje je sporadičan te nije učinkovito usmjeren na poticanje zapošljavanja na neodređeno vrijeme. Iako je nedavno uspostavila radnu skupinu za kvalitetu zakonodavstva, Španjolska još nije izradila sveobuhvatan plan za suzbijanje segmentacije tržišta rada na temelju sporazuma između vlade i socijalnih partnera iz 2014.

               (13)I dalje postoje razlike među regijama i programima u pogledu uvjeta prihvatljivosti za programe zajamčenog dohotka te veze između mjera aktivacije i zaštite. Određene kategorije ugroženih kućanstava nisu uključene u programe zajamčenog dohotka. Ograničena djelotvornost tih programa djelomično se objašnjava velikim razlikama u primjerenosti i uvjetima pristupa regionalnim programima minimalnog dohotka i rascjepkanošću nacionalnog sustava naknada u višestruke sustave namijenjene raznim kategorijama tražitelja posla kojima upravljaju različite državne uprave. Rascjepkanost dovodi do diskontinuiteta u pružanju potpore onima kojima je potrebna i koči realizaciju integriranih kanala potpore. Kao odgovor na višestruke izazove, u tijeku je studija kojoj je cilj procijeniti učinkovitost nacionalnih i regionalnih programa dohodovne potpore. Obiteljske naknade nisu dobro usmjerene. Nadalje, ako se uzme u obzir učinak poreznih odbitaka, sustav poreza i naknada općenito je blago regresivan. Nadalje, korištenje uslugama skrbi o djeci znatno je veće što su obiteljski prihodi veći, što znači da postoje prepreke pristupu za roditelje s niskim dohotkom. Unaprjeđuje se pružanje dugoročne skrbi, no postoje razlike među regijama i postojeće potrebe još nisu zadovoljene.

               (14)Slabi obrazovni rezultati negativno utječu na dugoročni potencijal rasta produktivnosti u Španjolskoj. Unatoč znatnim poboljšanjima posljednjih godina, stopa ranog napuštanja školovanja i dalje je među najvišima u EU-u. Postoje velike regionalne razlike u stopama ranog napuštanja školovanja i rezultatima učenika, osobito u pogledu osnovnih vještina. Obuka nastavnika i pojedinačna potpora učenicima ubrajaju se među glavne razloge uspješnog školskog obrazovanja u regijama koje bilježe dobre rezultate. Španjolska bilježi drugu po redu najveću stopu ponavljanja razreda u EU-u, zbog čega se povećava rizik od napuštanja školovanja, smanjuje se očekivani ostvareni stupanj obrazovanja i povećavaju troškovi obrazovanja. Zapošljivost osoba s tercijarnim obrazovanjem i dalje je relativno niska. Smanjena mobilnost studenata i akademskog osoblja, ograničene mogućnosti za naukovanje, nedostatak poticaja i krutost upravljanja sveučilištima i dalje su prepreka suradnji s poduzećima u području obrazovanja i istraživanja.

               (15)Španjolskoj bi koristilo dodatno promicanje istraživanja i inovacija kako bi ojačala produktivnost i konkurentnost. No rezultati u području inovacija pogoršavaju se i slabiji su nego 2007., dok se s vremenom povećao jaz u odnosu na prosjek EU-a. Slabe rezultate u području inovacija prati smanjenje izdataka za istraživanje i razvoj u privatnom sektoru i oni upućuju na slabosti okvira za upravljanje istraživanjem i inovacijama. Državna agencija za istraživanja nadležna za upravljanje financiranjem istraživanja i inovacija na razini središnje vlade počela je s radom početkom 2017. Dosada nije uspostavljeno sustavno višegodišnje proračunsko planiranje za programe potpore. Nadalje, ne provodi se sustavno ocjenjivanje programa potpore u cilju poboljšanja njihove izrade i provedbe. Zbog nedostatka poticaja i krutosti upravljanja sveučilištima javno-privatna suradnja i dalje je slaba, a niska je i mobilnost istraživača između javnog i privatnog sektora. Nije najbolja ni koordinacija na različitim razinama vlasti i zbog toga se nacionalne i regionalne politike ne provode u potpunoj sinergiji.

               (16)Španjolska mala poduzeća bilježe znatno manju produktivnost u odnosu na usporediva poduzeća u drugim velikim državama članicama EU-a. S obzirom na raširenost malih poduzeća u Španjolskoj, to ima značajan učinak na produktivnost gospodarstva u cjelini. Smanjenje prepreka osnivanju, poslovanju i rastu poduzeća dovelo bi stoga do povećanja ulaganja i produktivnosti. Španjolska vlada donijela je posljednjih godina nekoliko mjera kojima se nastoji olakšati osnivanje i rast poduzeća. Konsolidacija i potpuna provedba tih reformi ključna je kako bi se u potpunosti iskoristile njihove prednosti. Zakon o jedinstvu tržišta donesen 2013. pridonio je uklanjanju dodatnih troškova poduzećima uzrokovanih znatnim razlikama i preklapanjima među regijama u pogledu propisa o poduzećima. Poduzeća se u sve većoj mjeri koriste mehanizmom podnošenja pritužbi predviđenim tim zakonom kako bi se pravno zaštitili od prepreka pristupu tržištu, što upućuje na moguću potrebu daljnjeg pojednostavnjivanja postupaka licenciranja. Potrebna su jača nastojanja u pogledu koordinacije relevantnih javnih uprava, među ostalim na razini sektorskih udruženja. To je ključno kako bi se osiguralo da se postojećim i budućim zakonodavstvom na svim razinama djelotvorno uklone nepotrebne prepreke ulasku na tržište, među ostalim novim poslovnim modelima u okviru ekonomije suradnje. U sektoru maloprodaje dvostruka odobrenja za osnivanje maloprodajnih poduzeća i dalje nepotrebno ograničavaju ulazak na tržište. Zahtjevi o pristupu tržištu predviđeni zakonodavstvom o sektoru usluga automobila s vozačima i zakonodavstvom o uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja na regionalnoj razini mogu nepotrebno kočiti uravnoteženi razvoj ekonomije suradnje. Španjolska je tijekom prvih mjeseci 2017. poduzela mjere kako bi se potaknula primjena zakona o jedinstvu tržišta, koje primjerice uključuju nedavno doneseni vodič o provedbi tog zakona i objavljeni katalog dobre i loše prakse u njegovoj primjeni.

               (17)Propisi o profesionalnim uslugama i dalje su relativno restriktivni. Protekcionistička prava („ograničene djelatnosti”) dodjeljuju se selektivno određenim pružateljima usluga, dok se isključuje ostale pružatelje usluga s relevantnim sličnim kvalifikacijama. Za velik broj profesija propisano je obvezno članstvo u profesionalnom udruženju. U Španjolskoj je razina ograničenosti za inženjere građevinarstva, arhitekte i turističke vodiče veća od ponderiranog prosjeka EU-a. Manja je od prosjeka EU-a za patentne zastupnike i odvjetnike, iako je pristup odvjetničkoj profesiji ograničeniji nego za bilo koju drugu profesiju u Španjolskoj.
                  13
                Još nije donesen nacrt zakona o profesionalnim uslugama, kojim se među ostalim predviđa racionalizacija članstva u profesionalnim udruženjima. Tom se reformom definira i veća transparentnost i odgovornost profesionalnih tijela, otvaranje pristupa djelatnostima koje su neopravdano ograničene i zaštita jedinstva tržišta u pristupu profesionalnim uslugama u Španjolskoj i pružanju tih usluga.

               (18)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Španjolske i objavila je u Izvješću za Španjolsku za 2017. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Španjolskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Španjolskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja u EU-u na način da se na razini EU-a pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (19)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje
                  14
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (20)Uzimajući u obzir Komisijino detaljno preispitivanje i ovu ocjenu, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. do 3. u nastavku,

               PREPORUČUJE Španjolskoj da 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Osigurati poštovanje odluke Vijeća od 8. kolovoza 2016. o poduzimanju mjera u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita, uključujući mjera za jačanje fiskalnog okvira i okvira za javnu nabavu.  Provesti sveobuhvatnu reviziju rashoda kako bi se utvrdila moguća područja za poboljšanje učinkovitosti potrošnje.

               2.Ojačati koordinaciju među regionalnim službama za zapošljavanje, socijalnim službama i poslodavcima kako bi se bolje zadovoljile potrebe tražitelja posla i poslodavaca. Poduzeti mjere za promicanje zapošljavanja na neodređeno vrijeme. Ukloniti regionalne razlike i rascjepkanost programā zajamčenog dohotka i poboljšati programe potpore obiteljima, uključujući pristup kvalitetnoj skrbi o djeci. Povećati relevantnost tercijarnog obrazovanja za tržište rada. Ukloniti regionalne razlike u obrazovnim rezultatima, osobito jačanjem obuke nastavnika i pojedinačnom potporom učenicima.

               3.Osigurati primjerenu i održivu razinu ulaganja u istraživanje i inovacije i ojačati upravljanje njima na svim razinama vlasti. Osigurati temeljitu i pravovremenu provedbu zakona o jedinstvu tržišta u okviru postojećeg i budućeg zakonodavstva.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 508 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 i P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  SL C92/01, 24.3.2017., str. 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 74 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Članak 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (13)
                  COM(2016) 436 final.

                     (14)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.