               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.5.2020.
            COM(2020) 528 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2020.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2020.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta i time označila početak Europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Ujedinjena Kraljevina navodi kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz EU-a 31. siječnja 2020. i stupanja na snagu Sporazuma o povlačenju, Ujedinjena Kraljevina ušla je u prijelazno razdoblje koje će trajati do 31. prosinca 2020. Jedinstvenom odlukom koju Europska unija i Ujedinjena Kraljevina donesu do 1. srpnja 2020. u Zajedničkom odboru predviđenom u Sporazumu o povlačenju to se razdoblje može produljiti za najviše jednu ili dvije godine. Tijekom tog razdoblja pravo Europske unije, uključujući europski semestar, i dalje će se primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu i u njoj.

               (3)Izvješće za Ujedinjenu Kraljevinu
                  3
                za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Ujedinjene Kraljevine u smislu preporuka za Ujedinjenu Kraljevinu koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019.
                  4
               , mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Ujedinjene Kraljevine u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (4)Svjetska zdravstvena organizacija službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti COVID-19. Pandemija je ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača i negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta, dohotke radnika i poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski udar čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Europskoj uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju
                  5
                u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih dionika na nacionalnoj razini i na razini Unije.

               (5)Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi biti predmet demokratskog nadzora i neovisnog sudskog preispitivanja.

               (6)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu
                  6
               . Ta klauzula olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97. Komisija je u Komunikaciji Vijeću iznijela stajalište da trenutačni uvjeti dopuštaju aktivaciju te klauzule zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada prouzročenog pandemijom bolesti COVID-19. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio donijeti i odluku o usvajanju revidirane fiskalne putanje. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne obustavljaju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, nego se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

               (7)Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi uvođenja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na radnom mjestu u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija, izvlačeći pouke iz krize, trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za povratak na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju.

               (8)Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju jedinstveno tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodnog kretanja robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje jedinstvenog tržišta moraju se ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvu potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije, uz poboljšane strategije nabave, diversificirane lance opskrbe i strateške rezerve osnovne medicinske opreme. Ključni su to elementi za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

               (9)Socioekonomske posljedice pandemije vjerojatno će se nejednako osjetiti u regijama Ujedinjene Kraljevine zbog različitih obrazaca specijalizacije. To uključuje znatan rizik od daljnjeg povećanja regionalnih nejednakosti u Ujedinjenoj Kraljevini. Na postojeću situaciju nužno je odgovoriti ciljanim politikama.

               (10)Ujedinjena Kraljevina dostavila je 30. travnja 2020. Nacionalni program reformi za 2020., a 7. svibnja 2020. Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, programi su ocijenjeni istodobno.

               (11)Na Ujedinjenu Kraljevinu trenutačno se primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Ujedinjenoj Kraljevini da osigura da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  7
                u razdoblju 2019.–2020. ne premaši 1,6 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Komisijina sveukupna ocjena potvrđuje da postoji rizik znatnog odstupanja od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja za razdoblje 2019.–2020. te za razdoblja 2018.–2019. i 2019.–2020. kad se zajedno uzmu u obzir. Stvarni podaci za razdoblje 2019.–2020. bit će dostupni na jesen 2020.

               (12)Vlada u svojem Programu konvergencije za 2019.–2020. planira da će se ukupni saldo pogoršati s deficita od 2,2 % BDP-a u razdoblju 2019.–2020. na deficit od 2,5 % BDP-a u razdoblju 2020.–2021. Predviđa se da će se deficit povećati na 3,1 % BDP-a u razdoblju 2021.–2022. i smanjiti na 2,4 % BDP-a do 2024.–2025. Nakon smanjenja na procijenjenih 83,2 % BDP-a u razdoblju 2019.–2020., prema Programu konvergencije za razdoblje 2019.–2020. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 82,9 % u razdoblju 2020.–2021. Međutim, makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije više se ne čini realističnim jer se ne uzimaju u obzir gospodarske posljedice pandemije bolesti COVID-19. U projekcijama u Programu ne uzimaju se u obzir ni mjere koje je Ujedinjena Kraljevina najavila kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost izazvana pandemijom bolesti COVID-19.

               (13)Ujedinjena Kraljevina odgovorila je na pandemiju bolesti COVID-19 donošenjem proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i sektorima. Projekcije u Programu konvergencije ne uključuju te mjere, ali se one uzimaju u obzir u Komisijinoj prognozi. Proračunske mjere iznose oko 5,5 % BDP-a i uključuju potporu zaposlenicima, samozaposlenim osobama i poduzećima, kao i socijalne mjere. Osim toga, Ujedinjena Kraljevina je najavila mjere koje će pridonijeti potpori likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka. Te mjere uključuju kreditna jamstva (oko 16 % BDP-a). Puna provedba tih mjera uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, pridonijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

               (14)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2020. predviđa se da će ne bude li promjene u politikama u Ujedinjenoj Kraljevini saldo opće države iznositi -10,7 % BDP-a u razdoblju 2020.–2021. i -6,2 % BDP-a u razdoblju 2021.–2022. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 102,5 % BDP-a u razdoblju 2020.–2021. i 100,2 % u 2022. Makroekonomski scenarij na kojem se temelji Program konvergencije ne uzima u obzir posljedice pandemije bolesti COVID-19, stoga se predviđanja u pogledu duga i deficita znatno razlikuju od predviđanja Komisije.

               (15)Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora zbog predviđanja da će Ujedinjena Kraljevina u razdoblju 2020.–2021. prekršiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Općenito govoreći, analiza upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/1997 nije ispunjen.

               (16)Zbog trenutačne krize uzrokovane bolešću COVID-19 u području gospodarske i socijalne politike pojavili su se izazovi kakvi nisu zabilježeni proteklih desetljeća. Očekuje se da će nezaposlenost porasti za gotovo 3 postotna boda, s 3,8 % u 2019. na 6,7 % u 2020., i neznatno se smanjiti na 6 % u 2021. Vlada Ujedinjene Kraljevine donijela je hitne mjere za ublažavanje negativnih posljedica šoka. Trošak izravne fiskalne potpore ovisit će o potražnji, ali može iznositi oko 110 milijardi GBP (5,5 % BDP-a), uz 330 milijardi GBP (16 % BDP-a) kreditnih jamstava za bankovne kredite. Uvedeni su programi rada sa skraćenim radnim vremenom kako bi se zaštitilo zapošljavanje, a uvedene su i mjere potpore samozaposlenim osobama. Privremeno su poboljšani pokrivenost i prihvatljivost za pristup predujmovima u okviru univerzalnog kredita, a osnovna prava iz univerzalnog kredita privremeno su produljena za dvanaest mjeseci. Osim toga, lokalne vlasti dobit će dodatna jednokratna sredstva za potporu ekonomski ranjivim osobama i kućanstvima. Vlada je najavila i tromjesečni moratorij na hipotekarna plaćanja vlasnicima nekretnina koji su u teškoćama zbog koronavirusa.

               (17)Kako bi poduzećima pružila potporu u pogledu njihova financijskog položaja, Središnja banka Ujedinjene Kraljevine u dva je navrata smanjila stopu središnje banke, sveukupno s 0,75 % na 0,1 %, smanjila je stopu protucikličkog zaštitnog sloja kapitala u Ujedinjenoj Kraljevini na 0 % s postojećeg kretanja prema 2 % do prosinca 2020., povećala je iznos programa otkupa obveznica na 645 milijardi GBP i pojačala potporu komercijalnim bankama pri kreditiranju realnog sektora zajedno s državnim jamstvima za zajmove. Vlada je sektorima ponudila jednogodišnji moratorij na plaćanje poreza na upotrebu poslovnih nekretnina, odgodu plaćanja PDV-a i novčane potpore za manja poduzeća. Potpora za likvidnost stavljena je na raspolaganje i u obliku jamstava i kombiniranih bespovratnih sredstava u okviru programa Coronavirus Business Intervention Loan za mala i srednja poduzeća kojima je promet manji od određenog praga te primjenom raznih proizvoda za financiranje poduzeća, kao što su obnovljive kreditne linije i drugi proizvodi, npr. kratkoročni zajmovi. Uz to, u svim je gospodarskim sektorima sada dostupan opći program za osiguravanje likvidnosti MSP-ova, ali i većih poduzeća koji bi mogao uključivati i potporu za ulaganja. Pri osmišljavanju i provedbi tih mjera potrebno je uzeti u obzir otpornost bankarskog sektora.

               (18)Pandemija bolesti COVID-19 otkrila je nedostatke zdravstvenih sustava u Ujedinjenoj Kraljevini u pogledu pripravnosti i sposobnosti da odgovore na takve pandemije, posebno kad je riječ o objektima, osoblju i zalihama. Posljedica toga je hitna izgradnja privremenih poljskih bolnica za pacijente oboljele od bolesti COVID-19 diljem Ujedinjene Kraljevine. Od nacionalne proizvodne industrije zatraženo je da izmijeni svoje proizvodne linije radi hitne proizvodnje dodatne medicinske opreme, kao što su respiratori, kako bi se zadovoljila očekivana razina potražnje. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 dodatno je istaknula manjak radne snage u zdravstvu. Za upravljanje sličnim krizama u budućnosti potrebna su ulaganja u zdravstvene sustave diljem Ujedinjene Kraljevine, uključujući djelotvorne i dobro financirane mjere javnog zdravstva. Tim bi ulaganjima trebalo osigurati potrebnu opremu, objekte i potrebnu kvalificiranu radnu snagu te, općenito, kapacitet za pružanje svih očekivanih redovitih zdravstvenih usluga uz skrb za oboljele od bolesti COVID-19 ili sličnih zaraznih bolesti.

               (19)Aktualna kriza vjerojatno će teže pogoditi najranjivije skupine i pogoršati siromaštvo. Rizik od siromaštva ili socijalne isključenosti povećavao se i prije krize, unatoč rekordno niskoj nezaposlenosti. Visoke su i stope siromaštva zaposlenih i siromaštva djece. Rezovi i reforme u području socijalne skrbi mogli bi narušiti snažan učinak sustava poreznih olakšica u Ujedinjenoj Kraljevini na smanjenje siromaštva. Ima prostora za jačanje potpore najranjivijim skupinama, uključujući siromašnu djecu, posebno zato što se očekuje da će kriza dodatno povećati nejednakost prihoda.

               (20)Povećanje produktivnosti rada i dalje je velik izazov za Ujedinjenu Kraljevinu. Proizvodnja po satu znatno je niža u Ujedinjenoj Kraljevini nego u većini drugih razvijenih gospodarstava i tek je neznatno veća nego prije financijske krize. Rast BDP-a potaknut je rastom zaposlenosti, a u posljednje vrijeme gotovo uopće nije bilo povećanja produktivnosti. Unatoč niskim stopama nezaposlenosti, produktivnost rada u Ujedinjenoj Kraljevini uglavnom je nepromijenjena od početka 2018. Rast realnih plaća i dalje je spor. Mnogi dijelovi Ujedinjene Kraljevine relativno su siromašni, s relativno niskim razinama ulaganja u vještine i infrastrukturu. Ograničeni izgledi za napredovanje u karijeri osoba na slabo plaćenim radnim mjestima negativno utječu i na produktivnost i na siromaštvo. Takvo će se stanje vjerojatno nastaviti, a moglo bi se čak i pogoršati s obzirom na krizu izazvanu bolešću COVID-19. Nedavna pandemija znatan je izazov sustavima obrazovanja i osposobljavanja u Ujedinjenoj Kraljevini, osobito zbog učenja na daljinu i razlika u dostupnosti strukturiranog obrazovanja. Prema tome, ima prostora za povećanje produktivnosti rješavanjem raširenih problema kao što su niska ulaganja u opremu, infrastrukturu i istraživanje i razvoj te nedostatak vještina (posebno osnovnih i tehničkih vještina). Ujedinjena Kraljevina namjerava povećati ulaganja u istraživanje i inovacije i poboljšati upotrebu postojećih tehnologija u cijelom gospodarstvu.

               (21)Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Ujedinjena Kraljevina ima stalni manjak stambenih nekretnina. Pojavljuje se nedostatak kapaciteta, dok je izgradnja stambenih nekretnina još ispod razine potrebne za zadovoljavanje procijenjene potražnje. Strogim propisima za tržište građevinskog zemljišta ograničava se broj i lokacija građevinskih zemljišta namijenjenih novogradnji, osobito oko velikih gradova. Građevinski sektor i dalje je ključan čimbenik kad je riječ o stanovanju, kao i za ostvarivanje budućih ciljeva energetske učinkovitosti i klimatskih ciljeva, iako je smanjenje količine energije koja se upotrebljava za grijanje kućanstava otežano zbog starosti stambenog fonda i njegove spore zamjene. Nakon desetljeća nedovoljnih javnih ulaganja Vlada je počela rješavati problem infrastrukturnog manjka. Ostvaren je ohrabrujući napredak u pogledu ulaganja u obnovljive izvore energije, a u energetskom sektoru postignuto je znatno smanjenje emisija. Međutim, prelazak na klimatsko neutralno gospodarstvo i dalje se suočava s izazovima u cijelom gospodarstvu. Stopa upotrebe cestovnih, željezničkih i zrakoplovnih mreža u Ujedinjenoj Kraljevini približava se punom kapacitetu, što pridonosi zagušenju prometa i onečišćenju zraka. Ujedinjena Kraljevina želi biti predvodnik u području vozila s nultim emisijama, ali većina željezničke mreže još nije elektrificirana. Iako je pokrivenost optičkim mrežama u Ujedinjenoj Kraljevini još uvijek skromna, jača tržišno natjecanje na tržištu optičkih mreža jer je Vlada znatno povećala javnu potporu uvođenju optičke mreže. Međutim, takvo ulaganje u digitalnu infrastrukturu trebalo bi biti popraćeno jačanjem digitalnih vještina jer je Ujedinjena Kraljevina suočena sa strukturnim manjkom stručnih vještina u području IT-a.

               (22)Iako se ove preporuke prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za Ujedinjenu Kraljevinu iz 2019. koje je Vijeće usvojilo 9. srpnja 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za uklanjanje srednjoročnih i dugoročnih strukturnih nedostataka. Te su preporuke i dalje relevantne i kontinuirano će se pratiti u okviru europskog semestra do kraja prijelaznog razdoblja.

               (23)Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može pridonijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja. Osigura li punu provedbu preporuka navedenih u nastavku, Ujedinjena Kraljevina će pridonijeti napretku u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji zajamči konkurentna održivost.

               (24)Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Ujedinjene Kraljevine i objavila je u Izvješću za Ujedinjenu Kraljevinu za 2020.
                  8
                Ocijenila je i Program konvergencije za 2020. i Nacionalni program reformi za 2020. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Ujedinjenoj Kraljevini prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Ujedinjenoj Kraljevini nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (25)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje
                  9
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Ujedinjena Kraljevina u 2020. i 2021. poduzme djelovanje kojemu je cilj:

               1.U skladu s općom klauzulom o odstupanju, poduzeti sve potrebne mjere i učinkovito odgovoriti na pandemiju, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Jačati otpornost zdravstvenog sustava.

               2.Osigurati primjerenost i opseg pokrivenosti sustavom socijalne zaštite kako bi se potpora pružila svima, a posebno onima koji su najviše pogođeni krizom.

               3.Poticati inovacije i podupirati razvoj ljudskog kapitala. Mobilizirati veća sredstva na početku provedbe već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, prije svega na stanovanje, čistu i učinkovitu proizvodnju energije i njezinog korištenja, održivu prometnu infrastrukturu te širokopojasne mreže velike brzine.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 527 final.

                     (4)

                        SL C 301, 5.9.2019., str. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunate su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

                     (8)

                        SWD(2020) 527 final.

                     (9)

                        U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.5.2020.
            COM(2020) 517 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2020.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2020.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta i time označila početak Europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da Mađarska nije jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Mađarsku
                  2
                za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Mađarske u smislu preporuka za Mađarsku koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019.
                  3
               , mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Mađarske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Svjetska zdravstvena organizacija službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti COVID-19. Pandemija je ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača i negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta, dohotke radnika i poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski udar čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Europskoj uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju
                  4
                u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih dionika na nacionalnoj razini i na razini Unije.

               (4)Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi biti predmet demokratskog nadzora i neovisnog sudskog preispitivanja.

               (5)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu
                  5
               . Ta klauzula olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97. Komisija je u Komunikaciji Vijeću iznijela stajalište da trenutni uvjeti dopuštaju aktivaciju te klauzule zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada prouzročenog pandemijom bolesti COVID-19. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio donijeti i odluku o usvajanju revidirane fiskalne putanje. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne obustavljaju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, nego se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

               (6)Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i kontrole širenja pandemije, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi uvođenja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na radnom mjestu u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija, izvlačeći pouke iz krize, trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za povratak na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju.

               (7)Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju jedinstveno tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodnog kretanja robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje jedinstvenog tržišta moraju se ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvu potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije, uz poboljšane strategije nabave, diversificirane lance opskrbe i strateške rezerve osnovne medicinske opreme. Ključni su to elementi za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

               (8)Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire
                  6
                kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za ublažavanje izvanrednih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Te će izmjene osigurati dodatnu fleksibilnost, ali i znatno jednostavnije i povezanije procedure. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020.–2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Mađarska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim građanima i sektorima.

               (9)Socioekonomske posljedice pandemije vjerojatno će se nejednako osjetiti na području zemlje zbog različitih obrazaca specijalizacije, posebno u regijama kojima nedostaju ulaganja u ključne resurse ili se izrazito oslanjaju na sektore koji ovise o izravnom fizičkom kontaktu poduzeća i potrošača. To podrazumijeva znatan rizik od povećanja teritorijalnih razlika unutar Mađarske, čime se pogoršava već uočeni trend povećanja nejednakosti između urbanih i ruralnih područja. Među ostalim zbog rizika od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, na postojeću je situaciju nužno odgovoriti ciljanim politikama.

               (10)Mađarska je 5. svibnja 2020. dostavila Nacionalni program reformi za 2020., a 4. svibnja 2020. Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, programi su ocijenjeni istodobno.

               (11)Na Mađarsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu.

               (12)Vijeće je 14. lipnja 2019. preporučilo Mađarskoj da osigura da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  7
                u 2019. ne premaši 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1,0 % BDP-a. Komisijina ukupna ocjena potvrđuje da postoji značajno odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2019. i u 2018. i 2019. kad se zajedno uzmu u obzir. Međutim, uzimajući u obzir aktivaciju opće klauzule o odstupanju, nije opravdano poduzimanje daljnjih mjera za Mađarsku u okviru postupka zbog značajnog odstupanja.

               (13)Vlada u svojem Programu konvergencije za 2020. planira da će se ukupni saldo od deficita od 2,0 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 3,8 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit smanjiti na 2,7 % BDP-a u 2021. i postupno pasti na 1,0 % BDP-a do 2024. Nakon smanjenja na 66,3 % BDP-a u 2019., prema Programu konvergencije za 2020. očekuje se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-u porasti na 72,6 %. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost izazvana pandemijom bolesti COVID-19. Proračunske projekcije temelje se na specifičnim rizicima zemlje, posebno onima povezanima s rashodima većima od predviđenih (u skladu s prethodnim trendovima visoke potrošnje na kraju godine), kao i s potencijalno nižim prihodima od predviđenih jer se čini da se predviđanja temelje na određenom povećanju prihoda.

               (14)Mađarska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem proračunskih mjera za povećanje kapaciteta za intenzivnu njegu svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i sektorima. Prema programu konvergencije za 2020. te proračunske mjere iznosile su 2,8 % BDP-a u 2020. i u potpunosti se financiraju preraspodjelom rashoda u proračunu, pričuvama i novim porezima. One uključuju mjere usmjerene na potporu tržištu rada, porezne olakšice za poduzeća i troškove povezane s hitnom medicinskom pomoći. Najavljene su dodatne mjere za potporu oporavku (1,4 % BDP-a) i tržištu rada (0,4 % BDP-a), ali još nisu specificirane. Osim toga, Mađarska je donijela mjere koje će pridonijeti potpori likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, koje se u Programu konvergencije za 2020. procjenjuju na 1,5 % BDP-a. Nadležna tijela rade na dodatnim mjerama u iznosu od 0,3 % BDP-a. Te mjere uključuju programe kreditnih jamstava i zajmove za koje jamči država. Ukupni učinak na proračun fiskalnih mjera navedenih u programima konvergencije za 2020. razlikuje se od navedenog u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2020. jer je Komisija ocijenila i uzela u obzir samo mjere koje su bile dovoljno precizirane. Mjere koje je Mađarska donijela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije o koordiniranom gospodarskom odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19. Preciziranje i puna provedba svih tih najavljenih mjera, uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, pridonijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

               (15)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Mađarskoj ukupni saldo opće države iznositi –5,2 % BDP-a u 2020. te –4,0 % u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 75,0 % u 2020.

               (16)Vijeće je 14. lipnja 2019. u skladu s člankom 121. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije zaključilo da je u Mađarskoj u 2018. uočeno značajno odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja. S obzirom na utvrđeno značajno odstupanje, Vijeće je 14. lipnja 2019. preporučilo Mađarskoj da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda ne bude veća od 3,3 % u 2019. i od 4,7 % u 2020., što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1,0 % odnosno 0,75 % BDP-a. Vijeće je 5. prosinca 2019. donijelo Odluku (EU) 2019/2172
                  8
               , u kojoj je utvrdilo da Mađarska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na njegovu preporuku d 14. lipnja 2019. te joj je uputilo revidiranu preporuku. Vijeće je u Preporuci od 5. prosinca 2019. od Mađarske zatražilo da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2020. ne bude veća od 4,7 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,75 % BDP-a u 2020. Na temelju Komisijine ukupne ocjene i s obzirom na aktivaciju opće klauzule o odstupanju za 2020., koja omogućuje privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja, smatra se da je Mađarska poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku od 5. prosinca 2019.

               (17)Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Mađarska u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/1997 nije ispunjen.

               (18)Vlada je 11. ožujka 2020. proglasila „stanje opasnosti”. Granice su zatvorene za putnički promet 12. ožujka, osim za mađarske državljane koji se vraćaju u zemlju, građane zemalja Europskog gospodarskog prostora te za redovite pogranične radnike. Dopušten je provoz robe. Ustanove za rani i predškolski odgoj i obrazovanje djece, škole i sveučilišta zatvoreni su 16. ožujka 2020. te je uvedena internetska nastava. Od 17. ožujka 2020. trgovine su morale zatvarati u 15 h, osim onih koje prodaju osnovne potrepštine, a restorani su mogli pripremati samo jela za konzumaciju izvan objekta. Djelomično ograničenje kretanja uvedeno je 28. ožujka 2020., što znači da su građani mogli napustiti područje boravišta samo iz opravdanih razloga i uz održavanje udaljenosti od drugih ljudi. Prije pandemije bolesti COVID-19 mađarsko gospodarstvo bilo je na putu prema postupnom usporavanju nakon nekoliko godina izvanrednog rasta. Realni BDP u 2019. porastao je za 4,9 %. Nakon izbijanja virusa mjere za suzbijanje širenja zaraze uvedene su relativno brzo, a službeno zabilježeni broj slučajeva do sada je ostao ograničen. Međutim, očekuje se da će globalna recesija posebno snažno pogoditi izvoz zbog dominantne uloge visoko cikličkih industrija, kao što je automobilska. Očekuje se da će zbog ograničenja putovanja na udaru biti i turističke i prometne usluge. Općenito, predviđa se da će nagla recesija početi u ožujku, nakon čega će uslijediti postupni gospodarski oporavak od druge polovine godine, uz pretpostavku da će mjere za suzbijanje širenja zaraze postupno ukinuti. Zbog fleksibilnosti tržišta rada nezaposlenost bi mogla naglo porasti. Gospodarski rezultati u 2020. ovisit će o trajanju mjera ograničenja kretanja i odgovoru ekonomske politike. U proljetnoj prognozi Europske komisije predviđa se smanjenje realnog BDP-a od 7 % u 2020., nakon čega će uslijediti oporavak od 6 % u 2021.

               (19)Vlada je od sredine ožujka najavila nekoliko valova mjera za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica krize izazvane bolešću COVID-19. Središnja banka donijela je mjere za osiguravanje likvidnosti financijskog sektora. Ostale mjere za povećanje likvidnosti kućanstava i poduzeća uključuju i. moratorij na otplatu kredita i plaćanje naknada po ugovorima o financijskom leasingu za poduzeća i kućanstva do 31. prosinca 2020. te ii. ograničavanje kamatne stope na potrošačke kredite. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Daljnje mjere, uglavnom usmjerene na sektore koji su najteže pogođeni krizom kao što su turizam i usluge, uključuju privremena smanjenja i oslobađanja od plaćanja poreza, subvencije za ulaganja, infrastrukturne projekte, kredite uz subvencije i jamstva i kapitalne programe. Kako bi sačuvala radna mjesta, Vlada je pokrenula dvije vrste programa skraćenog radnog vremena. Opći program pokriva do 70 % izgubljenog dohotka u razdoblju od tri mjeseca pod određenim uvjetima, dok je poseban program usmjeren na zaposlenike u istraživanju i razvoju. Vlada je jedan kvartal ranije uvela prethodno planirano smanjenje doprinosa za socijalno osiguranje i najavila jednokratni dodatak na plaće u zdravstvu. Općenito, iako se fiskalnim mjerama nastoji pružiti potpora poduzećima i očuvati radna mjesta, njihovo područje primjene i pokrivenost i dalje su ograničeni u odnosu na većinu država članica. Nadalje, planira se da će se financirati preraspodjelom iz drugih proračunskih poglavlja i novoprikupljenim porezima te se stoga očekuje da će iz perspektive makroekonomske stabilizacije imati ograničen učinak.

               (20)Razni aspekti zdravstvenih ishoda i dalje su lošiji nego u većini država članica, što je odraz, među ostalim, visoke učestalosti čimbenika rizika u stanovništvu i ograničene učinkovitosti zdravstvene zaštite. Udio javne potrošnje za zdravstvo u Mađarskoj bio je znatno niži od prosjeka EU-a. Broj Mađara koji se oslanjaju na neposredna plaćanja veći je od prosjeka EU-a te su sve više primorani koristiti se privatnim zdravstvenim uslugama. Time se za mađarska kućanstva povećava rizik od financijskih poteškoća, što utječe na socijalnu jednakost i zdravstvene ishode. Potrebna su dodatna ulaganja i sveobuhvatne reforme kako bi se racionalizirala upotreba resursa u zdravstvenom sustavu, smanjile nejednakosti u pristupu i povećala kvaliteta zdravstvene zaštite. Preventivna i primarna zdravstvena zaštita nedovoljno se financiraju, a njihov potencijal za poboljšanje kvalitete, dostupnosti i troškovne učinkovitosti zdravstvenog sustava i dalje je nedostatno iskorišten. Iako su nadležna tijela počela raditi na ublažavanju znatnog nedostatka zdravstvenih radnika u Mađarskoj, regionalne razlike u relativnom broju zdravstvenog osoblja i dalje ometaju pristup zdravstvenoj zaštiti u nekim područjima i za neke ranjive skupine, kao što su marginalizirani Romi, kao i za osobe s invaliditetom, koje se suočavaju s posebnim preprekama. S obzirom na šokove potražnje za zdravstvenim uslugama zbog pandemije bolesti COVID-19, potrebno je brzo djelovati kako bi se započelo s rješavanjem tih strukturnih izazova i povećalo otpornost mađarskog zdravstvenog sustava.

               (21)Socioekonomske posljedice pandemije mogle bi biti velike, a još je potrebno procijeniti učinak Vladine uredbe od 18. ožujka 2020. kojom se dopuštaju bilateralno dogovorena odstupanja od Zakona o radu. Prema Komisijinoj prognozi očekuje se porast nezaposlenosti na 7,0 % u 2020. i oporavak na 6,1 % u 2021. Sektori koji su izrazito pogođeni krizom čine velik dio mađarskog gospodarstva te zapošljavaju niskokvalificiranu do srednjekvalificiranu radnu snagu s vrlo fleksibilnim ugovorima o radu. Do početka 2020. ukupna stopa zaposlenosti nastavila se poboljšavati zbog snažnog gospodarskog rasta, ali ne jednako u svim skupinama. Razlike u zaposlenosti s obzirom na vještine te između muškaraca i žena ostale su velike u usporedbi s prosjekom EU-a, što je djelomično posljedica ograničene ponude kvalitetne skrbi za djecu. Za program javnih radova, koji se nije pokazao učinkovitim u zapošljavanju sudionika na primarnom tržištu rada, i dalje se odvajaju znatna sredstva, unatoč njegovu smanjenju. Postoji prostor za jačanje drugih politika i poboljšanje njihove usmjerenosti kako bi se nezaposlenim ili neaktivnim osobama konkretno pomoglo u pronalasku zaposlenja ili omogućilo pristup osposobljavanju. Razdoblje isplate naknade za nezaposlenost najkraće je u EU-u, najviše tri mjeseca, što je znatno kraće od prosječnog vremena potrebnog za pronalazak zaposlenja, čak i u povoljnim gospodarskim uvjetima. U skladu s načelima europskog stupa socijalnih prava, programi i mjere socijalne zaštite trebaju osigurati zaštitu osobama izloženima riziku od gubitka zaposlenja te samozaposlenim i nezaposlenim osobama. Programi skraćenog radnog vremena, u okviru kojih zaposlenici primaju dohodovnu potporu države za neodrađene sate, dobar su način zaštite zaposlenja. Tijekom pandemije programi skraćenog radnog vremena najučinkovitiji su ako se njima upravlja jednostavno i brzo, a prihvatljivost nije ograničena na određene sektore ili vrste poduzeća.

               (22)Iako se opće stanje siromaštva u Mađarskoj poboljšalo prije krize, taj se trend može brzo preokrenuti uslijed gospodarskog pada. Dohodovne nejednakosti povećale su se tijekom proteklog desetljeća, djelomično zbog promjena u sustavu poreza i naknada. Čak i prije izbijanja pandemije bolesti COVID-19 bilježile su visoke razine teške materijalne oskudice te materijalne oskudica i socijalne deprivacije, posebno u kućanstvima s više djece i među romskim stanovništvom. Nedostatak općinskih stanova za socijalni najam i nedovoljne financijske potpore za stanoprimce koče mobilnost. Zajamčena minimalna naknada nominalno je nepromijenjena od 2012. i jedna je od najnižih u EU-u. Očekuje se da će pandemija najteže pogoditi ranjive skupine koje nemaju pristup zaštiti i osnovnim uslugama te koje žive u prenapučenim kućanstvima. Kada se gospodarstvo oporavi, bit će potrebno provesti mjere za poticanje njihove aktivacije i integracije na tržište rada. I prije krize obrazovni rezultati bili su ispod prosjeka Unije i snažno određeni socioekonomskim položajem učenika. Stope ranog napuštanja školovanja bile su visoke, posebno među učenicima romskog podrijetla. Slabo sudjelovanje ranjivih skupina u kvalitetnom obrazovanju znači propuštenu priliku za izgradnju ljudskog kapitala i socijalne kohezije. Plaće nastavnika među najnižima su u EU-u. Mali broj studenata u visokom obrazovanju u nesrazmjeru je s velikom potražnjom za visokokvalificiranim radnicima. Neočekivani prelazak na učenje na daljinu vjerojatno će te nejednakosti još dodatno povećati. Dokazi iz godišnjih nacionalnih testova kompetencija upućuju na to da digitalno obrazovanje teško može doprijeti do mnogih učenika jer im nedostaju digitalni alati. Učenici u nepovoljnom položaju suočavaju se s negativnim učincima učenja na daljinu i zbog prenapučenih kućanstava i niske razine obrazovanja roditelja. Nedavna i tekuća ulaganja u digitalizaciju obrazovanja važna su i potrebno ih je nastaviti.

               (23)U kontekstu krize uzrokovane bolešću COVID-19 posebno je važno osigurati funkcioniranje kritične infrastrukture i slobodno kretanje robe na cijelom jedinstvenom tržištu te pratiti i omogućiti ispravno funkcioniranje lanaca opskrbe u suradnji sa susjednim zemljama. Mađarska je malo otvoreno gospodarstvo s intenzivnim prekograničnim prometom robe. Osim toga, mnogi Mađari rade u inozemstvu i putuju na posao na tjednoj osnovi. Mađarskoj bi usto mogli trebati sezonski pogranični radnici u poljoprivredi. Aktualna ograničenja putovanja mogu izazvati zastoje u kretanju robe i radnika, ali bi se mogla ublažiti osiguravanjem zelenih traka na granicama.

               (24)Među uslužnim djelatnostima, maloprodaja je jedan od najpogođenijih sektora zbog mjera koje su mnogim poduzećima potpuno onemogućila rad ili znatno ograničila poslovanje. Regulatorna fleksibilnost pridonijela bi oporavku maloprodaje nakon krize uzorkovane bolešću COVID-19. Mađarska ima najveći broj reguliranih profesija u EU-u. Profesionalne usluge imat će važnu ulogu u olakšavanju izlaska iz krize i oporavka nakon nje. Stoga je od ključne važnosti neometan pristup profesijama i obavljanje profesija, što treba osigurati jednostavnijim regulatornim okvirima i povezanim administrativnim procedurama, osobito za mala, srednja i mikro poduzeća te osobe koje obavljaju samostalnu djelatnost, a koji su posebno pogođeni ovom krizom. Potpora za likvidnost poduzeća putem kredita i jamstava od iznimne je važnosti, s naglaskom na mala i srednja poduzeća, a posrednici je moraju učinkovito i brzo provesti. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Dopuštanjem odgode plaćanja poreza i socijalnih doprinosa te ubrzanjem ugovornih plaćanja javnih tijela može se pridonijeti i poboljšanju novčanog toka malih i srednjih poduzeća. Novoosnovanim i rastućim poduzećima mogla bi biti potrebna posebna potpora, primjerice poticaji fondovima poduzetničkog kapitala kako bi povećali svoja ulaganja u ta poduzeća. Te će mjere potpore pomoći i da se izbjegne rasprodaja strateški važnih europskih poduzeća.

               (25)Istraživanje i inovacije ključni su pokretači dugoročnog rasta i konkurentnosti. Mađarska je umjereni inovator. Nedostatak visokokvalificiranih radnika glavna je prepreka inovacijama. Rashodi za istraživanje i razvoj rastu sporo, te se najvećim dijelom mogu pripisati poslovnom sektoru, koji prima najveće javne potpore u EU-u. S druge strane, rashodi za istraživanje i razvoj u javnom sektoru smanjivali su se tijekom posljednjeg desetljeća. Ulaganja u inovativna mala i srednja poduzeća te bolja suradnja poduzeća, istraživača, akademske zajednice i javnog sektora povećava istraživačke i inovacijske kapacitete zemlje koji su potrebni za prevladavanje krize uzrokovane bolešću COVID-19. Za oporavak su potrebna ulaganja u javno istraživanje i inovacije te poticajno okruženje za tu djelatnost.

               (26)Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. U mađarskom nacionalnom energetskom i klimatskom planu utvrđena su ulaganja potrebna za klimatsku i energetsku tranziciju. Zajedno s ulaganjima u digitalizaciju i zelenu tranziciju omogućit će veću održivost i otpornost mađarskog gospodarstva nakon što se zemlja oporavi od krize. Energetska učinkovitost u stambenom sektoru trenutačno je slaba i pridonosi onečišćenju zraka. Stalna kršenja standarda kvalitete zraka imaju ozbiljne posljedice za zdravlje i okoliš. Upotreba krutih goriva u kućanstvima, poljoprivreda i emisije iz prometa među glavnim su izvorima onečišćenja. Samo 1 % bruto nacionalne energetske potrošnje dolazi iz obnovljivih izvora s niskim emisijama ugljika, a biomasa s visokim stupnjem onečišćenja čini otprilike 10 %. Solarne instalacije bilježe nagli rast, iako s niske početne razine. U skladu sa svojim nacionalnim energetskim i klimatskim planom i dugoročnom klimatskom neutralnošću Mađarska se namjerava više oslanjati na obnovljive izvore energije, uglavnom solarnu energiju. U trenutačnoj gospodarskoj situaciji energetska politika može potaknuti zeleni rast i pridonijeti gospodarskom oporavku. Do izbijanja pandemije bolesti COVID-19 zagušenje cestovnog prometa bilo je sve veći izazov s negativnim gospodarskim učincima te je pridonosilo povećanju emisija stakleničkih plinova i onečišćenju zraka. Veće mogućnosti rada na daljinu i privlačniji sustavi javnog prijevoza pomogli bi i u ublažavanju negativnog učinka prometa na okoliš. Kružno gospodarstvo i dalje je u početnoj fazi, recikliranje komunalnog otpada nedovoljno je razvijeno, a ekonomski instrumenti ne pružaju dostatne poticaje. Odlaganje otpada na odlagalištima i dalje je prevladavajuća metoda gospodarenja otpadom. Kvaliteta vode i opskrba vodom još uvijek izazivaju zabrinutost. Digitalne vještine stanovnika i korištenje digitalnih tehnologija u poduzećima i javnim uslugama i dalje su ispod prosjeka EU-a. Trebalo bi nastaviti ulagati napore kako bi se građanima i poduzećima ponudile učinkovite digitalne javne usluge. Mađarska bi izradom programa za korištenje sredstava iz Fonda za pravednu tranziciju u razdoblju 2021.–2027. mogla lakše odgovoriti na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Mađarsku
                  9
               . To bi Mađarskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

               (27)Kao odgovor na izbijanje epidemije bolesti COVID-19 Vlada je 11. ožujka 2020. proglasila „stanje opasnosti”. Njegovo trajanje nije unaprijed definirano i Vlada ima diskrecijsko pravo odlučivanja o njegovu nastavku ili prekidu. Konkretne mjere koje poduzima Vlada trajat će do ukidanja „stanja opasnosti”. Parlament je 30. ožujka 2020. donio novi zakon kojim se vladi omogućuje da svojom odlukom ukine bilo koji zakon. Dodijeljene izvanredne ovlasti čine se opsežnijima od onih koje su donesene u drugim državama članicama, uzimajući u obzir kombinirani učinak široko definiranih ovlasti i nepostojanja njihova jasnog vremenskog ograničenja. Određene hitne mjere donesene na temelju tih ovlasti izazivaju pitanja u pogledu njihove nužnosti i proporcionalnosti te ometaju poslovne aktivnosti i stabilnost regulatornog okruženja. Među ostalim one dopuštaju odstupanja od propisa o radu, postavljanje vojnih časnika za vezu u strateškim poduzećima i uvođenje državnog nadzora društva uvrštenog na burzu. Prema izjavi od 15. svibnja 2020. premijer Viktor Orbán očekuje da će Vlada krajem mjeseca Parlamentu moći vratiti posebne ovlasti koje su joj dodijeljene zbog epidemije koronavirusa. Jačanje neovisnosti pravosuđa od primarne je važnosti i za učinkovit nadzor tih hitnih mjera.

               (28)Sudjelovanje socijalnih partnera u političkim inicijativama i njihovoj provedbi posljednjih godina bilo je nedostatno, što je oslabilo kvalitetu i predvidljivost donošenja politika te povećalo mogućnosti za pogreške u politikama. Savjetovanja i procjene učinka često se zaobilaze primjenom posebnih zakonodavnih postupaka, kao što su prijedlozi zakona koje podnose pojedinačni zastupnici u parlamentu i hitni postupci. Sudjelovanje dionika dodatno je smanjeno tijekom primjene trenutačnog sustava odlučivanja uredbama Vlade, među ostalim i s obzirom na Vladinu uredbu od 18. ožujka 2020. kojom se dopuštaju bilateralno dogovorena odstupanja od Zakona o radu.

               (29)Nedostatak tržišnog natjecanja u postupcima javne nabave i dalje je bitan problem jer je šire otvaranje tržišnom natjecanju jedno od najvažnijih rješenja za borbu protiv krize, oživljavanje sektora malih poduzeća i potporu ponovnom pokretanju gospodarstva. Unatoč novim zakonodavnim promjenama i digitalizaciji javne nabave, gotovo polovina svih javnih natječaja rezultirala je postupkom sa samo jednom ponudom. Velik broj slučajeva samo jedne ponude ugrožava učinkovitost sustava javne nabave. Profesionalizacija javne nabave mogla bi pridonijeti boljoj usklađenosti s pravilima Unije i omogućiti stratešku nabavu. U revizijama koje je posljednjih godina provela Komisija u području javne nabave povezane s projektima koje sufinancira Unija utvrđeni su sustavni nedostaci i slabosti u sustavu kontrole javne nabave. Komisija je 2019. zbog tih nedostataka Mađarskoj odredila financijske ispravke u iznosu od oko milijarde EUR.

               (30)Rješavanje problema agresivnog poreznog planiranja ključno je za poboljšanje učinkovitosti i pravednosti poreznih sustava. Zbog učinaka prelijevanja među državama članicama koji proizlaze iz strategija agresivnog poreznog planiranja poreznih obveznika, zakonodavstvo EU-a potrebno je dopuniti koordiniranim djelovanjem na razini nacionalnih politika. Mađarska je poduzela mjere protiv agresivnog poreznog planiranja provedbom prethodno dogovorenih međunarodnih i europskih inicijativa, ali bi činjenica da u Mađarskoj nema poreza po odbitku na „izlazne prihode” koji odlaze u offshore financijske centre mogla omogućiti odljev dobiti iz EU-a bez plaćanja pravedne stope poreza. Iako su izlazni prihodi prema offshore financijskim centrima, kao što su naknade za licencije, kamate i dividende, bili relativno niski u razdoblju 2013.–2017., Mađarska bilježi nepredvidive i relativno visoke priljeve i odljeve kapitala preko subjekata posebne namjene, što upućuje na moguću ranjivost na prakse agresivnog poreznog planiranja.

               (31)U kontekstu krize uzrokovane bolešću COVID-19 posebno je važno osigurati funkcioniranje ključne infrastrukture i slobodno kretanje robe na cijelom jedinstvenom tržištu te u suradnji sa susjednim zemljama pratiti i omogućiti ispravno funkcioniranje lanaca opskrbe. Stoga će ukidanje mjera donesenih tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19, posebno ograničenja izvoza medicinskih tvari i proizvoda prvenstveno radi opskrbe Mađarske, pridonijeti zadovoljavanju potreba građana diljem EU-a usklađeno i u duhu solidarnosti te izbjegavanju rizika od nestašica i poremećaja u lancima opskrbe. U konačnici, otvorit će put uspješnoj izlaznoj strategiji koordiniranoj na razini EU-a.

               (32)Iako se ove preporuke prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za Mađarsku iz 2019. koje je Vijeće usvojilo 9. srpnja 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za uklanjanje srednjoročnih i dugoročnih strukturnih nedostataka. Te su preporuke i dalje relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom godišnjeg ciklusa europskog semestra sljedeće godine. Isto vrijedi i za preporuke koje se odnose na investicijske politike. O tim potonjim preporukama trebalo bi voditi računa pri izradi strateških programa financiranja kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i pri izradi mjera ublažavanja i strategija izlaska iz aktualne krize.

               (33)Korupcija, pristup javnim informacijama i sloboda medija izazivali su zabrinutost čak i prije krize. Ta su područja još izloženija daljnjem pogoršanju zbog proglašenja stanja opasnosti jer su kontrolni mehanizmi postali slabiji. Istrage i kazneni progon čine se manje djelotvornima u Mađarskoj nego u drugim državama članicama. Nema odlučnih sustavnih mjera za kazneni progon korupcije na visokoj razini. Odgovornost za odluke o obustavi istraga i dalje izaziva zabrinutost jer ne postoje učinkoviti pravni lijekovi protiv odluka tužiteljstva o odustajanju od kaznenog progona navodnih kaznenih djela. Ograničavanje pristupa informacijama i dalje ometa borbu protiv korupcije. Prakse koje otežavaju pristup javnim informacijama mogu građane i nevladine organizacije odvratiti od ostvarivanja svojih ustavnih prava.

               (34)Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može pridonijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja. Osigura li punu provedbu preporuka navedenih u nastavku, Mađarska će pridonijeti napretku u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji zajamči konkurentna održivost.

               (35)Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Mađarske i objavila je u Izvješću za Mađarsku za 2020. Ocijenila je i Program konvergencije za 2020. i Nacionalni program reformi za 2020. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Mađarskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Mađarskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (36)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje
                  10
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Mađarska u 2020. i 2021. poduzme djelovanje kojemu je cilj:

               1.U skladu s općom klauzulom o odstupanju, poduzeti sve potrebne mjere i učinkovito odgovoriti na pandemiju, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Povećati otpornost zdravstvenog sustava rješavanjem problema nedostatka zdravstvenih radnika i osiguranjem infrastrukture i primjerene opskrbe ključnim medicinskim proizvodima. Poboljšati pristup kvalitetnoj preventivnoj i primarnoj zdravstvenoj zaštiti.

               2.Zaštititi radna mjesta poboljšanjem programa skraćenog radnog vremena i učinkovitim politikama tržišta rada te produljiti razdoblje ispate naknada za nezaposlenost. Poboljšati primjerenost socijalne pomoći i osigurati pristup osnovnim uslugama i kvalitetnom obrazovanju za sve.

               3.Osigurati potporu za likvidnost malim i srednjim poduzećima. Dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito čistu i učinkovitu proizvodnju i korištenje energije, održiv promet, gospodarenje vodom i otpadom, istraživanje i inovacije te digitalnu infrastrukturu za škole.

               4.Osigurati da sve hitne mjere budu strogo proporcionalne, vremenski ograničene, u skladu s europskim i međunarodnim standardima te da ne te ometaju poslovne aktivnosti i stabilnost regulatornog okruženja. Osigurati učinkovito sudjelovanje socijalnih partnera i dionika u procesu donošenja politika. Poboljšati tržišno natjecanje u javnoj nabavi.

               5.Ojačati porezni sustav radi smanjenja rizika od agresivnog poreznog planiranja.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                  Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 516 final.

                     (3)

                        SL C 301, 5.9.2019., str. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.) i Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

                     (7)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti poravnani s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

                     (8)

                        SL L 329, 19.12.2019., str. 91-93.

                     (9)

                        SWD(2019) 1016 final

                     (10)

                        U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.5.2020.
            COM(2020) 504 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Danske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Danske za 2020.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Danske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Danske za 2020.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta i time označila početak Europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Danska nije utvrđena kao jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Dansku
                  2
                za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Danske u smislu preporuka za Dansku koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019.
                  3
               , mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Danske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Svjetska zdravstvena organizacija službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti COVID-19. Pandemija je ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača i negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta, dohotke radnika i poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski udar čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Europskoj uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju
                  4
                u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih dionika na nacionalnoj razini i na razini Unije.

               (4)Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi biti predmet demokratskog nadzora i neovisnog sudskog preispitivanja.

               (5)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu
                  5
               . Ta klauzula olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97. Komisija je u Komunikaciji Vijeću iznijela stajalište da trenutni uvjeti dopuštaju aktivaciju te klauzule zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada prouzročenog pandemijom bolesti COVID-19. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio donijeti i odluku o usvajanju revidirane fiskalne putanje. Općom klauzulom o odstupanju ne obustavljaju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, nego se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

               (6)Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi uvođenja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na radnom mjestu u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija, izvlačeći pouke iz krize, trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za povratak na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju.

               (7)Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju jedinstveno tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodnog kretanja robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje jedinstvenog tržišta moraju se ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvu potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije, uz poboljšane strategije nabave, diversificirane lance opskrbe i strateške rezerve osnovne medicinske opreme. Ključni su to elementi za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

               (8)Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire
                  6
                kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za ublažavanje izvanrednih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Te će izmjene osigurati dodatnu fleksibilnost, ali i znatno jednostavnije i povezanije procedure. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020.–2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Danska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim građanima i sektorima.

               (9)Danska je 7. svibnja 2020. dostavila Nacionalni program reformi za 2020., a 5. svibnja 2020. Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, programi su ocijenjeni istodobno.

               (10)Na Dansku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu.

               (11)Vlada u svojem Programu konvergencije za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 3,7 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 8,0 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 2,4 % BDP-a. Nakon smanjenja na 33,2 % BDP-a u 2019., prema Programu konvergencije za 2020. očekuje se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-u porasti na 40,7 %. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost izazvana pandemijom bolesti COVID-19.

               (12)Danska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i poduzećima. Prema Programu konvergencije za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 4,9 % BDP-a. Mjere uključuju jačanje usluga zdravstvene zaštite, privremenu naknadu za fiksne troškove poduzeća, privremenu nadoknadu plaća i hitnu financijsku pomoć sektorima u poteškoćama. Osim toga, Danska je najavila mjere koje će pridonijeti potpori likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, koje se u Programu konvergencije za 2020. procjenjuju na približno 15 % BDP-a. Te mjere uključuju odgodu plaćanja poreza na dohodak, poreza na dobit i kreditna jamstva (3,7 % BDP-a). Za razliku od Komisijine proljetne prognoze 2020. Program konvergencije uključuje očekivane buduće gubitke povezane s državnim jamstvima izdanima u okviru odgovora na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 (0,5 % BDP-a). Mjere koje je Danska poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije o koordiniranom gospodarskom odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19. Puna provedba tih mjera uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, pridonijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

               (13)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2020. predviđa se da će ne bude li promjene politika u Danskoj saldo opće države iznositi –7,2 % BDP-a u 2020. te –2,3 % u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. i 2021. ostati ispod 60 %.

               (14)Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Danska u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/1997 nije ispunjen.

               (15)Pandemija bolesti COVID-19 snažno je pogodila Dansku u prvoj polovini 2020. opteretivši zdravstveni sustav i znatno smanjivši gospodarsku aktivnost u određenim sektorima. Danska je provela pravodobne mjere za sprečavanje širenja pandemije i jačanje zdravstvenog sustava, uključujući dalekosežne inicijative za ublažavanje gospodarskih posljedica pandemije. Na posljedični je gospodarski pad odgovoreno znatnim gospodarskim i financijskim mjerama Vlade i središnje banke, uključujući izravnu potporu poduzećima za djelomično pokrivanje fiksnih troškova i rashoda za plaće, odgodu plaćanja poreza i osiguranje likvidnosti banaka i poduzeća, kreditne programe i druge mjere monetarne politike. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Tim se mjerama djelotvorno smanjio gospodarski udar pandemije, ali se nisu spriječili znatan gubitak outputa, brojni stečajevi i slučajevi nesolventnosti, kao ni znatan porast nezaposlenosti i broja osoba izloženih riziku od siromaštva, uključujući osobe u ranjivim skupinama (npr. osobe s invaliditetom). Prema Komisijinoj prognozi očekuje se umjeren porast nezaposlenosti na oko 6,5 % u 2020. i zatim pad na ispod 6 % u 2021.

               (16)Trenutačna kriza uzrokovana bolešću COVID-19 pokazala je da Danska treba kontinuirano raditi na jačanju otpornosti zdravstvenog sustava. Posebno zabrinjava manjak zdravstvenih radnika i liječnika specijalista te medicinskih sestara/tehničara, primjerice u području intenzivnog liječenja (konkretno, medicinske sestre/tehničari u području anesteziologije). Ključno je kontinuirano ulagati napore u otklanjanje problema manjka radne snage. Danska bi u kratkoročnom razdoblju trebala osigurati dostupnost ključnih medicinskih proizvoda, uključujući osobnu zaštitnu opremu za zdravstvene radnike. U tijeku su istraživanja radi pronalaska antivirusnog lijeka i cjepiva, ali i boljeg i bržeg testiranja.

               (17)Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Danska ostvaruje dobre rezultate u području digitalizacije, što potvrđuje i Pregled digitalnih rezultata Europske komisije. Međutim, kako bi dugoročno zadržala taj dobar položaj, osigurala svoju konkurentnost i imala koristi od digitalne transformacije, Danska bi trebala ulagati u digitalnu infrastrukturu te u obrazovanje, osposobljavanje i usavršavanje. U danskom nacionalnom energetskom i klimatskom planu navodi se da su za uspješnu klimatsku i energetsku tranziciju potrebna znatna ulaganja. Najveća ulaganja potrebna su za instalaciju novih kapaciteta za energiju iz obnovljivih izvora, a znatne potrebe za ulaganjima utvrđene su i u kućanstvima (energetska učinkovitost i pretvorba toplinske energije), održivom prometu, industriji te grijanju bioplinom i centraliziranom grijanju. Ciljevi danske klimatske politike jesu smanjiti emisije stakleničkih plinova za 70 % do 2030. u odnosu na 1990. te postići klimatsku neutralnost najkasnije do 2050. U tu je svrhu potrebno uspostaviti silazni trend potrošnje energije, što zahtijeva ulaganja utemeljena na sveobuhvatnom pristupu i usmjerena na sektore u kojima su uštede energije osobito obećavajuće. Gospodarski oporavak od krize uzrokovane bolešću COVID-19 mogao bi se potaknuti davanjem prednosti provedbi i financiranju planiranih zelenih ulaganja i promicanjem ambicioznih investicijskih projekata u području zaštite okoliša, klime, energije i infrastrukture, kao što su ulaganja u stanovanje, odobalne vjetroelektrane, energetsku povezivost i elektrifikaciju željeznice. Promet je najveći izvor emisija stakleničkih plinova u Danskoj, zbog čega su daljnje političke mjere u tom području posebno važne. Trenutačno se pregovara o vladinoj „zelenoj prometnoj politici”, u okviru koje bi se u razdoblju 2021.–2030. izdvojilo 15 milijardi EUR (112,7 milijardi DKK) uglavnom za projekte u području prometne infrastrukture radi veće potpore klimatskim i okolišnim ciljevima. Danska bi izradom programa za korištenje sredstava iz Fonda za pravednu tranziciju u razdoblju 2021.–2027. mogla lakše odgovoriti na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Dansku. To bi Danskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

               (18)Ukupni rashodi za istraživanje i razvoj nisu rezultirali većim rastom produktivnosti u Danskoj. Nedostaje integrirana inovacijska strategija u kojoj se jasno navodi što Danska želi postići u globalnom inovacijskom okruženju. Istraživanje i inovacije i dalje su koncentrirani u nekolicini velikih poduzeća i zaklada, uglavnom u farmaceutskom i biotehnološkom sektoru. Gotovo 40 % ukupnih rashoda za istraživanje i razvoj odnosi se na osam najvećih poduzeća (u odnosu na svjetski prosjek od 19 %). Ukupni rashodi za istraživanje i razvoj i dalje su veliki, a apsolutni broj poduzeća aktivnih u području istraživanja i razvoja smanjio se od 2009., uglavnom zato što se manja poduzeća ne bave istraživanjem i razvojem. Svega 33 % malih i srednjih poduzeća uvelo je inovacije u proizvode ili procese. Stoga bi moglo biti potrebno uložiti dodatni politički napor u širenje inovacijske baze radi uključivanja većeg broja poduzeća. Kako bi se pripremilo za nove potrebe za vještinama nakon pandemije bolesti COVID-19 i buduće tehnološke promjene, potrebna su trajnija ulaganja u programe usavršavanja i prekvalifikacije, među ostalim u okviru programa obrazovanja odraslih.

               (19)Danska je poduzela korake za jačanje svojeg okvira za sprječavanje pranja novca. U 2019. je donesen novi propis, a nacionalna i regulatorna tijela počela su provoditi niz mjera za jačanje danskog preventivnog okvira za sprječavanje pranja novca. Financijskom nadzornom tijelu dodijeljene su ovlasti sankcioniranja i veći proračun za jačanje nadzornih kapaciteta za sprječavanje pranja novca. Financijsko-obavještajnoj jedinici također su osigurani dodatno osoblje i financijska sredstva. Ključno je da poboljšani okvir za sprječavanje pranja novca rezultira učinkovitim nadzorom i provedbom. Konkretno, nadzornik za sprječavanje pranja novca trebat će u potpunosti provesti pristup utemeljen na riziku. Pojačana financijsko-obavještajna jedinica trebat će dokazati da su slabosti istaknute u izvješću danskog revizorskog suda na odgovarajući način uklonjene.

               (20)Iako se ove preporuke prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za Dansku iz 2019. koje je Vijeće usvojilo 9. srpnja 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za uklanjanje srednjoročnih i dugoročnih strukturnih nedostataka. Te su preporuke i dalje relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom godišnjeg ciklusa europskog semestra sljedeće godine. Isto vrijedi i za preporuke koje se odnose na investicijske politike. O tim potonjim preporukama trebalo bi voditi računa pri izradi strateških programa financiranja kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i pri izradi mjera ublažavanja i strategija izlaska iz aktualne krize.

               (21)Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može pridonijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja. Osigura li punu provedbu preporuka navedenih u nastavku, Danska će pridonijeti napretku u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji zajamči konkurentna održivost.

               (22)Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Danske i objavila je u Izvješću za Dansku za 2020. Ocijenila je i Program konvergencije za 2020. i Nacionalni program reformi za 2020. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Danskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Danskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (23)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje
                  7
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Danska u 2020. i 2021. poduzme djelovanje kojemu je cilj:

               1.U skladu s općom klauzulom o odstupanju, poduzeti sve potrebne mjere i učinkovito odgovoriti na pandemiju, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Povećati otpornost zdravstvenog sustava, među ostalim osiguravanjem dovoljnih količina ključnih medicinskih proizvoda i otklanjanjem problema manjka zdravstvenih radnika.

               2.Dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u čistu i učinkovitu proizvodnju i korištenje energije, održivi promet te istraživanje i inovacije. Poduprijeti integriranu strategiju za inovacije širom investicijskom bazom.

               3.Poboljšati učinkovitost nadzora sprječavanja pranja novca i učinkovito provoditi okvir za sprječavanje pranja novca.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 503 final.

                     (3)

                        SL C 301, 5.9.2019., str. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Uredba (EU) br. 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.) i Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

                     (7)

                        U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.