               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.5.2015.
            COM(2015) 273 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2015.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije za 2015.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2015.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije za 2015.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika, kojom će se usredotočiti na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i konkurentnosti.

               (2)Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica, koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u svojim nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Slovenije za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014. u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013
                  5
                dostavila mišljenje o nacrtu proračunskog plana Slovenije za 2015.
                  6
               .

               (4)Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta
                  7
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2015. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  8
               , u kojem Sloveniju smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, ubrzanje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Sloveniju za 2015.
                  9
               . Njime je ocijenjen napredak Slovenije u vezi s preporukama po državama članicama donesenima 8. srpnja 2014. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Sloveniji postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje u području politika i posebno praćenje. Posebice, trenutačno se provodi uravnoteživanje i odlučne mjere u području politika, a u usporedbi s prošlom godinom poboljšanom izvoznom učinkovitošću i poboljšanim uvjetima za rast smanjeni su rizici, osobito oni povezani s vanjskom održivošću. Međutim, slabo korporativno upravljanje, visoka razina državnog vlasništva, visoka korporativna zaduženost i rastući javni dug predstavljaju rizike za financijsku stabilnost i rast te im je potrebno posvetiti posebnu pozornost. Stoga se te neravnoteže više ne smatraju prekomjernima, no i dalje im je potrebno posvećivati posebnu pozornost.

               (7)Slovenija je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. te Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (8)Na Sloveniju se trenutačno primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Prema Programu stabilnosti za 2015. vlada namjerava smanjiti prekomjerni deficit do 2015. u skladu s rokom koji je utvrdilo Vijeće i ostvariti srednjoročni cilj, odnosno uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu, do 2020., tj. godinu dana nakon programskog razdoblja. Vlada namjerava postupno smanjiti ukupni deficit, na 2,9 % BDP-a u 2015. te na 0,9 % BDP-a u 2019. Prema Programu stabilnosti predviđa se da će udio državnog duga u BDP-u dostići vrhunac u 2015. i iznositi 81,6 % te se nakon toga postupno smanjivati. Makroekonomski je scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja uvjerljiv. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđa se pravovremeno i trajno smanjenje prekomjernog deficita do 2015. Istovremeno je na temelju strukturnog salda i poduzetih diskrecijskih mjera fiskalni napor manji od onoga koji je preporučilo Vijeće. Ako se pravovremeno smanji prekomjerni deficit kao što je planirano, na Sloveniju će se od 2016. primjenjivati preventivni dio Pakta. Mjere za podupiranje planiranog ciljnog deficita od 2016. nadalje nisu dovoljno određene. Stoga u svjetlu Komisijine proljetne prognoze 2015. postoji rizik znatnog odstupanja od potrebne prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja 2016. i bit će potrebne daljnje mjere. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015., Vijeće smatra da postoji rizik da Slovenija neće poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. U pogledu fiskalnih pravila parlament je 2013. odobrio ustavni temelj za uspostavu pravila o saldu/suficitu proračuna opće države u strukturnom smislu. Međutim, potrebno provedbeno zakonodavstvo i dalje nije doneseno. Predviđa se da će se revizijama Zakona o javnim financijama pružiti potrebna zakonodavna osnova za postupovna pitanja na kojima se temelji Zakon o javnim financijama.

               (9)Slovenija je poduzela mjere za smanjivanje pritiska na srednjoročnu održivost mirovinskog sustava, no i dalje je potrebna prilagodba ključnih parametara kako bi se održala njegova održivost nakon 2020. Mirovinska reforma iz 2013. imala je pozitivan učinak, a u lipnju 2015. očekuje se donošenje pravnog akta o uspostavi demografskog fonda. Međutim, bit će potrebna daljnja reforma kako bi se osigurala dugoročna održivost mirovina. U pogledu reforme dugotrajne skrbi nije ostvaren nikakav napredak. Na kraju 2013. vlada je donijela plan za reformu dugotrajne skrbi, no donošenje zakonodavstva za provedbu reforme odgođeno je za kraj 2015. kako bi se omogućile prethodne odluke o reformi zdravstvenog osiguranja, uključujući pitanje izvora financiranja cjelokupne zdravstvene i dugotrajne skrbi. Rashodi povezani sa starenjem u području dugotrajne skrbi mogu se zaustaviti na način da se naknade daju najpotrebitijima, a pružanje skrbi preusmjeri s ustanova za skrb na kućnu njegu.

               (10)Socijalnim sporazumom sklopljenim u siječnju 2014. predviđa se da će rast plaća u javnom sektoru zaostajati za rastom plaća u privatnom sektoru. Sastav i indeksacija minimalnih plaća nisu obuhvaćeni tim sporazumom. Premda je minimalna plaća još relativno visoka u usporedbi s prosječnom plaćom, njezin je nedavni rast ograničen. Ocjena reforme tržišta rada iz 2013. pokazuje da su se smanjila ograničenja na tržištu rada, no i dalje postoje strukturni problemi u pogledu dugotrajne nezaposlenosti i niskih stopa zaposlenosti niskokvalificiranih i starijih radnika. Slovenija je poduzela određene mjere kako bi riješila neusklađenost vještina, a planiraju se i druge mjere do 2020.

               (11)Dokapitalizacijom Abanke i Banke Celje 2014. provedena je daljnja stabilizacija bankarskog sektora. U siječnju 2015. dovršen je sveobuhvatni akcijski plan za banke i dostavljen uredu predsjednika vlade. Središnja banka Slovenije poduzela je daljnje korake u pogledu nedostataka utvrđenih revizijom kvalitete imovine iz 2013. i nastavit će provjere na licu mjesta u prvom tromjesečju 2015. kako bi provjerila jesu li banke provele preporuke. Velike su se banke reorganizirale i pojačale odjele za rješavanje i restrukturiranje. Međutim, za zdraviji bankarski sektor potrebno je poticanje dugoročne profitabilnosti i smanjivanje broja loših kredita u korporativnom sektoru. Izrađen je glavni plan za korporativno restrukturiranje i osnovana je središnja radna skupina za korporativno restrukturiranje.  Daljnjim razduživanjem korporativnog sektora, uključujući s pomoću društva za upravljanje bankarskom imovinom i potpunom primjenom novog zakonodavstva u području nesolventnosti, pridonijelo bi se ponovnoj uspostavi uvjeta za oporavak privatnih ulaganja. Banke i dalje sve manje kreditiraju, što osobito utječe na MSP-ove. Pravi rezultati nedavne dokapitalizacije bankarskog sektora očekuju se tek 2016. Ograničeno kreditiranje banaka i visoke kamatne stope negativno utječu na financijsku sposobnost MSP-ova. Premda se udio neodobrenih zahtjeva za kredit smanjio u posljednjih šest godina, znatno je porastao broj MSP-ova kojima banke nisu spremne odobravati kredite, a taj je broj među najvećima u EU-u.

               (12)Program privatizacije je u postupku, premda kasni. Provodi se restrukturiranje pet glavnih banaka u državnom vlasništvu i likvidacija dviju manjih domaćih banaka. Slovenski državni holding nadležan za prodaju državne imovine i upravljanje njome počeo je s radom. Slovenski parlament još mora odobriti nacrt strategije upravljanja imovinom, nakon čega se predviđa objava plana prodaje pomno odabrane imovine u državnom vlasništvu. Slovenski državni holding u prosincu 2014. donio je novi pravilnik o korporativnom upravljanju, a u siječnju 2015. imenovan je službenik za poštovanje tog pravilnika.

               (13)Učinkovitost sudova i dalje se povećavala 2014., premda polako. Premda je ostvaren određen napredak u skraćivanju prvostupanjskih sudskih postupaka za građanske i trgovačke parnice, uključujući predmete u okviru zakonodavstva u području nesolventnosti, postupci i dalje dugo traju, a broj zaostalih neriješenih predmeta i dalje je velik.

               (14)Nepovoljno poslovno okruženje u Sloveniji glavni je čimbenik niske razine ulaganja u slovenska poduzeća, a velikim brojem zakona i brojnim promjenama u zakonodavstvu otežava se poslovanje i poštovanje lokalnih propisa. Broj reguliranih zanimanja smanjio se sa 323 na 242, no i dalje je velik. Provedeno je oko 25 % mjera za smanjenje administrativnog opterećenja navedenih u jedinstvenom dokumentu. Osigurane su dovoljna razina proračunske neovisnosti za Agenciju za zaštitu tržišnog natjecanja i njezina institucionalna neovisnost.

               (15)Nova vlada ponovno je istaknula svoju predanost borbi protiv korupcije i u siječnju 2015. donijela novi dvogodišnji program sa 11 trajnih mjera. Ostvaren je određen napredak u pogledu transparentnosti i odgovornosti. Priprema se sveobuhvatna reforma javnog sektora. Nije ostvaren nikakav napredak u pogledu izvješćâ o postupku ocjene uspješnosti i kontrole kvalitete.

               (16)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu slovenske ekonomske politike i objavila je u izvješću o Sloveniji za 2015. Ocijenila je Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te daljnje korake koji su slijedili nakon preporuka upućenih Sloveniji u proteklim godinama. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Sloveniji, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a s obzirom na potrebu za tim da se EU-ovim doprinosom budućim nacionalnim odlukama pridonese jačanju ukupnog ekonomskog upravljanja Europskom unijom. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku.

               (17)U svjetlu detaljnog preispitivanja koje provodi Komisija i ove ocjene, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Preporuke Vijeća u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

               (18)U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Na temelju te analize Vijeće je donijelo preporuke za sve države članice čija je valuta euro. I Slovenija bi trebala osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

               OVIME PREPORUČUJE Sloveniji da u razdoblju 2015. – 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.Osigurati trajno smanjenje prekomjernog deficita 2015. i postići fiskalnu prilagodbu prema srednjoročnom cilju od 0,6 % BDP-a u 2016. Donijeti Zakon o fiskalnom pravilu i revidirati Zakon o javnim financijama. Ubrzati dugoročnu reformu mirovinskog sustava. Donijeti reformu u području zdravstvene i dugotrajne skrbi do kraja 2015.

               2.Uz savjetovanje sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnom praksom revidirati mehanizme za utvrđivanje minimalne plaće, osobito u pogledu uloge naknada, s obzirom na učinak na siromaštvo zaposlenih, otvaranje radnih mjesta i konkurentnost. Povećati zapošljivost niskokvalificiranih i starijih radnika. Poduzeti mjere za rješavanje dugotrajne nezaposlenosti i pružanje odgovarajućih poticaja za produživanje radnog vijeka.

               3.Smanjiti razinu loših kredita u bankama uvođenjem određenih ciljeva. Poboljšati sposobnosti praćenja kreditnog rizika banaka. Nastaviti korporativno restrukturiranje i daljnje snažno korporativno upravljanje u društvu za upravljanje bankarskom imovinom. Poduzeti mjere kako bi se poboljšao pristup financiranju za MSP-ove i mikropoduzeća. Donijeti strategiju za Slovenski državni holding s jasnim razvrstavanjem imovine, provesti godišnji plan upravljanja imovinom i primijeniti kriterije uspješnosti.

               4.Osigurati da se reformama donesenima u cilju poboljšanja učinkovitosti građanskog pravosuđa pridonese skraćivanju postupaka.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 273

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  SL L 140, 27.5.2013., str. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8813 završna verzija.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904

                     (9)
                  SWD(2015) 43 završna verzija/2


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.5.2015.
            COM(2015) 261 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Hrvatske za 2015.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2015.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Hrvatske za 2015.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2015.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća  od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Dana 26. ožujka 2010. Europsko vijeće složilo se s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na proširenoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na ključna područja u kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

               (2)Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica. One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice bile su pozvane uzeti ih u obzir u okviru svojih nacionalnih ekonomskih politika i politika zapošljavanja.

               (3)Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku o Nacionalnom programu reformi Hrvatske za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Hrvatske za 2014.

               (4)Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta
                  5
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2015. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  6
               , u kojem Hrvatsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)Dana 18. prosinca 2014. Europsko vijeće podržalo je prioritete za poticanje ulaganja, ubrzanje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)Dana 26. veljače Komisija je objavila izvješće za Hrvatsku za 2015.
                  7
                Njime je ocijenjen napredak Hrvatske u vezi s preporukama za Hrvatsku donesenima 8. srpnja 2014. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Hrvatskoj postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje u području politika i posebno praćenje. Konkretno, u kontekstu slabog rasta, odgođenog restrukturiranja poduzeća i loših rezultata u području zapošljavanja znatno su se povećali rizici povezani sa slabom konkurentnošću, velikim vanjskim obvezama i sve većim javnim dugom povezanim sa slabim upravljanjem u javnom sektoru.

               (7)U ožujku 2015., nakon što je objavljeno izvješće za Hrvatsku, hrvatska su državna tijela stupila u dijalog sa službama Komisije o reformama koje su najpotrebnije za rješavanje prekomjernih makroekonomskih neravnoteža. Državna su tijela pristupila dijalogu konstruktivno i najavila niz važnih mjera, uključujući smanjenje parafiskalnih nameta tijekom 2016. i 2017., racionalizaciju sustava državnih agencija i područnih jedinica središnjih tijela državne uprave, poticanje jedinica lokalne samouprave na dobrovoljno spajanje, smanjenje pravne nesigurnosti i jačanje Državnog ureda za reviziju. Detaljnije su predstavljeni planovi za reforme u nekoliko drugih područja, među ostalim u smanjenju administrativnog opterećenja i poboljšanju upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu. Razina ambicije, međutim, ispod je očekivane u mnogim područjima, osobito u pogledu postroživanja propisa o prijevremenom umirovljenju te objavi i provedbi nalaza revizije rashoda, što je djelomično kompenzirano predstavljanjem određenih dodatnih mjera.

               (8)Hrvatska je trenutačno obuhvaćena korektivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. U Programu konvergencije 2015. vlada planira smanjiti prekomjerni deficit do 2017., što nije u skladu s rokom do 2016., kako je preporučilo Vijeće. Vlada planira postupno smanjiti ukupni deficit na 5,0 % BDP-a u 2015., 3,9 % u 2016. te na 2,7 % BDP-a u 2017. Prema Programu konvergencije očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti 92,5 % u 2017., a zatim se uglavnom stabilizirati na 92,4 % BDP-a u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze čini se donekle povoljnim jer rast je usporediv, dok je s tim povezan konsolidacijski napor u programu veći nego u Komisijinoj prognozi. Mjere za postizanje planiranog ciljanog deficita od 2015. nadalje samo su djelomično utvrđene. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2015., ne očekuje se pravodobno i održivo smanjenje prekomjernog deficita do 2016. Sudeći prema količini poduzetih diskrecijskih mjera, fiskalni je napor tijekom 2014. bio u skladu s preporukom Vijeća. To unatoč prognoziranom manjku za 2015. vrijedi i u kumulativnom smislu za 2014. i 2015. Međutim (prilagođena) promjena strukturnog salda u razdoblju 2014. – 2015. ispod je preporučene vrijednosti. Fiskalni napor u 2016. manji je od onoga što je preporučilo Vijeće. Stoga će biti potrebne daljnje strukturne mjere. Na temelju ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015., Vijeće smatra da postoji rizik od toga da Hrvatska neće biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

               (9)Hrvatska je 23. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. i Program konvergencije 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (10)Hrvatska trenutačno revidira svoje rashode u cilju postizanja učinkovitosti, osobito u području izdataka za plaće, socijalnu sigurnost i subvencije te omogućivanja dostatnog fiskalnog prostora za davanje prioriteta rashodima i ulaganjima kojima se potiče rast. Prihodi Hrvatske od periodičnih poreza na nekretnine, mjereno udjelom u BDP-u, među najnižima su u EU-u. Tijekom prošle godine poduzete su mjere za poboljšanje porezne discipline, uključujući mjere za suzbijanje prijevara u području PDV-a, a potrebno je i daljnje djelovanje. Fiskalni okvir Hrvatske ojačan je nedavnim reformama, ali i dalje su prisutni znatni izazovi. Slabosti u vezi s učinkovitom kontrolom rashoda i dosljednim poštovanjem proračunskih ograničenja nepovoljno utječu na kreiranje fiskalne politike i nalaze revizije. Brzi rast javnog duga zahtijeva aktivniji pristup u njegovu upravljanju.

               (11)Mirovinski sustav opterećen je velikim brojem prijevremenih umirovljenika, pretjerano povoljnim sustavom prijevremenog umirovljenja za određena zanimanja te nizom mirovinskih programa prema posebnim propisima. Rano napuštanje tržišta rada olakšano je zbog relativno niskog umanjenja za prijevremenu mirovinu, koje za određena zanimanja niti ne postoji. Razlika između najniže dobi za prijevremeno umirovljenje i propisane dobi za umirovljenje relativno je visoka u odnosu na prosjek EU-a, koji iznosi nešto manje od tri godine. Osim toga sustav je vrlo fragmentiran, čime se opterećuje isplata mirovina prema općim propisima. Zbog toga je omjer mirovine i plaće unutar mirovinskog sustava niži nego u većini država članica unatoč usporedivim rashodima. U zdravstvenom sektoru fiskalni rizik i dalje čine periodični zaostaci u plaćanjima. Pokrenute su mjere za racionalizaciju u financiranju bolnica, ali postoje provedbeni rizici. Proračunskim povećanjem u iznosu od 10 % tek će se djelomično pokriti potreba za financiranjem; da bi se do 2017. potpuno uklonili zaostaci u plaćanjima, bit će potrebne daljnje učinkovite uštede.

               (12)Ograničenom prilagodbom plaća u razdoblju nakon krize pogoršan je nepovoljan utjecaj na zapošljavanje. Sveobuhvatnom analizom načina utvrđivanja i određivanja plaća, koja je provedena 2014., utvrđeno je da sustav nije dovoljno fleksibilan da bi se prilagodio promjenama u makroekonomskom okruženju. Slabosti se konkretno odnose na izraženu nejednakost između privatnog i javnog sektora, među ostalim i na poduzeća u državnom vlasništvu, proširenje kolektivnih ugovora na strane koje nisu potpisnice i poteškoće povezane s prestankom važenja zastarjelih ugovora. Nakon analize trebale bi slijediti konkretne mjere politika. Važno je pratiti i učinak reforme tržišta rada iz razdoblja 2013. – 2014.

               (13)Radna snaga pogođena je brzim starenjem stanovništva i niskom stopom aktivnosti, osobito među mladima i radnicima iznad 50 godina starosti. Unatoč širenju dosega i povećanju rashoda u području aktivnih politika tržišta rada njihovo je djelovanje i dalje nedostatno u odnosu na dugotrajno nezaposlene osobe, starije radnike i mlade koji se ne obrazuju, ne rade niti se stručno usavršavaju.  Stopa u tercijarnom obrazovanju jedna je od najnižih u EU-u. Neusklađenost vještina i slabosti u sustavima obrazovanja i stručnog usavršavanja prepreka su stjecanju visokog obrazovanja. Razmjer neslužbenog gospodarstva trajni je izazov koji dovodi do velike učestalosti neprijavljenog rada. Mjere koje je Povjerenstvo za suzbijanje neprijavljenog rada utvrdilo krajem 2014. sada bi trebalo provesti. Trenutačno postoji više od 80 različitih socijalnih naknada i programa. Konsolidacija socijalnih primanja pokrenuta je, ali tijekom 2015. potrebne su daljnje reforme kako bi se poboljšali pristup socijalnim naknadama i njihova primjerenost.

               (14)Distribucija nadležnosti između nacionalne i lokalne razine složena je i fragmentirana, što se nepovoljno odražava na upravljanje javnim financijama i učinkovitost javnih rashoda. Trenutačna raspodjela političkih funkcija i administrativne slabosti lokalnih tijela izravno utječu na mnoga područja, primjerice ubiranje poreza, isplatu socijalnih naknada, upravljanje sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova, javnu nabavu i pružanje javnih usluga. Kao kratkoročnu mjeru državna tijela planiraju uspostaviti mehanizme za poticanje dobrovoljnih spajanja i koordinacije jedinica lokalne samouprave. Na razini središnje države predstavljeni su, na temelju analize provedene 2014., planovi reforme i racionalizacije sustava državnih agencija.

               (15)Poslovno okruženje u Hrvatskoj trpi zbog velikih institucionalnih nedostataka, uključujući regulatornu nestabilnost, slabu kontrolu kvalitete zakonodavstva, visoke troškove usklađivanja s propisima, diskriminaciju pružatelja usluga i prekomjerna ograničenja za njih, visoko administrativno opterećenje, mnoge parafiskalne namete, slabu transparentnost i predvidljivost u radu upravnih tijela (osobito na lokalnoj razini), neujednačenu razvijenost elektroničkih komunikacijskih kanala i dugo trajanja sudskih postupaka (osobito na trgovačkim sudovima, gdje je potrebno unaprijediti upravljanje predmetima). Novoj strategiji suzbijanja korupcije nedostaju usmjerenost i detaljna razrađenost, što bi trebalo riješiti akcijskim planom za provedbu strategije.

               (16)Nadzor nad javnim poduzećima nije cjelovit, osobito nad poduzećima osnovanima na lokalnoj razini i društvima kćerima velikih javnih poduzeća. Državna tijela planiraju smanjiti broj društava „od strateškog interesa” i ubrzati program privatizacije. Potreban je daljnji napredak u kvaliteti upravljanja, među ostalim i u vezi s jačanjem i usklađivanjem nadzora nad različitim poduzećima u državnom vlasništvu. Imenovanje članova uprave nije transparentno, a stručni uvjeti relativno su blagi, čime se narušuje dobro upravljanje državnom imovinom.

               (17)Uspostava učinkovita i transparentna okvira za rano spašavanje i stečaj ključan je preduvjet za smanjenje znatnog pritiska od razduživanja s kojim su suočena hrvatska poduzeća te za poticanje kulture ranog restrukturiranja i „drugih prilika”. Ocjenom zakonodavstva o predstečajnim nagodbama pokazalo se da je ex ante učinkovitost trenutačnog zakonodavnog okvira među najslabijima u EU-u. Pokrenuta je reforma stečajnog okvira, a donošenje u parlamentu planira se za prvu polovinu 2015. Ključnu ulogu u oporavku Hrvatske mogla bi imati Hrvatska banka za obnovu i razvitak. Banka je izravno izložena kreditnim rizicima, što bi moglo utjecati na javne financije. Važno je uspostaviti bonitetni nadzor i snažno korporativno upravljanje nad bankom. Ima prostora i za poboljšanje strukture i transparentnosti u području odgovornosti uprave. Nakon pojave valutnih i valutno induciranih kreditnih rizika potrebno je razmjerno i pravedno dugoročno rješenje koje počiva na čvrstim pravnim temeljima i usmjereno je na pomaganje skupini najranjivijih dužnika.

               (18)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu hrvatske ekonomske politike i objavila je u izvješću za Hrvatsku za 2015. Ocijenila je i program konvergencije, nacionalni program reformi te prateće dokumente povezane s preporukama upućenima Hrvatskoj prethodnih godina. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Hrvatskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a s obzirom na potrebu za tim da se EU-ovim doprinosom budućim nacionalnim odlukama pridonese jačanju ukupnog ekonomskog upravljanja Europskom unijom. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 6. u nastavku.

               (19)Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo hrvatski program konvergencije, a njegovo je mišljenje
                  8
                navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (20)U svjetlu detaljnog preispitivanja koje provodi Komisija i ove ocjene Vijeće je preispitalo nacionalni program reformi i program konvergencije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke 1. – 6. u nastavku,

               OVIME PREPORUČUJE Hrvatskoj da u razdoblju 2015. – 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.Osigurati održivo smanjenje prekomjernog deficita do 2016. poduzimanjem potrebnih mjera tijekom 2015. i jačanjem proračunske strategije za 2016. Objaviti i provesti nalaze utvrđene revizijom rashoda. Poboljšati kontrolu nad rashodima na središnjoj i lokalnoj razini, osobito uspostavom mehanizma za sankcioniranje subjekata koji ne poštuju proračunska ograničenja. Donijeti zakon o fiskalnoj odgovornosti te jačati sposobnosti i ulogu Državnog ureda za reviziju. Uvesti periodični porez na nekretnine i poboljšati disciplinu u području PDV-a. Jačati upravljanje javnim dugom, osobito godišnjom objavom strategije za upravljanje dugom i osiguranjem odgovarajućih resursa.

               2.Destimulirati prijevremeno umirovljenje povećanjem umanjenja za prijevremene mirovine. Poboljšati primjerenost i učinkovitost mirovinskih rashoda postroživanjem definicije teških i opasnih zanimanja. Rješavati fiskalne rizike u zdravstvenom sektoru.

               3.Rješavati slabosti okvira za određivanje plaća savjetujući se sa socijalnim partnerima te u skladu s nacionalnom praksom u cilju poticanja usklađivanja plaća s produktivnošću i makroekonomskim uvjetima. Snažnije poticati nezaposlene i neaktivne osobe na to da prihvaćaju plaćene poslove. Provesti, na temelju revizije 2014., reformu sustava socijalne sigurnosti i nastaviti konsolidaciju socijalnih naknada poboljšanjem usmjerenosti i uklanjanjem preklapanja.

               4.Smanjiti razinu fragmentiranosti i preklapanja između tijela na središnjoj i lokalnoj razini uvođenjem novog modela za funkcionalnu raspodjelu nadležnosti i racionalizacijom u sustavu državnih agencija. Povećati transparentnost i odgovornost u sektoru javnih poduzeća, osobito u pogledu imenovanja na upravne funkcije i s tim povezanih stručnih zahtjeva. Ubrzati uvrštavanje na burzu manjinskih paketa dionica javnih trgovačkih društava i privatizaciju.

               5.Znatno smanjiti parafiskalne namete i ukloniti prekomjerne prepreke pružateljima usluga. Utvrditi i provesti mjere za poboljšanje učinkovitosti i kvalitete pravosudnog sustava, osobito trgovačkih sudova.

               6.Ojačati predstečajni i stečajni okvir za poduzeća radi lakšeg restrukturiranja duga i uspostava postupka osobnog stečaja. Povećati sposobnost financijskog sektora za to da pridonese oporavku potrebnom zbog izazova u području loših velikih kredita poduzećima i stambenih kredita u stranoj valuti te zbog lošeg upravljanja u određenim institucijama.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 261

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902

                     (6)
                  COM(2014) 904

                     (7)
                  SWD(2015) 30 završna verzija

                     (8)
                  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.5.2017.
            COM(2017) 513 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2017.i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Latvije za 2017.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2017.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Latvije za 2017.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta
                  4
               , čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  5
               , u kojemu je utvrdila da Latvija nije država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 9. i 10. ožujka 2017., a Vijeće donijelo 21. ožujka 2017.
                  6
               .

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Latvija bi trebala osigurati punu i pravovremenu provedbu preporuke za europodručje koja je navedena u preporukama 1. do 2. u nastavku.

               (3)Izvješće za Latviju za 2017.
                  7
                objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Latvije u odnosu na provedbu preporuka za Latviju koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Latvije u ostvarenju svojih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (4)Latvija je 20. travnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017. i svoj Program stabilnosti za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno zakonodavstvom kojim se uređuju europski strukturni i investicijski fondovi
                  8
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka po državama članicama, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje relevantne programe u okviru strukturnih i investicijskih fondova. Komisija je dostavila dodatne smjernice o primjeni tih odredbi
                  9
               .

               (6)Na Latviju se primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2017. predviđa da će zbog velike porezne reforme ukupni saldo koji je u 2016. bio uravnotežen prijeći u deficit od 0,8 % BDP-a u 2017. i 1,6 % BDP-a u 2018. te da će nakon toga pasti na 0,5 % BDP-a u 2020. U skladu s procjenama iz Programa stabilnosti strukturni saldo pogoršat će se sa 0,2 % BDP-a u 2016. na –1,7 % BDP-a u 2018. te dosegnuti –0.8 % BDP-a u 2020. To je u skladu sa srednjoročnim ciljem strukturnog deficita od 1 % BDP-a i dopuštenim odstupanjima na temelju klauzule o mirovinskoj i strukturnoj reformi sektora zdravstvene skrbi. Predviđa se da će ponovno izračunani
                  10
                strukturni saldo porasti sa –1,9 % BDP-a u 2017. na –2,3 % BDP-a u 2018. te se potom u 2020. smanjiti na –0,2 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-u ostati približno 40 %. Predviđanja rasta u Programu stabilnosti općenito su u skladu s Komisijinom proljetnom prognozom 2017., ali se čine izrazito povoljnima za 2018.

               (7)Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Latviji da osigura da odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja u 2017. bude ograničeno na mogućnost odstupanja povezanu sa sustavnom mirovinskom reformom i velikom strukturnom reformom sektora zdravstvene skrbi. Uzimajući u obzir ta odstupanja, dopustilo bi se pogoršanje strukturnog salda za najviše 1,0 % BDP-a u 2017. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. očekuje se da će Latvija u 2017. ispuniti taj zahtjev. Latvija bi u 2018. trebala postići svoj srednjoročni cilj, uzimajući u obzir mogućnost odstupanja koja se odnosi na provedbu sustavne mirovinske reforme (odobreno za 2016.) i strukturne reforme (odobreno za 2017.), jer se privremena odstupanja prenose na razdoblje od tri godine. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. ta je činjenica u skladu s maksimalnom nominalnom stopom rasta neto primarnih državnih rashoda
                  11
                od 6 % u 2018., što odgovara pogoršanju strukturnog salda od 0,3 % BDP-a. Ne bude li promjene u politikama, za Latviju bi postojao rizik znatnog odstupanja od tog zahtjeva. Općenito, Vijeće smatra da će u 2018. biti potrebne dodatne mjere kako bi se ispunile odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (8)Dohodovna je nejednakost u Latviji visoka. Omjer dohotka 20 % najbogatijih i 20 % najsiromašnijih kućanstava u 2015. iznosio je 6,5 i među najvišima je u EU-u, iako se u 2016. neznatno smanjio. Razlika između dohotka prije i poslije oporezivanja i socijalnih transfera među najnižima je u EU-u. Latvijski porezni sustav manje je progresivan nego u ostalim državama članicama, čime se pridonosi velikoj nejednakosti i siromaštvu zaposlenih. Porezni klin za osobe s niskim dohotkom i dalje je među najvišima u EU-u, dok je potencijal za stvaranje prihoda od poreza koji su manje štetni za rast nedovoljno iskorišten. Zbog niskog udjela poreznih prihoda u BDP-u sredstva za održivo pružanje javnih usluga ograničena su. Unatoč određenom napretku postignutom u borbi protiv utaje poreza porezna disciplina i dalje je ozbiljan izazov. Programom stabilnosti najavljeno je uvođenje porezne reforme. Glavne mjere obuhvaćaju smanjenje standardne stope poreza na osobni dohodak sa 23 % na 20 %, povećanje osnovnih naknada koje se razlikuju ovisno o prihodima, uvođenje stope poreza na dobit poduzeća od 0 % za reinvestiranu dobit i utvrđivanje stopa poreza na kapital na 20 %. Tom se reformom ispunjava preporuka za Latviju tako što se smanjuje porezni klin na osobe s niskim dohotkom. Međutim, u području preusmjeravanja poreza na izvore koji su manje štetni za rast i postizanja utvrđenog cilja politike povećanja udjela poreznih prihoda u BDP-u porezna reforma ograničena je.

               (9)Nedostaci u osnovnoj socijalnoj zaštiti pridonose visokoj razini siromaštva i nejednakosti, uključujući za osobe s invaliditetom i starije osobe. Stopa siromaštva među osobama s invaliditetom među najvišima je u Europi. Nedovoljna primjerenost naknada iz sustava socijalne pomoći, koja se nije poboljšala od 2009., i mirovina ne pruža učinkovitu zaštitu od siromaštva i socijalne isključenosti. Reforma uvođenja minimalnog dohotka najavljena je u 2014., ali nikad nije provedena, što ima negativan učinak na najsiromašnija kućanstva, iako su srednjoročni planovi za potporu za minimalni dohodak u pripremi.

               (10)Smanjenje radne snage pridonijelo je slabom rastu zaposlenosti, dok se nezaposlenost sporo smanjuje. Prilike za zapošljavanje veće su u centrima gospodarske aktivnosti i za visokokvalificirane radnike, dok je nezaposlenost češća među niskokvalificiranim osobama i stanovnicima ruralnih područja. U tom će se kontekstu rješavanju spomenutih problema pridonijeti doškolovanjem radne snage. Međutim, iako je strukovno obrazovanje postalo privlačnije, postignut je tek ograničen napredak u pogledu reforme kurikuluma, čiji je cilj usklađivanje obrazovanja s novim potrebnim vještinama. Uspostavljen je regulatorni okvir za učenje kroz rad u čijoj je provedbi potrebno aktivno sudjelovanje socijalnih partnera i poduzeća. Nadalje, uključenost nezaposlenih u aktivne mjere tržišta rada niža je nego u većini ostalih država članica, ali poduzete su mjere za poboljšanje stanja, s čijom je provedbom potrebno nastaviti. Sudjelovanje u programima obrazovanja odraslih i dalje je nisko.

               (11)Iako su latvijska tijela uspješno pokrenula relevantne reforme zdravstvenog sustava, zbog velikih neposrednih plaćanja, dugih lista čekanja, niske razine javne potrošnje i neučinkovite raspodjele usluga pristup zdravstvenoj skrbi ograničen je. Kontrola javnih rashoda primjenom kvota uzrokuje kašnjenja u liječenju te pacijenti moraju dugo čekati ili izravno platiti uslugu, zbog čega zdravstvene potrebe dijela stanovništva nisu zadovoljene. Poduzeti su početni koraci za reformu sustava osiguranja kvalitete, ali potreban je daljnji napredak kako bi se poboljšali ishodi za pacijente i stanovništvo. Vidljiv je određeni napredak u povećanju učinkovitosti sustava zdravstvene skrbi, no potrebno je provesti dodatno pojednostavnjenje bolničkog sektora, osigurati bolji pristup izvanbolničkoj i primarnoj skrbi i učinkovitiju povezanost proračunskih sredstava s kvalitetom usluga i troškovima.

               (12)Latvijska tijela za kupnju u sustavu zdravstvene skrbi redovito upotrebljavaju postupke javne nabave, ali bi se njihova učinkovitost mogla dodatno povećati redovitom upotrebom e-nabave i središnjih tijela za nabavu, čime bi javni rashodi postali transparentniji i učinkovitiji.

               (13)Nedostaci u regulatornoj kvaliteti i niska učinkovitost i djelotvornost javne uprave negativno utječu na poslovno okruženje. Vlada je u 2016. predstavila ambiciozan plan reformi za jednostavniji i profesionalniji javni sektor, čiji je cilj poboljšanje učinkovitosti smanjenjem osoblja i centralizacijom pružanja potpore, jačanjem plaćanja na temelju uspješnosti i povećanjem transparentnosti. Taj je plan ograničen na središnju upravu, ali do znatnog povećanja učinkovitosti može doći i na razini općina.

               (14)Korupcija i dalje koči poslovno okruženje u Latviji, dok je sustav za sprječavanje sukoba interesa i dalje složen i krut, a provjere nedovoljne. Iako je reforma stečajnog okvira uglavnom dovršena, njegovu učinkovitu primjenu potrebno je pomno pratiti radi rješavanja ograničenog broja slučajeva restrukturiranja i niske stope povrata imovine.

               (15)U posljednje tri godine započete su opsežne reforme visokog obrazovanja i javnih istraživanja s namjerom konsolidacije istraživačkih ustanova te povećanja kvalitete i relevantnost njihovih rezultata. Međutim, upravljačke i organizacijske strukture za financiranje latvijskih javnih istraživanja i dalje su neučinkovite, a funkcije povezane s financiranjem raštrkane su među brojnim institucijama. Neučinkovitim financiranjem javnih istraživanja pridonosi se vrlo niskoj razini znanstvene uspješnosti, nedostatku kvalificiranih ljudskih resursa u javnom i privatnom sektoru i niskoj razini suradnje javnog i privatnog sektora. Intenzitet istraživanja i razvoja u poslovnom sektoru u Latviji i dalje je jedan od najnižih u EU-u.

               (16)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu latvijske ekonomske politike i objavila je u Izvješću za Latviju za 2017. Ocijenila je i Program stabilnosti, Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Latviji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Latviji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja u EU-u tako da se na razini EU-a pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (17)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje
                  12
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

               PREPORUČUJE da Latvija 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Nastaviti s provedbom fiskalne politike u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, što znači da bi 2018. trebala ostvariti svoj srednjoročni proračunski cilj, uzimajući u obzir mogućnost odstupanja koja se odnosi na provedbu sustavne mirovinske reforme i strukturnih reformi, za što je odobreno privremeno odstupanje. Smanjenje poreza za osobe s niskim dohotkom njegovim preusmjeravanjem na druge izvore koji su manje štetni za rast i poboljšanjem porezne discipline.

               2.Poboljšati primjerenost socijalne zaštite i doškolovati radnu snagu ubrzanjem reforme kurikuluma u strukovnom obrazovanju. Povećati troškovnu učinkovitost i pristup zdravstvenoj skrbi, uključujući smanjenjem izravnih plaćanja i dugog vremena čekanja.

               3.Povećati učinkovitost i odgovornost u javnom sektoru, osobito pojednostavnjenjem administrativnih postupaka i jačanjem sustava sprečavanja sukoba interesa, uključujući za stečajne upravitelje.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 513 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 i P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SL C92/01, 24.3.2017., str. 1.

                     (7)
                  SWD(2017) 79 final.

                     (8)
                  Članak 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006, SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (11)
                  Neto državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok su jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani netirane.

                     (12)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.5.2017.
            COM(2017) 527 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2017.i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2017.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2017.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2017.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta
                  4
               , čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  5
               , u kojemu je utvrdila da Ujedinjena Kraljevina nije država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Ujedinjenu Kraljevinu za 2017.
                  6
                objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Ujedinjene Kraljevine u odnosu na provedbu preporuka za Ujedinjenu Kraljevinu koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Ujedinjene Kraljevine u ostvarenju svojih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Ujedinjena Kraljevina 21. travnja 2017. dostavila je svoj Nacionalni program reformi za 2017., a 27. travnja 2017. svoj Program konvergencije za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno zakonodavstvom kojim se uređuju europski strukturni i investicijski fondovi
                  7
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka po državama članicama, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje relevantne programe u okviru strukturnih i investicijskih fondova. Komisija je dostavila dodatne smjernice o primjeni tih odredbi
                  8
               .

               (5)Na Ujedinjenu Kraljevinu trenutačno se primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Ako se u razdoblju 2016. – 2017. ostvari pravovremeno i trajno smanjenje deficita, u razdoblju 2017. – 2018. na Ujedinjenu Kraljevinu počet će se primjenjivati preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu i prijelazno pravilo o dugu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2017. očekuje da će do fiskalne godine 2016./2017. smanjiti prekomjerni deficit, u skladu s Preporukom vijeća od 19. lipnja 2015., te da će ukupni deficit iznositi 2,7 % BDP-a. Očekuje se da će se nakon toga u razdoblju 2017. – 2018. ukupni deficit neznatno povećati na 2,8 % BDP-a te se potom u razdoblju 2018. – 2019. smanjiti na 1,9 % BDP-a. U Programu konvergencije ne navodi se srednjoročni proračunski cilj. Prema Programu konvergencije očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u uglavnom stabilizirati na približno 87,5 % između razdoblja 2016. – 2017. i 2018. – 2019. te potom pasti na 84,8 % BDP-a u razdoblju 2020. – 2021. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan je. Iako su mjere potrebne za ostvarenje planiranog ciljnog deficita općenito precizno utvrđene, negativni rizici povezani s makroekonomskim izgledima predstavljaju rizik za ostvarenje planiranog smanjenja deficita.

               (6)Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Ujedinjenoj Kraljevini da do razdoblja 2016. – 2017. okonča stanje prekomjernog deficita i u razdoblju 2017. – 2018., nakon smanjenja prekomjernog deficita, ostvari fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. predviđa se da će ukupni deficit u razdoblju 2016. – 2017. dosegnuti 2,7 % % BDP-a, u skladu s ciljnim deficitom koji je preporučilo Vijeće. Postoji rizik od određenog odstupanja od zahtjeva preventivnog dijela u razdoblju 2017. – 2018.

               (7)S obzirom na njezinu fiskalnu situaciju i osobito razinu njezina duga, očekuje se da Ujedinjena Kraljevina ostvari dodatnu prilagodbu prema ostvarenju odgovarajućeg srednjoročnog proračunskog cilja. Prema zajednički dogovorenoj matrici prilagodbe u okviru Pakta o stabilnosti i rastu ta prilagodba trebala bi dovesti do stope nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  9
                koja ne premašuje 1,8 %. To bi odgovaralo godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Ne bude li promjene u politikama, postoji rizik od određenog odstupanja od tog zahtjeva u razdobljima 2017. –2018. i 2018. – 2019. razmatranima zajedno. Istodobno, na prvi se pogled predviđa da Ujedinjena Kraljevina u razdoblju 2017. – 2018. neće poštovati prijelazno pravilo o dugu, ali bi prema prognozama trebala s njim biti usklađena u razdoblju 2018. – 2019. Općenito, Vijeće smatra da Ujedinjena Kraljevina treba biti spremna od razdoblja 2017. – 2018. poduzeti dodatne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Međutim, kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1466/97, ocjenom proračunskih planova i rezultata trebao bi se uzeti u obzir proračunski saldo države članice s obzirom na cikličke uvjete. Kako se navodi u Komunikaciji Komisije uz ove preporuke po državama članicama, u budućim ocjenama morat će se uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike koji pridonosi jačanju oporavka koji je u tijeku i održivosti javnih financija Ujedinjene Kraljevine. U tom kontekstu i s obzirom na cikličku situaciju u Ujedinjenoj Kraljevini, Komisija namjerava primijeniti odgovarajuću razinu diskrecije.

               (8)Privatna ulaganja stalno su znatno niža od prosjeka EU-a, a javna su ulaganja neznatno niža od njega. Produktivnost je znatno niža od prosjeka za G7 te od 2008. stagnira. Vlada u svojim politikama stavlja snažan naglasak na povećanje ulaganja radi poticanja rasta produktivnosti. Jedan je od glavnih izazova rješavanje znatnih nedostataka u pogledu kapaciteta i kvalitete infrastrukturnih mreža u Ujedinjenoj Kraljevini. Veliko je zagušenje prometa, a željeznički kapaciteti u nekim područjima nisu usklađeni s brzim rastom potražnje. Osim toga, sve je hitnija potreba za većim ulaganjima u nove kapacitete za proizvodnju energije i opskrbu njome. U Nacionalnom planu za izgradnju infrastrukture iznose se ambiciozni planovi za poboljšanje ekonomske infrastrukture Ujedinjene Kraljevine te je 2016. donesen niz odluka o ulaganjima u važne projekte u području prometa i energije. Međutim, i dalje ostaje otvoreno pitanje mogu li se osigurati odgovarajuća javna i privatna ulaganja s pomoću kojih bi se pravovremeno i učinkovito riješili infrastrukturni zaostaci. Potreba za povećanjem stambene ponude velik je izazov za Ujedinjenu Kraljevinu. Kroničan nedostatak stambenih nekretnina pridonosi njihovim visokim i rastućim cijenama te uzrokuje znatne ekonomske i socijalne troškove, posebno oko središta gospodarskog rasta. Reformirani sustav prostornog planiranja i niz komplementarnih stambenih politika zajedno nešto više doprinose intenzivnijoj stanogradnji. Unatoč tomu i dalje su prisutna ograničenja za razvoj stambene ponude, primjerice vrlo strogi i složeni propisi u području tržišta zemljišta i stanogradnje, te nova stambena ponuda i dalje zaostaje za rastom potražnje.

               (9)Ukupne brojke koje se odnose na tržište rada i dalje su pozitivne, uz općenito nisku dugoročnu nezaposlenost i nezaposlenost mladih. Međutim, i dalje ima prostora za poboljšanje kad je riječ o razinama neaktivnosti, rada u nepunom radnom vremenu i rada na nisko plaćenim poslovima. Rast dohotka još uvijek je skroman, što je povezano s niskim rastom produktivnosti. I dalje postoji zabrinutost u pogledu ponude, iskorištavanja i razvoja vještina. Došlo je do znatnog usmjeravanja u okviru politika na vještine i njihov razvoj putem reformi tehničkog obrazovanja i stručne prakse. Kad je riječ o kvaliteti stručne prakse, trebat će se usmjeriti ne samo na razinu stečenih kvalifikacija, već i na područje u kojima se one stječu. Drugim, strateški važnim, financiranim načinima unaprjeđivanja vještina, posebno za osobe starije od 25 godina, proširila bi se ponuda vještina dostupnih državi, poduzećima i pojedincima koji žele napredovati u karijeri. Prisutni su i izazovi povezani s ponudom skrbi o djeci i socijalne skrbi, koji doprinose visokoj stopi zaposlenosti žena u nepunom radnom vremenu. Dosadašnje reforme skrbi o djeci bile su stalne, ali postupne. Vjerojatno će doći do znatnije promjene uz potpuno uvođenje nekih inicijativa tijekom sljedeće dvije godine. Relativno je nizak udio obuhvaćenosti djece mlađe od tri godine sustavom formalne skrbi. Iako je nedavnim mjerama donekle povećana dostupnost i cjenovna pristupačnost skrbi o djeci u dobi od 3 i 4 godine, njima nije riješeno pitanje ponude skrbi o djeci mlađoj od 3 godine. Kao rezultat prethodno najavljenih reformi i smanjenja rashoda, posebno u pogledu potpore za zaposlene, rezultati socijalnih politika, među ostalim u pogledu siromaštva među djecom, mogli bi u bližoj i srednjoročnoj budućnosti biti ugroženi, posebno u kontekstu više inflacije. Poseban je razlog za zabrinutost broj djece u zaposlenim kućanstvima koja žive u siromaštvu.

               (10)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Ujedinjene Kraljevine i objavila je u Izvješću za Ujedinjenu Kraljevinu za 2017. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Ujedinjenoj Kraljevini prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Ujedinjenoj Kraljevini nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja u EU-u na način da se na razini EU-a pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (11)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje
                  10
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Ujedinjena Kraljevina 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Nastaviti s provedbom fiskalne politike u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, što znači da bi 2018. trebala ostvariti znatan fiskalni napor. Pri poduzimanju mjera politike potrebno je uzeti u obzir cilj postizanja smjera fiskalne politike koji pridonosi jačanju oporavka koji je u tijeku i održivosti javnih financija Ujedinjene Kraljevine.

               2.Poduzeti daljnje mjere za poticanje stambene ponude, među ostalim reformama pravila u području prostornog planiranja i njihovom provedbom.

               3.Riješiti pitanje neusklađenosti ponude i potražnje vještina te osigurati mogućnosti za razvoj vještina, među ostalim daljnjim jačanjem kvalitete stručne prakse i osiguranjem dodatnih financiranih načina razvoja u okviru daljnjeg obrazovanja.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2017) xxx.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 i P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 93 final.

                     (7)
                  Članak 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006, SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Neto državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na strani prihoda ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

                     (10)
                  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.5.2017.
            COM(2017) 502 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Bugarske za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Bugarske za 2017.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Bugarske za 2017.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Bugarske za 2017.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) Europskog parlamenta i Vijeća br. 1176/2011 od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta
                  5
               , čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  6
               , u kojemu je utvrdila da je Bugarska država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Bugarsku za 2017.
                  7
                objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Bugarske u odnosu na provedbu preporuka za Bugarsku koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Bugarske u ostvarenju svojih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, koji su također objavljeni 22. veljače 2017.
                  8
               . U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Bugarskoj postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Konkretno, u Bugarskoj i dalje postoje neravnoteže povezane s preostalim slabostima u financijskom sektoru i visokom korporativnom zaduženošću u kontekstu visoke stope dugotrajne nezaposlenosti.

               (3)Bugarska nije dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017. i svoj Program konvergencije za 2017.

               (4)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno zakonodavstvom kojim se uređuju europski strukturni i investicijski fondovi
                  9
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka po državama članicama, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmjeni svoje relevantne programe u okviru strukturnih i investicijskih fondova. Komisija je dostavila dodatne smjernice o primjeni tih odredbi
                  10
               .

               (5)Na Bugarsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada nije dostavila svoj Program konvergencije za 2017. do roka utvrđenog Uredbom (EZ) br. 1466/97.

               (6)Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Bugarskoj da 2017. ostvari godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju. Potvrđeni podaci upućuju na to da je Bugarska 2016. već ostvarila svoj srednjoročni proračunski cilj. Na temelju proljetne prognoze Komisije 2017. predviđa se pogoršanje strukturnog salda sa suficita od 0,1 % BDP-a u 2016. na deficit od 0,4 % BDP-a u 2017. i 0,3 % BDP-a u 2018. Usprkos tom pogoršanju predviđa se da će strukturni saldo ostati iznad srednjoročnog proračunskog cilja za obje godine. Općenito, Vijeće smatra da se predviđa da će Bugarska 2017. i 2018. ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (7)Ulažu se napori za poboljšanje ubiranja poreza. Unatoč poboljšanjima porezna disciplina i dalje je izazov. Siva ekonomija i neprijavljeni rad još su vrlo prisutni. Administrativno opterećenje povezano s porezom veliko je. Čini se da su mjerama za smanjenje birokracije dosad postignuti ograničeni rezultati, a nema naznaka bitnih poboljšanja u pogledu dobrovoljnog ispunjivanja poreznih obveza. U tim okolnostima čini se da je provedba pravila ključna ne samo za provedbu kontrola nego i za bolje sprečavanje kršenja poreznih propisa. Čini se da je akcijski plan povezan s jedinstvenom nacionalnom strategijom za poboljšanje ubiranja poreza za razdoblje 2015. –  2017. koristan alat, osobito u pogledu ocjenjivanja i poboljšanja koordinacije i učinkovitosti niza administrativnih tijela u području poreza. Ex post analizom učinka posebnih mjera moglo bi se pridonijeti odgovarajućoj procjeni, planiranju i usmjeravanju budućih mjera porezne discipline. Te će mjere zamijeniti postojeću strategiju koja ističe krajem 2017.

               (8)U dogovoru i suradnji s relevantnim europskim tijelima bugarska tijela provela su preispitivanje kvalitete imovine i test otpornosti na stresove bankarskog sektoru i sektora osiguranja te preispitivanje imovine privatnih mirovinskih fondova. Iako je rezultatima potvrđena opća otpornost sektora, utvrđene su određene slabosti, među ostalim i u određenim sustavno važnim institucijama. Budući da mjere praćenja još nisu u potpunosti provedene, uzroci slabosti i dalje su prisutni. Osim toga, tim trima preispitivanjima nisu u potpunosti obuhvaćena određena pitanja, uključujući procjenu nelikvidnih financijskih instrumenata i imovine te izloženosti povezanih strana. Nadzorna tijela mogla bi primijeniti konzervativniji pristup rješavanju tih pitanja. Neriješeni problemi u sektoru osiguranja uključuju i postupanje s određenim ugovorima o reosiguranju, određena potraživanja povezana s osiguranjem i nadzor na razini grupe.

               (9)Kako bi se spriječilo ponovno pojavljivanje sličnih neravnoteža u budućnosti, potrebno je dovršiti mjere za poboljšanje nadzora bankarskog sektora i uložiti dodatne napore za poboljšanje nadzora nebankarskog sektora. Imovina čiju je vrijednost teško procijeniti i neprimjerene poslovne prakse, uključujući kreditiranje između povezanih društava i na temelju poznanstava i dalje su ključni izazovi za bugarska tijela. Bugarska nacionalna banka pokrenula je plan restrukturiranja i razvoja nadzora banaka, koji se među ostalim temelji i na nalazima Svjetske banke i MMF-a. Plan se provodi, ali možda će biti potrebne izmjene s obzirom na rezultate programa procjene financijskog sektora. Manjkavost nadzora utvrđena preispitivanjem sektora osiguranja i mirovinskog fonda upućuje na potrebu da Povjerenstvo za financijski nadzor izradi i provede sveobuhvatan plan za jačanje nadzora, među ostalim i poboljšanjem svojeg unutarnjeg upravljanja i funkcioniranja. Kako bi se osigurala potpuna vjerodostojnost, taj bi se plan trebao temeljiti na najboljim međunarodnim praksama u tom području, a trebalo bi ga izraditi i provesti u bliskoj suradnji s europskim tijelima, uključujući prema potrebi doprinos trećih pružatelja usluga.

               (10)Korporativni dug i dalje je visok (znatno veći nego u usporedivim zemljama), što opterećuje bilance poduzeća i može ograničiti kreditnu potražnju i ulaganja u srednjem roku. Kako bi se smanjila i dalje visoka razina loših kredita poduzećima, nadležna tijela bankama bi trebala olakšati postupak rješavanja duga s pomoću opsežnog skupa alata. Primjerice, ubrzavanjem reforme stečajnog okvira poboljšalo bi se pravno okruženje za rješavanje problema loših dugova i omogućilo izvansudsko restrukturiranje. Izvan stečajnog okvira alati bi mogli obuhvaćati preporuke nadzornih tijela bankama s osobito visokim razinama loših kredita. Time bi podaci o kvaliteti imovine postali transparentniji i pridonijelo bi se integraciji sekundarnog tržišta loših kredita.

               (11)Nedavna kretanja na tržištu rada pozitivna su, ali strukturni problemi i dalje su prisutni. Radna snaga i dalje se smanjuje zbog starenja stanovništva i iseljavanja. S obzirom na strukturne promjene u gospodarstvu bitno je iskoristiti neiskorišteni potencijal radne snage. Trenutačno je tržište rada obilježeno velikom dugotrajnom nezaposlenošću i neaktivnošću, ograničenom uključenosti mladih na tržište rada i nedostatkom i neusklađenošću vještina. Iako je stopa nezaposlenosti 2016. pala ispod prosjeka EU-a, udio dugotrajne nezaposlenosti, stopa mladih koji nisu zaposleni niti su u sustavu obrazovanja ili osposobljavanja i niska stopa zaposlenosti niskokvalificiranih radnika i dalje su veliki izazovi. S obzirom na te izazove aktivne politike tržišta rada nedovoljno su usmjerene na skupine u nepovoljnom položaju i njihove potrebe, što otežava njihovu zapošljivost. Osim toga, kad je riječ o primateljima socijalnih naknada, zbog nedovoljne integracije službi za zapošljavanje i socijalnih službi može se ograničiti njihovo sudjelovanje na tržištu rada.

               (12)Bolji obrazovni rezultati i veća dostupnost kvalitetnog uključivog redovnog obrazovanja i dalje su izazovi, a tim se promjenama može pridonijeti smanjenju siromaštva. Iako se rizik od siromaštva ili socijalne isključenosti među djecom blago smanjio, i dalje je jedan od najviših u EU-u i čvrsto je povezan s razinom obrazovanja roditelja. Stjecanje osnovnih vještina prema rezultatima testova u okviru PISA-e 2015. upućuje na činjenicu da je udio učenika koji postižu ispodprosječne rezultate u čitanju, matematici i prirodnim znanostima jedan od najviših u EU-u. Planirana metodologija za poboljšanje financiranja školstva tek se treba izraditi. Cilj joj je poduprijeti ostvarenje ravnomjernijih rezultata pružanjem dodatne pomoći školama koje postižu slabe rezultate. Djeci iz obitelji nižeg socioekonomskog statusa, osobito u slučaju romskih obitelji, ne nude se jednake mogućnosti obrazovanja, uključujući u ranom djetinjstvu. Provodi se reforma strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, ali njegova kvaliteta i suradnja s poduzećima i socijalnim partnerima nisu dovoljne. Dvojno obrazovanje i dalje se postupno uvodi. Financiranjem na temelju rezultata nastoji se poboljšati kvaliteta visokog obrazovanja i njegova relevantnost za tržište rada.

               (13)Ograničena dostupnost, niska razina financiranja, iseljavanje stručnjaka i loši ishodi zdravstvene zaštite i dalje su ključni izazovi u zdravstvenom sustavu. Loše pokriće obveznog zdravstvenog osiguranja, uključujući loše pokriće izvanbolničkih medicinskih usluga i visoka izravna plaćanja, pojedincima otežavaju pristup zdravstvenoj skrbi. Ako se provedu u cijelosti, nedavne mjere, kao što je selektivno ugovaranje bolničkih usluga na temelju nacionalnog plana za zdravstvo, imaju potencijal za poboljšanje pristupa zdravstvenoj skrbi i osiguranje jednakosti.

               (14)Iako je i dalje je najniža u EU-u, razina minimalne plaće u Bugarskoj znatno je narasla od 2011. Usprkos dogovoru koji su poslodavci i sindikati postigli u pogledu kriterija, ostvaren je ograničeni napredak u uspostavi objektivnog mehanizma. Nedostatak transparentnog mehanizma, kojim se u obzir uzimaju gospodarski i socijalni kriteriji, uvjeti na tržištu rada i institucionalni aspekt njihove primjene, može ugroziti pravilnu ravnotežu između ciljeva pružanja potpore zapošljavanju i konkurentnosti i zaštite dohotka od rada. Usprkos određenim neslaganjima među socijalnim partnerima tijekom neuspjelih pregovora o minimalnim pragovima u pogledu socijalne zaštite, socijalni dijalog u zemlji i dalje postoji.

               (15)Visok udio osoba izloženih riziku od siromaštva i socijalne isključenosti i dalje je velik gospodarski i društveni izazov. Bugarska je i dalje najsiromašnija država članica, a skupine u nepovoljnom položaju, primjerice Romi, djeca, starije osobe i stanovnici ruralnih područja, time su nerazmjerno pogođene. Nakon nekoliko godina stalnog poboljšanja stopa rizika od siromaštva za starije osobe znatno se smanjila. Starije žene izložene su osobito visokom riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti zbog njihova obično kraćeg razdoblja uplaćivanja doprinosa za mirovinsko osiguranje. Iako se stanje u pogledu relativnog siromaštva djece poboljšalo, razina siromaštva u toj skupini i dalje je visoka. Deinstitucionalizacija djeca nastavlja se zahvaljujući donošenju novog akcijskog plana. Međutim, kada je riječ o odraslim osoba i osobama s invaliditetom, s time se i dalje zaostaje. Dohodovna nejednakost znatan je rastući problem. Omjer dohotka 20 % najbogatijih i 20 % najsiromašnijih kućanstava narastao je sa 6,1 2012. na 7,1 2015. te je sada među najvišima u EU-u. Razlika između dohotka prije i poslije oporezivanja i socijalnih transfera u Bugarskoj među najnižima je u EU-u. Sustavom socijalne zaštite, uključujući opći program minimalnog dohotka (koji se sastoji od mjesečne socijalne pomoći i naknade za grijanje), ne pružaju se odgovarajuće razine potpore. Pokrivenost stanovništva socijalnim naknadama i dalje je niska zbog vrlo strogih uvjeta za njezino dobivanje. Razina minimalnog dohotka i dalje je niska i nije ažurirana od 2009., a ne postoji ni transparentni mehanizam prilagodbe.

               (16)Mjere za unapređenje sustava javne nabave uspostavljene su, ali njihova stvarna dodana vrijednost tek se treba pokazati. Potrebno je osigurati odgovarajuću i učinkovitu provedbu novog sustava ex ante kontrola koji se temelji na riziku. Provedba preporuka u okviru preispitivanja sustava žalbi i dalje je izazov jer su učinkoviti pravni lijekovi ključni za provođenje važnih projekata. Administrativne kapacitete agencije za javnu nabavu nakon procjene trebalo bi prilagoditi kako bi odražavali funkcije agencije. Nadalje, potrebno je ojačati administrativne kapacitete ugovornih tijela, među ostalim na temelju potpore koju agencija i središnja tijela za javnu nabavu pružaju središnjoj upravi, općinama i sektoru zdravstva. Rad na uvođenju e-javne nabave kako bi se povećala transparentnost javne nabave još je u tijeku. Jamčenje nepristranost javnih ponuda i sprečavanje mogućih sukoba interesa i dalje su važna pitanja. Usprkos nedavnim reformama za osuvremenjenje javne uprave učinkovitost i djelotvornost javnih institucija i dalje je ograničena. U 2016. dovršene su brojne pravne izmjene radi uspostave odgovarajućeg pravnog okvira, ali njihova učinkovita i sustavna provedba predstavljaju izazov.

               (17)Bugarska je 2016. donijela znatne reforme za rješavanje dugotrajnog problema neovisnosti i kvalitete pravosuđa. Međutim, budući da su reforme donesene tek nedavno, još je prerano za procjenu njihova učinka. Potrebne su dodatne mjere u brojim područjima. Korupcija je u Bugarskoj i dalje velik problem koji otežava ulaganja na nacionalnoj i lokalnoj razini. Nadležna tijela predstavila su 2015. ambicioznu strategiju za borbu protiv korupcije, ali je njezina provedba još u ranoj fazi. Slabe i fragmentirane institucije, loši rezultati u području kaznenog progona u slučajevima na visokoj razini i sve slabija parlamentarna potpora reformi i dalje negativno utječu na bugarsku politiku borbe protiv korupcije. Bugarskoj se u okviru mehanizma suradnje i provjere dostavljaju preporuke u području reforme pravosuđa i borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala. Ta područja stoga nisu obuhvaćena preporukama za Bugarsku.

               (18)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu bugarske ekonomske politike i objavila je u Izvješću za Bugarsku za 2017. Ocijenila je i odgovor na preporuke upućene Bugarskoj u proteklim godinama.

               (19)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće smatra da se očekuje da će Bugarska ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (20)Uzimajući u obzir Komisijino detaljno preispitivanje i ovu ocjenu, preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 2. i 3. u nastavku,

               PREPORUČUJE da Bugarska 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Dodatno poboljšati ubiranje poreza i poreznu disciplinu, uključujući sveobuhvatnim skupom mjera nakon 2017. Poboljšati izvršenje mjera za smanjenje opsega neformalnoga gospodarstva, osobito neprijavljeni rad.

               2.Poduzeti dodatne mjere nakon preispitivanja financijskog sektora, osobito u pogledu ugovora o reosiguranju, nadzora na razini grupe, imovine koju je teško procijeniti i izloženosti povezanih strana. Poboljšati nadzor bankarskog i nebankarskog sektora provedbom sveobuhvatnih akcijskih planova u bliskoj suradnji s europskim tijelima. Olakšati smanjenje još visokih loših kredita poduzećima na temelju sveobuhvatnog skupa alata, uključujući ubrzanjem reforme stečajnog okvira i promicanjem funkcionalnog sekundarnog tržišta loših kredita.

               3.Poboljšati usmjerenost aktivnih politika tržišta rada i integraciju službi za zapošljavanje i socijalnih službi za skupine u nepovoljnom položaju. Povećati dostupnost kvalitetnog redovnog obrazovanja, prije svega za Rome. Povećati pokriće zdravstvenog osiguranja, smanjiti izravna plaćanja i riješiti problem manjka zdravstvenih djelatnika. Uspostaviti transparenti mehanizam za utvrđivanje minimalne plaće u suradnji sa socijalnim partnerima. Povećati pokrivenost i primjerenost minimalnog dohotka.

               4.Osigurati učinkovitu provedbu strategije nacionalne javne nabave za razdoblje 2014. – 2020.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 502 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 i P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  SWD(2017) 68 final/3.

                     (8)
                  COM(2017) 90 final.

                     (9)
                  Članak 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006, SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.5.2017.
            COM(2017) 268 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            u cilju ispravljanja uočenog znatnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju u Rumunjskoj
            {SWD(2017) 174 final}

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               u cilju ispravljanja uočenog znatnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju

                  u Rumunjskoj

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 10. stavak 2. drugi podstavak,

               uzimajući u obzir preporuku Komisije,

               budući da:

               (1)U skladu s člankom 121. Ugovora o funkcioniranju Europske unije države članice promiču zdrave javne financije u srednjoročnom razdoblju koordinacijom ekonomskih politika i multilateralnim nadzorom kako bi se izbjegli prekomjerni državni deficiti.

               (2)Pakt o stabilnosti i rastu temelji se na cilju zdravih državnih financija kao sredstvu jačanja uvjeta za stabilnost cijena i snažan održivi rast koji dovodi do otvaranja novih radnih mjesta.

               (3)Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Rumunjskoj da u 2016. ograniči odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja i u 2017. ostvari godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a, osim ako se srednjoročni proračunski cilj ostvari na temelju manjeg napora
                  2
               .

               (4)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. i stvarnih podataka koje je potvrdio Eurostat, strukturni se saldo u 2016. pogoršao sa –0,6 % BDP-a, odnosno razine veće od srednjoročnog proračunskog cilja od –1 % BDP-a, na –2,6 % BDP-a, što upućuje na znatno odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja (odstupanje od 1,6 % BDP-a). Rast državnih rashoda, bez diskrecijskih mjera na prihodovnoj strani i jednokratnih mjera, bio je daleko veći od referentne vrijednosti za rashode, što isto upućuje na znatno odstupanje (odstupanje od –2 % BDP-a). Razlika između pokazatelja uglavnom se objašnjava različitim godišnjim stopama rasta potencijalnog nominalnog BDP-a koje se koriste u izračunu. Neovisno o toj razlici, oba pokazatelja potvrđuju znatno odstupanje od odredbi preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu u 2016.

               (5)Komisija je 16. svibnja 2017. nakon sveobuhvatne ocjene zaključila da u Rumunjskoj postoji uočeno znatno odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja te je Rumunjskoj uputila upozorenje u skladu s člankom 121. stavkom 4. UFEU-a i člankom 10. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1466/97.

               (6)U skladu s člankom 10. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1466/97, Vijeće bi trebalo, u roku od mjesec dana od dana donošenja upozorenja, dotičnoj državi članici uputiti preporuku za poduzimanje potrebnih mjera politike. Uredbom se predviđa da se u preporuci odredi rok od najdulje pet mjeseci za rješavanje odstupanja. U skladu s time čini se da je rok od 15. listopada 2017. primjeren kako bi Rumunjska riješila odstupanje. U tom bi roku Rumunjska trebala podnijeti izvješće o mjerama poduzetima kao odgovor na ovu preporuku.

               (7)Procjenjuje se da je strukturni saldo Rumunjske u 2016. odstupao 1,6 % BDP-a od njezina srednjoročnog proračunskog cilja. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. o projekcijama jaza outputa, Rumunjska se u 2017. nalazi u uobičajenoj ekonomskoj situaciji. Udio duga opće države u Rumunjskoj manji je od granične vrijednosti od 60 % BDP-a. Minimalan potreban strukturni napor propisan Uredbom (EZ) br. 1466/97 i matricom prilagodbi, u kojoj se u obzir uzimaju prevladavajuće ekonomske okolnosti i mogući problemi u pogledu održivosti, iznosi 0,5 % BDP-a. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2017. predviđa se dodatno pogoršanje strukturnog salda za 1,3 % BDP-a u 2017.  Stoga, minimalno strukturno poboljšanje od 0,5 % BDP-a u 2017. znači da je potrebno donijeti mjere u ukupnom iznosu od 1,8 % BDP-a u usporedbi s trenutačnim osnovnim scenarijem iz Komisijine proljetne prognoze 2017. Zbog velikog napora u pogledu potrebne strukturne konsolidacije koja je rezultat minimalne prilagodbe propisane Paktom o stabilnosti i rastu, nije primjereno zatražiti dodatnu potrebnu prilagodbu uz minimalnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a.

               (8)Potrebno poboljšanje strukturnog salda za 0,5 % BDP-a u 2017. odgovara stopi nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda koja nije veća od 3,3 % u 2017.

               (9)U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2017. predviđa se deficit opće države od 3,5 % BDP-a u 2017., što je iznad referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđene Ugovorom. Čini se da je potrebna strukturna prilagodba primjerena da bi se osiguralo da Rumunjska u 2017. poštuje graničnu referentnu vrijednost od 3 % BDP-a za deficit opće države.

               (10)Primjereno je javno objaviti ovu preporuku.

               (11)Radi ostvarenja preporučenih proračunskih ciljeva, ključno je da Rumunjska donese i strogo provede potrebne mjere te pomno prati kretanja tekućih rashoda,

               PREPORUČUJE:

               (1)Rumunjska bi trebala poduzeti potrebne mjere kojima će osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2017. ne bude veća od 3,3 % , što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a i znači da Rumunjska bilježi kretanje prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja.

               (2)Rumunjska bi trebala iskoristiti sve neočekivane prihode za smanjenje deficita. Mjerama konsolidacije proračuna trebalo bi osigurati trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast.

               (3)Rumunjska bi trebala Vijeću do 15. listopada 2017. podnijeti izvješće o mjerama poduzetima kao odgovor na ovu preporuku.

               Ova je preporuka upućena Rumunjskoj.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL C 299, 18.8.2016., str. 73.