title: Preporuka Vijeća od 9. srpnja 2019. o Nacionalnom programu reformi Bugarske za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Bugarske za 2019.

text:
               5.9.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 301/8

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 9. srpnja 2019.
      o Nacionalnom programu reformi Bugarske za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Bugarske za 2019.
      (2019/C 301/02)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 21. studenoga 2018. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2019. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 21. ožujka 2019. Komisija je 21. studenoga 2018. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Bugarska jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

                  (2)

                  Izvješće za Bugarsku za 2019. objavljeno je 27. veljače 2019. U izvješću je ocijenjen napredak Bugarske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 13. srpnja 2018. (3), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Bugarske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 27. veljače 2019. Komisija je na temelju analize zaključila da u Bugarskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, slabe točke u financijskom sektoru prate visoka zaduženost i neprihodonosni krediti u korporativnom sektoru. Iako je ostvaren određen napredak u uklanjanju uzroka neravnoteža, od ključne će važnosti biti potpuna provedba i praćenje nedavnih reformi nadzora i upravljanja u bankarskom i nebankarskom financijskom sektoru.

                  (3)

                  Bugarska je 24. travnja 2019. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2019. i svoj Program konvergencije za 2019. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (4)

                  Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je pružila dodatne pojedinosti o tome kako bi primijenila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (5)

                  Bugarska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Budući da je u 2018. ostvaren suficit od 2 % bruto domaćeg proizvoda (BDP), vlada u svojem Programu konvergencije za 2019. namjerava ostvariti deficit od 0,3 % BDP-a u 2019. te suficit od 0,4 % BDP-a u 2020., 0,2 % u 2021. i 0,1 % u 2022. Na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda (5) srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 1 % BDP-a u strukturnom smislu i dalje se ostvaruje sa značajnom pozitivnom razlikom tijekom programskog razdoblja. Prema Programu konvergencije za 2019. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u postupno smanjiti s 22,6 % BDP-a u 2018. na 16,7 % BDP-a u 2022. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerojatan je. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2019. predviđa se da će suficit strukturnog salda iznositi 0,7 % BDP-a u 2019. i 0,6 % BDP-a u 2020., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Općenito, Vijeće smatra da se očekuje da će Bugarska u 2019. i 2020. biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (6)

                  Prihodi od poreza i porezna disciplina poboljšavaju se i proveden je niz inicijativa. Međutim, ne čini se da se naplata poreza u svim područjima poboljšava istim tempom. To posebno vrijedi za poreze na rad i doprinose za socijalno osiguranje te za neke kategorije trošarina. Postoje dokazi i o tome da neprijavljeni rad i nezakonita trgovina gorivom i dalje predstavljaju izazov. Za daljnje suzbijanje još uvijek raširene sive ekonomije ključno je nastaviti raditi na poboljšanju naplate poreza i poduzeti dodatne mjere za suočavanje s izazovima u određenim područjima poreznog sustava.

                  (7)

                  Vlada je poduzela korake za poboljšanje učinkovitosti javnih rashoda. Svjetska banka dovršila je reviziju rashoda koja obuhvaća niz javnih institucija (ministarstva i općine) i dvije pokusne studije, jednu o policijskim poslovima i vatrogastvu i jednu o gospodarenju otpadom, te je također izradila priručnik za buduće revizije koje provodi vlada. Vlada je u srednjoročnoj fiskalnoj strategiji za 2018. uvela niz pokazatelja uspješnosti na temelju kojih će se procijeniti učinak potrošnje u različitim područjima politike tijekom vremena te evaluirati i planirati proračun. Očekuje se da će se provedbom tih inicijativa povećati kvaliteta, učinkovitost i transparentnost javne potrošnje, a time i kvantiteta i kvaliteta javnih dobara.

                  (8)

                  Poduzeća u državnom vlasništvu obilježena su slabim korporativnim upravljanjem, što se u velikoj mjeri odražava i na njihove gospodarske rezultate. U tijeku je reforma pravnog okvira za korporativno upravljanje poduzećima u državnom vlasništvu, u suradnji s Organizacijom za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) i uz potporu Službe za potporu strukturnim reformama Komisije. Cilj je reforme ukloniti postojeće slabosti usklađivanjem nacionalnog zakonodavstva sa smjernicama OECD-a o korporativnom upravljanju poduzećima u državnom vlasništvu. Donošenjem i djelotvornom provedbom okvira osigurat će se kontinuitet i bitno doprinijeti uspješnosti reforme.

                  (9)

                  Omjer kapitala i likvidnosti banaka u prosjeku se poboljšao u povoljnom gospodarskom okružju. Istodobno se smanjila razina neprihodonosnih kredita nefinancijskih društava, iako je i dalje visoka. Sekundarno tržište neprihodonosnih kredita postalo je dinamičnije. Bugarska narodna banka 30. svibnja 2019. donijela je odluku o provedbi smjernica EBA-e za upravljanje neprihodonosnim i restrukturiranim izloženostima. Daljnje mjere na temelju analize financijskog sektora ojačale su bankarski sektor, ali u njemu još ima nekih slabih točaka. Nove regulatorne inicijative u 2018. uključivale su pravila o velikim izloženostima i utvrđivanju povezanih klijenata, povećanje stope protucikličkog zaštitnog kapitala i uvođenje makrobonitetnih instrumenata u mjere namijenjene zajmoprimcima. Nakon zakonodavnih inicijativa o izloženostima povezanih strana ključno je održavati stalni nadzor radi ograničenja kredita povezanim stranama i kažnjavanja povreda propisa o kolateralu kako bi se pružila potpora dobrim poslovnim praksama. Poboljšanje okvira za sanaciju banaka još je jedna tekuća mjera kojom će se doprinijeti otpornosti financijskog sektora.

                  (10)

                  Dovršetak reforme u području nesolventnosti mogao bi doprinijeti smanjenju visokog nepodmirenog duga privatnog sektora i još visokog udjela neprihodonosnih kredita. Nedostatak nekih elemenata smanjuje učinkovitost i djelotvornost okvira za nesolventnost, zbog čega su postupci u slučaju nesolventnosti spori i skupi. Istodobno, nedostatak odgovarajućih instrumenata za praćenje onemogućuje pravilnu analizu postojećih i novih postupaka u slučaju nesolventnosti i postupaka koji im prethode te utvrđivanje konkretnih uskih grla ili slabih točaka. Bugarska je u listopadu 2018. zatražila pomoć Službe za potporu strukturnim reformama Komisije u provedbi reforme okvira za nesolventnost. U projektu se utvrđuju nedostaci okvira za nesolventnost i izradit će se plan za njihovo uklanjanje. Važno je održati zamah reformi i provesti predstojeći plan.

                  (11)

                  Bugarska je u 2018. te zatim u svibnju 2019. donijela zakonodavne izmjene i radi na potpuno usklađenom prenošenju Direktive 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća (6) (Četvrta direktiva o sprečavanju pranja novca). Potrebno je osigurati da se te mjere učinkovito provedu. Nadležna tijela još nisu dovršila i dostavila nacionalnu procjenu rizika, što je temelj za osmišljavanje odgovarajućih nacionalnih politika za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma. Osim toga, nedavni događaji u bankarskom sektoru upućuju na to da je potrebno poboljšati nacionalni nadzor nad međunarodnim financijskim transakcijama i osigurati učinkovitu provedbu okvira za sprečavanje pranja novca. Rizik od korupcije treba dodatno smanjiti jer je korupcija predikatno kazneno djelo pranja novca. Bugarska tijela morat će pokazati konkretne rezultate i potvrditi ih donošenjem pravomoćnih presuda u slučajevima korupcije na visokim razinama. Financijske istrage i profiliranje ograničeno se upotrebljavaju.

                  (12)

                  U tijeku je reforma nadzora nebankarskog sektora. U suradnji s Europskim nadzornim tijelom za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje Povjerenstvo za financijski nadzor donijelo je u rujnu 2017. akcijski plan za reformu financijskog nadzora nebankarskog sektora. Potpuna i pravodobna primjena i provedba akcijskog plana, koja je još u tijeku, doprinijet će odgovarajućem nadzoru nebankarskog financijskog sektora. Donesene su izmjene sekundarnog zakonodavstva u cilju poboljšanja pravila o vrednovanju i njihove primjene. Njihovom učinkovitom primjenom i provedbom riješili bi se preostali problemi povezani s vrednovanjem koji su prethodno identificirani. Na kraju, nadzor na razini grupe i dalje stvara poteškoće u osiguravanju odgovarajućeg nadzora osiguranja koji se temelji na procjeni rizika.

                  (13)

                  U sektoru osiguranja motornih vozila postoje neke slabe točke. Dobro utvrđena pravila o naknadi olakšala bi usklađivanje pristupa sudaca u odlučivanju u pojedinačnim predmetima. Dugoročno bi se takvom metodologijom smanjili troškovi, nestabilnost i preuzeti rizik u području osiguranja motornih vozila od odgovornosti za štetu nanesenu trećim osobama. Održivosti sektora doprinijelo bi i bolje određivanje cijena u kojem se uzima u obzir povijest šteta osiguranika. Povjerenstvo za financijski nadzor predložilo je sustav „bonus-malus”, o kojem se još vodi velika javna rasprava. Na kraju, likvidnost ureda zelene karte izazvala je znatnu zabrinutost, u prvom redu zbog neplaćanja potraživanja jednog bugarskih osiguravatelja. Za vjerodostojnost i učinkovitost sustava ključno je da svi članovi poštuju svoje obveze.

                  (14)

                  Postoje velike razlike u ulaganjima u infrastrukturu. Pokrivenost i kvaliteta prometne infrastrukture poboljšale su se, ali su i dalje ispod prosjeka Unije. Transeuropska prometna mreža u Bugarskoj još nije dovršena. Osim toga, emisije stakleničkih plinova iz cestovnog prometa u posljednjih su se pet godina znatno povećale. Potrebno je dalje razvijati željezničke i cestovne dionice i odgovarajuće europske sustave upravljanja željezničkim prometom te pametne prometne sustave. Bugarska ima nisku stopu prikupljanja i pročišćavanja kad je riječ o gradskim otpadnim vodama, visoku razinu onečišćenja zraka i stopu odlaganja komunalnog otpada te znatno nižu stopu recikliranja od prosjeka Unije. Potrebna su ulaganja kojima će se potaknuti održivo gospodarenje vodom, učinkovitost resursa i prijelaz na kružno gospodarstvo. Znatna je i potreba za ulaganjima u području energije i ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe njima. Visoki energetski intenzitet gospodarstva i spor napredak prema ostvarenju ciljeva energetske učinkovitosti, posebno u građevinskom sektoru, usporavaju rast produktivnosti i konkurentnosti poduzeća u zemlji. Stoga je potrebno uložiti veće napore kako bi se ostvarila znatna ušteda energije putem ciljanih ulaganja u industrijski, prometni i građevinski sektor. Veća ulaganja u infrastrukturu za čistu energiju (npr. proizvodnja čiste i niskougljične energije, infrastrukturna povezanost i pametne mreže), u skladu s prioritetima utvrđenima u nacrtu nacionalnog klimatskog i energetskog plana Bugarske, dodatno bi poboljšala opću konkurentnost gospodarstva i kvalitetu života građana.

                  (15)

                  Unatoč povećanju javnih sredstava za istraživanje u 2018., rashodi za istraživanje i razvoj još su vrlo mali i u privatnom i u javnom sektoru. Kad je riječ o privatnim ulaganjima u istraživanje i razvoj, dominiraju velika multinacionalna poduzeća i ta su ulaganja koncentrirana u regiji glavnoga grada. Zbog sporog tempa provedbe reformi i velike fragmentacije sustava istraživanja, razvoja i inovacija ulaganja u istraživanje i razvoj teže doprinose produktivnosti i rastu. Velik broj sveučilišta i istraživačkih instituta i dalje ostvaruje slabe rezultate u znanstvenim istraživanjima visoke kvalitete. Suradnja znanstvenog i poslovnog sektora i dalje je vrlo slaba, a dostupnost ljudskog kapitala u sustavu istraživanja i razvoja izvor je znatne zabrinutosti. Klasteri i njihov potencijal u Bugarskoj nisu dovoljno razvijeni jer im često nedostaje kritična masa. Daljnje reforme, u kombinaciji s učinkovitim upravljanjem i učinkovitijim javnim ulaganjima mogu povećati učinak na produktivnost i poboljšati konkurentnost gospodarstva. Osim toga, povećanje razine digitalizacije poduzeća i uvođenje novih poslovnih modela ključni su za produktivnost zemlje.

                  (16)

                  Reforme javne uprave i e-uprave i dalje su spore i ne rezultiraju dovoljnim poboljšanjima, a poslovno okružje i dalje je slabo. Iako su usvojene brojne reformske mjere, njihova praktična provedba kasni. Među glavnim preprekama ulaganjima i dalje su institucijski nedostaci, regulatorna nesigurnost, korupcija i nedostatna ponuda radne snage. Veća transparentnost, jasnija pravila i dugoročne perspektive doprinijeli bi boljem upravljanju u javnom sektoru. Nedostaci su vidljivi i u području ispitivanja i sigurnosti proizvoda zbog ograničenih financijskih i ljudskih resursa. Nadalje, iako je usvojena velika većina mjera u okviru nacionalne strategije javne nabave, njihova provedba iziskuje stalno praćenje, kontrolu i ocjenu. Česta primjena izravne dodjele i velik broj pojedinačnih ponuda prijetnja su transparentnosti i učinkovitosti sustava. Administrativni kapaciteti sektora javne nabave stalan su izazov, kao što su i profesionalizacija javnih naručitelja i objedinjena nabava. Znatno kašnjenje u uvođenju elektroničke nabave sprečava daljnje poboljšanje transparentnosti i učinkovitosti postupaka javne nabave.

                  (17)

                  Stanje na tržištu rada se popravilo, no izazovi su i dalje prisutni. Stopa zaposlenosti dosegnula je najvišu razinu otkad je Bugarska pristupila Uniji, a stopa nezaposlenosti niža je od prosjeka Unije. Unatoč tim pozitivnim kretanjima, neke skupine, kao što su niskokvalificirani radnici, mladi, Romi i osobe s invaliditetom, i dalje imaju poteškoće u pronalaženju zaposlenja. Provode se konkretne mjere za pružanje potpore dugotrajno nezaposlenim osobama, koji su u 2018. činili 3 % aktivnog stanovništva. Kombinacijom učinkovitih i trajnih mjera informiranja, aktivnih politika tržišta rada i integriranih usluga zapošljavanja i socijalnih usluga mogla bi se povećati zapošljivost i mogućnosti zapošljavanja skupina u nepovoljnom položaju.

                  (18)

                  Zbog sve većeg nedostatka vještina u Bugarskoj opravdana su veća ulaganja. Bolja kvaliteta i učinkovitost vježbeničkih programa i naukovanja doprinijele bi zapošljivosti mladih. Osim toga, vrlo je niska razina sudjelovanja u mjerama dokvalifikacije i prekvalifikacije među odraslima. Unatoč mjerama uvedenima kako bi se potaknuo razvoj digitalnih vještina, razina osnovnih digitalnih vještina u Bugarskoj (29 % osoba posjeduje osnovne digitalne vještine u odnosu na prosjek od 57 % u Uniji) i dalje je među najnižima u Uniji.

                  (19)

                  Unatoč ratifikaciji Konvencije Međunarodne organizacije rada o određivanju minimalne plaće i više krugova pregovora u 2018., poslodavci i sindikati i dalje imaju različita stajališta o kriterijima koje treba primijeniti pri određivanju minimalne plaće. Trebao bi postojati veći konsenzus o cilju i transparentan mehanizam za određivanje plaća. U međuvremenu, unatoč naizgled većoj uključenosti socijalnih partnera u izradu i provedbu politika i reformi, i dalje je potrebno stalno poticati jačanje socijalnog dijaloga.

                  (20)

                  Obrazovni ishodi i dalje su slabi i u velikoj mjeri uvjetovani socioekonomskim statusom roditelja. To upućuje na probleme u smislu kvalitete i uključivosti sustava obrazovanja i osposobljavanja. Bugarska ne ulaže dovoljno u obrazovanje, posebno u predškolsko i osnovnoškolsko obrazovanje, a to su dva područja s pomoću kojih se jednake mogućnosti stvaraju od rane dobi. Niska je razina sudjelovanja u kvalitetnom ranom odgoju i obrazovanju, posebno u slučaju Roma i djece iz drugih skupina u nepovoljnom položaju. Stopa ranog napuštanja školovanja i dalje je visoka, što ima negativne posljedice na buduću zapošljivost i rezultate tržišta rada. Relevantnost strukovnog obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada i dostupnost dualnog strukovnog obrazovanja i osposobljavanja i dalje su nedostatni. Iako je započela provedba nekih mjera, potrebno je uložiti daljnje napore kako bi se zajamčilo da se vještinama osoba sa završenim visokim obrazovanjem može dosljedno nadoknaditi kratkoročni i srednjoročni nedostatak vještina. Uvedene su neke mjere za prekvalifikaciju nastavnika i povećanje privlačnosti tog zanimanja. Međutim, potrebno je dodatno ojačati početne i kontinuirane obrazovne programe za nastavnike i raditi na poboljšanju radnih uvjeta obrazovnih djelatnika.

                  (21)

                  Bugarska i dalje ima veliku dohodovnu nejednakost i visok rizik od siromaštva ili socijalne isključenosti. Stopa siromaštva ili socijalne isključenosti smanjila se u 2018. na 32,8 %, ali je i dalje iznad prosjeka Unije. Sustavom socijalne sigurnosti nisu obuhvaćene sve zaposlene osobe, a sustav socijalne zaštite nije dovoljan za rješavanje važnih socijalnih problema. To upućuje na nisku razinu socijalnih izdataka, neujednačenu dostupnost socijalnih usluga u zemlji i ograničene redistributivne učinke poreznog sustava. Dohodak 20 % najbogatijih stanovnika bio je u 2018. 7,7 puta veći od dohotka 20 % najsiromašnijih stanovnika, što je i dalje među najvećim razlikama u Uniji. Unatoč nekim mjerama, prikladnost i opseg pokrivenosti minimalnog dohotka i dalje su ograničeni, a nedostaje i objektivan mehanizam njegova redovitog ažuriranja. Socijalne usluge otežava loša kvaliteta i nedostatak integriranog pristupa aktivnoj uključenosti. Još su prisutne razlike u pristupu socijalnim uslugama, zdravstvenoj skrbi i dugotrajnoj skrbi. Time se ugrožava njihova sposobnost pružanja sveobuhvatne potpore najranjivijim skupinama, kao što su Romi, djeca, starije osobe, osobe s invaliditetom i osobe koje žive u ruralnim područjima. Dio stanovništva ima otežan pristup cjenovno pristupačnom stanovanju. Zato je potrebno uložiti više napora u promicanje aktivne uključenosti, socioekonomske integracije ranjivih skupina, uključujući Rome, poboljšati pristup kvalitetnim uslugama i suzbiti materijalnu deprivaciju.

                  (22)

                  U zdravstvenom sektoru javni rashodi su i dalje niski. Bugarsko stanovništvo suočeno je s ograničenim pristupom zdravstvenoj skrbi zbog nejednake raspodjele ograničenih sredstava i slabe pokrivenosti zdravstvenim osiguranjem. Neposredna su plaćanja znatna jer trebaju nadoknaditi nisku razinu javnih rashoda. Zbog malog broja dostupnih liječnika opće prakse ograničeno je pružanje primarne skrbi. U znatnoj mjeri nedostaje medicinskih sestara, čiji je broj po stanovniku među najnižima u Uniji. Brža i djelotvornija provedba nacionalne zdravstvene strategije doprinijela bi uklanjanju tih nedostataka.

                  (23)

                  Komisija u okviru mehanizma suradnje i provjere nastavlja pratiti reformu pravosuđa i borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala u Bugarskoj. Ta područja stoga nisu obuhvaćena preporukama za Bugarsku, ali su relevantna za razvoj pozitivnog poslovnog okružja u zemlji. U izvješću u okviru mehanizma suradnje i provjere iz studenoga 2018. napominje se da je Bugarska nastavila reformirati svoje pravosuđe i uklanjati nedostatke u borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala, ali da je u nizu područja potrebno uložiti daljnje napore. Komisija planira ponovno ocijeniti napredak početkom jeseni 2019.

                  (24)

                  Programiranje fondova Unije u razdoblju 2021. – 2027. moglo bi doprinijeti uklanjanju nekih nedostataka utvrđenih u preporukama, a osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Bugarsku za 2019. To bi Bugarskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi ta sredstva u određenim sektorima, vodeći računa o regionalnim razlikama. Jačanje administrativnih kapaciteta države za upravljanje tim sredstvima važan je čimbenik uspješnosti tog ulaganja.

                  (25)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2019. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Bugarske i objavila je u izvješću za Bugarsku za 2019. Ocijenila je i Program konvergencije za 2019. i Nacionalni program reformi za 2019. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Bugarskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Bugarskoj, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (26)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2019. i prema njegovu mišljenju (7) očekuje se da će Bugarska biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (27)

                  Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2019. i Program konvergencije za 2019. Preporuke Vijeća u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci 2. u nastavku,

            PREPORUČUJE da Bugarska u 2019. i 2020. poduzme djelovanja kojima je cilj:

         1.

            Poboljšati naplatu poreza ciljanim mjerama u područjima kao što su porez na gorivo i rad. Unaprijediti korporativno upravljanje poduzećima u državnom vlasništvu donošenjem i provedbom predviđenih propisa.

         2.

            Osigurati stabilnost bankarskog sektora jačanjem nadzora, promicanjem odgovarajućeg vrednovanja imovine, uključujući jamstva banaka, i promicanjem funkcionalnog sekundarnog tržišta neprihodonosnih kredita. Osigurati učinkovit nadzor i provedbu okvira za sprečavanje pranja novca. Ojačati nebankarski financijski sektor učinkovitim izvršenjem nadzora koji se temelji na procjeni rizika, primjenom nedavno donesenih smjernica za vrednovanje i provedbom nadzora na razini grupe. Provesti predstojeći plan za uklanjanje nedostataka utvrđenih u okviru za nesolventnost. Promicati stabilnost sektora osiguranja motornih vozila rješavanjem tržišnih problema i uklanjanjem preostalih strukturnih slabosti.

         3.

            Usmjeriti investicijsku politiku na istraživanje i inovacije, promet, posebice na njegovu održivost, infrastrukturu za gospodarenje vodom i otpadom, energetsku infrastrukturu i učinkovitost, uzimajući u obzir regionalne razlike i poboljšanje poslovnog okružja.

         4.

            Povećati zapošljivost jačanjem vještina, među ostalim digitalnih. Poboljšati kvalitetu, relevantnost za tržište rada i uključivost obrazovanja i osposobljavanja, posebno za Rome i druge skupine u nepovoljnom položaju. Povećati socijalnu uključenost poboljšanim pristupom integriranim uslugama zapošljavanja i socijalnim uslugama te učinkovitijom potporom minimalnom dohotku. Poboljšati pristup zdravstvenim uslugama, među ostalim smanjenjem neposrednih plaćanja te riješiti problem manjka zdravstvenih djelatnika.

         Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2019.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            M. LINTILÄ

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

         (3)  SL C 320, 10.9.2018., str. 7.

         (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (5)  Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala primjenom zajednički dogovorene metodologije.

         (6)  Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (SL L 141, 5.6.2015., str. 73.).

         (7)  Na temelju članka 9. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 9. srpnja 2019. o Nacionalnom programu reformi Češke za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke za 2019.

text:
               5.9.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 301/15

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 9. srpnja 2019.
      o Nacionalnom programu reformi Češke za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke za 2019.
      (2019/C 301/03)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 21. studenoga 2018. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2019. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 21. ožujka 2019. Komisija je 21. studenoga 2018. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) također donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Češka nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

                  (2)

                  Izvješće za Češku za 2019. objavljeno je 27. veljače 2019. U izvješću je ocijenjen napredak Češke u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 13. srpnja 2018. (3), mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Češke u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

                  (3)

                  Češka je 30. travnja 2019. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2019. i svoj Program konvergencije za 2019. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (4)

                  Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita svoje sporazume o partnerstvu i relevantne programe te predloži izmjene u vezi s njima. Komisija je pružila dodatne pojedinosti o tome kako bi primijenila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (5)

                  Češka je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2019. očekuje da će se proračunski suficit od 0,3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) iz 2019. u 2020. pretvoriti u deficit od 0,2 %, koji bi prema projekcijama do 2022. trebalo postupno porasti na 0,5 %. Na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda (5) srednjoročni proračunski cilj, koji je iz strukturnog deficita od 1 % BDP-a u 2019. izmijenjen u 0,75 % BDP-a od 2020., i dalje se ostvaruje sa značajnom pozitivnom razlikom. Prema Programu konvergencije za 2019. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u postupno smanjiti na 29,7 % u 2022. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je. Čini se da su rizici za ostvarivanje proračunskih ciljeva uglavnom uravnoteženi, tj. očekuje se daljnje povećanje plaća u javnom sektoru i socijalnih transfera s jedne strane i neznatno smanjenje udjela ukupnih prihoda u BDP-u s druge. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2019. predviđa se da će se strukturni saldo smanjiti na približno –0,1 % BDP-a u 2019. i –0,4 % BDP-a u 2020., što je i dalje iznad razine srednjoročnog proračunskog cilja. Općenito, Vijeće smatra da se očekuje da će Češka 2019. i 2020. biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (6)

                  Češka je izložena srednjim rizicima za dugoročnu fiskalnu održivost javnih financija, uglavnom zbog troškova starenja stanovništva. Očekuje se da će rashodi za mirovine do 2070. porasti za oko 2 postotna boda BDP-a, što je glavni čimbenik koji negativno utječe na dugoročnu održivost. Rizici za dugoročnu održivost proizlaze iz nepovoljne demografske situacije, u kombinaciji s ograničavanjem zakonske dobi za umirovljenje na 65 godina. Kao posljedica toga koeficijent dobne ovisnosti starijih, tj. omjer starijih osoba i aktivnog stanovništva, gotovo se udvostručuje te će 2070. dosegnuti oko 50 %. Nedavno poduzetim mjerama poboljšava se primjerenost mirovina. Uz povoljniju indeksaciju mirovina vlada je povećala i iznos osnovne mirovine te iznos mirovine za starije umirovljenike. Međutim, te mjere nisu popraćene mjerama politike kojima bi se poboljšala održivost. Primjerice, prilagodba zakonske dobi za umirovljenje rastu očekivanog životnog vijeka nije automatska. Prema važećim propisima, svaku promjenu dobi za umirovljenje (redovno i prijevremeno) mora predložiti vlada i odobriti parlament. Takve bi se mjere mogle kombinirati s mjerama politike tržišta rada kojima se promiču dulji radni vijek i sudjelovanje nedovoljno zastupljenih skupina. Predviđa se da će se javni rashodi za zdravstvo povezani sa starenjem do 2070. povećati za 1,1 postotni bod BDP-a, što također smanjuje dugoročnu fiskalnu održivost. U tom kontekstu, troškovna učinkovitost zdravstvenog sustava mogla bi se povećati daljnjom konsolidacijom bolničkog sektora i ulaganjem u primarnu i integriranu zdravstvenu i socijalnu zaštitu.

                  (7)

                  Češka narodna banka može odrediti preporučljive makrobonitetne granične vrijednosti hipotekarnih kredita, ali u skladu s važećim propisima njezine su ovlasti sankcioniranja ograničene jer nije formalno nadležna za njihovo izvršenje. Iako se češke banke uglavnom već pridržavaju preporuka, uvođenjem obvezujućih zakonskih ograničenja usklađenost čeških banaka i drugih pružatelja hipotekarnih kredita vjerojatno bi se dodatno povećala, čime bi se postigla financijska stabilnost i smanjili rizici za zajmoprimce. Još se raspravlja o zakonodavnom prijedlogu izmjene Zakona o Češkoj narodnoj banci.

                  (8)

                  Unatoč neznatnom poboljšanju, korupcija i dalje otežava poslovanje i može biti smetnja gospodarskoj aktivnosti. S pozitivne strane, u tijeku je provedba reformi uvedenih 2017., među ostalim u području javne nabave, i vlada je konačno donijela neke očekivane mjere i uputila ih parlamentu na daljnju raspravu. Među tim su mjerama prijedlozi o proširenju nadležnosti Vrhovnog ureda za reviziju na regije i općine te o imenovanjima u poduzećima u državnom vlasništvu, području u kojem su česti sukobi interesa, pa ga je ključno regulirati. Međutim, još nisu doneseni prijedlozi o zaštiti zviždača i o lobiranju.

                  (9)

                  Češka bilježi dobre rezultate na tržištu rada. Tijekom posljednjih sedam godina zaposlenost stalno raste, a nezaposlenost se znatno smanjila. Međutim, i dalje je nedovoljno iskorišten potencijal žena s malom djecom, niskokvalificiranih osoba i osoba s invaliditetom na tržištu rada. U kontekstu manjka radne snage očito ima prostora za povećanje njihova sudjelovanja na tržištu rada. Razlika između muškaraca i žena u zaposlenosti i plaćama i dalje je velika, unatoč nedavnim mjerama kojima je povećana fleksibilnost roditeljskog dopusta i broj ustanova za skrb o djeci. Stopa zaposlenosti žena i dalje je znatno niža od stope zaposlenosti muškaraca. Slaba ponuda cjenovno pristupačne skrbi o djeci, pravo na dugi roditeljski dopust, slaba upotreba fleksibilnih radnih uvjeta i manjak ustanova za dugotrajnu skrb i dalje bitno utječu na sudjelovanje na tržištu rada. U 2017. samo je 6,5 % djece mlađe od tri godine bilo uključeno u sustav formalne skrbi o djeci (u usporedbi s prosjekom Unije od 34,2 %). Iako čine tek malen udio stanovništva, stopa zaposlenosti niskokvalificiranih osoba znatno je niža od stope zaposlenosti srednjekvalificiranih i visokokvalificiranih osoba. Slično tome, stopa zaposlenosti osoba s invaliditetom i dalje je niska. Zbog ograničenih kapaciteta javne službe za zapošljavanje trenutačno ne uspijevaju tražiteljima zaposlenja pružiti individualiziranu i stalnu potporu. Povećanjem kapaciteta javnih službi za zapošljavanje za pružanje informacija i mjere aktivacije, zajedno s djelotvornim i dobro usmjerenim aktivnim politikama tržišta rada, doprinijelo bi se poticanju sudjelovanja skupina koje su u nepovoljnom položaju.

                  (10)

                  S obzirom na radna i demografska ograničenja u kontekstu gospodarstva usmjerenog na proizvodnju potrebno je više ulagati u obrazovanje i osposobljavanje, među ostalim zaposlenih odraslih osoba, kako bi Češka bila spremna za izazove koje donose strukturne promjene u gospodarstvu, primjerice buduće tehnološke promjene. Moglo bi doći do neusklađenosti vještina s potrebama tržišta rada, posebno u digitalnom sektoru, među ostalim zbog automatizacije i robotizacije. Nova radna mjesta zahtijevat će nove vještine i znatna ulaganja, posebno u razvoj tehničkih i digitalnih vještina u okviru višeg strukovnog obrazovanja, koje će vjerojatno biti potrebne zbog automatizacije sadašnjih mehaničkih poslova. Premda su posljednjih godina provedene razne inicijative za uvođenje sveobuhvatne strategije za vještine, zasad nisu prerasle u doista sveobuhvatan sustav.

                  (11)

                  Na obrazovne rezultate i dalje snažno utječe socioekonomsko porijeklo studenata. Uz potporu iz Europskog socijalnog fonda 2016. uvedena je reforma za povećanje uključivosti obrazovanja. Njezin će uspjeh ovisiti o dostupnosti dostatnog i održivog nacionalnog financiranja, daljnjem osposobljavanju nastavnika i asistenata u nastavi i podizanju javne svijesti o koristima uključivog obrazovanja. Unatoč općenito pozitivnim rezultatima, reforma za povećanje uključivosti obrazovanja imala je ograničen učinak na sudjelovanje romske djece u redovnom obrazovanju. Niska razina ulaganja, nedovoljna privlačnost nastavničke struke i socioekonomske nejednakosti negativno utječu na postignute razine obrazovanja. Manjak nastavnika posljedica je niskog prestiža te struke, niskih plaća u usporedbi s drugim strukama (unatoč nedavnim povećanjima) i ograničenih prilika za napredovanje. Nastavnička struka i dalje razmjerno slabo privlači talentirane mlade ljude. S obzirom na to, manjak kvalificiranih nastavnika i nepovoljne demografske projekcije upućuju na to da bi zapošljavanje i zadržavanje nastavnika u budućnosti moglo biti još veći izazov.

                  (12)

                  Iako je Češka tranzitna zemlja, izgradnja europskih prometnih mreža, uključujući koridore mreže TEN-T, nije ni približno dovršena. Ni infrastruktura prigradskog prijevoza nije na zadovoljavajućoj razini, što negativno utječe na pristupačnost stanovanja i sposobnost građana da putuju na posao. Slaba prometna povezanost djeluje i kao kočnica poslovanju, posebno u udaljenim regijama. U tijeku je proces suburbanizacije u metropolskim područjima, ali ne prati ga razvoj prigradskih prometnih mreža, posebno kad je riječ o željezničkoj infrastrukturi. Češka bilježi loše rezultate kad je riječ o niskougljičnom gospodarstvu, posebno postotku upotrebe energije iz obnovljivih izvora u prometu i uvođenju električnih vozila. Osim toga, planirani razvoj infrastrukture za punjenje za električna vozila možda neće biti dostatan za zadovoljavanje buduće potražnje. Većim ulaganjem u održivi promet moglo bi se smanjiti onečišćenje zraka i onečišćenje bukom te njihov utjecaj na javno zdravlje, posebno u urbanim područjima. Unatoč poboljšanju digitalne infrastrukture i dalje je prisutan jaz između urbanih i ruralnih područja, te svega 59 % kućanstava ima pristup brzim širokopojasnim mrežama. Nadogradnja starijih mreža temeljenih na bakrenoj infrastrukturi i rješenja za fiksni bežični pristup neće biti dostatni za ostvarenje ciljeva povezivosti za razdoblje do 2025. Kako bi se zadovoljile buduće potrebe u pogledu povezivosti, treba ulagati u mreže vrlo velikog kapaciteta (optička vlakna) i u odgovarajuće mjere na strani potražnje.

                  (13)

                  Energetski intenzitet češkog gospodarstva i dalje je među najvećima u Uniji i energetska učinkovitost sporo se poboljšava, posebno u sektoru građevinarstva. Energetski intenzitet najveći je u sektoru industrije i u stambenom sektoru. Povećanje energetske učinkovitosti prilika je da se poveća konkurentnost Češke smanjenjem troškova potrošnje energije za kućanstva i poduzeća, razvojem čišće industrije i usponom u vrijednosnom lancu. Energetskim sektorom dominira ugljen, najveći izvor emisija ugljika koji znatno ugrožava kvalitetu lokalnog zraka. Tijekom posljednjih pet godina znatno su se povećale emisije stakleničkih plinova iz cestovnog prometa. Kad je riječ o prilagodbi klimatskim promjenama i sprečavanju rizika, ne poduzimaju se odgovarajuće mjere za prevenciju, pripravnost i otpornost na katastrofe.

                  (14)

                  Veliko administrativno i regulatorno opterećenje može ograničiti ulaganja. Za mnoga češka poduzeća administrativno i regulatorno opterećenje glavna je prepreka ulaganju. Česte izmjene zakonodavstva i složeni administrativni postupci i dalje uvelike ometaju poslovanje. Trošak izvršavanja ugovora, česte promjene poreznog i radnog zakonodavstva te složenost dobivanja građevinskih dozvola mogu odvratiti domaće i strane ulagače. Stupanj administrativnog opterećenja znatno se razlikuje od regije do regije. Nedavno donesenim prijedlozima nastoji se pojednostavniti postupke planiranja, posebno velikih infrastrukturnih projekata. Usto vlada, uz sudjelovanje socijalnih partnera, priprema novi zakon o gradnji, koji bi se trebao donijeti do 2021. Odgovornost za tržišni nadzor proizvoda podijeljena je među više organizacija, što dovodi do preklapanja i otežava postizanje učinkovite koordinacije i suradnje.

                  (15)

                  Unatoč većoj transparentnosti i boljem osposobljavanju, postupci javne nabave i dalje zaostaju u pogledu omogućavanja tržišnog natjecanja, s obzirom na visoki udio postupaka u kojima je zaprimljena samo jedna ponuda, te u pogledu primjene kriterija kvalitete i povjerenja u javne institucije. Budući da još nije donesen strateški pristup, velika većina odluka u takvim postupcima i dalje se temelji na najnižoj cijeni. Stavlja se veći naglasak na središnju javnu nabavu i razmjenu stručnog znanja, ali provedba takvih inicijativa prilično je spora, unatoč njihovu dokazanom potencijalu.

                  (16)

                  Češka još nije razvila potpuno funkcionalan inovacijski ekosustav temeljen na domaćem sektoru istraživanja i razvoja. Unatoč povećanju intenziteta istraživanja i razvoja njezin je doprinos inovacijama na razini Unije i dalje skroman. Takvi su rezultati možda povezani s činjenicom da ne postoji potpuno dosljedna strategija javnih ulaganja kojom bi se poboljšali skromni rezultati u području istraživanja i ojačala suradnja između privatnog sektora i akademske zajednice. Glavni su pokretači produktivnosti uglavnom velika strana poduzeća, dok domaća poduzeća zaostaju u stvaranju dodane vrijednosti. Osim toga, ukupna faktorska produktivnost, pokazatelj učinkovitosti upotrebe kapitala i radne snage u proizvodnji, relativno sporo raste. Većom usmjerenošću na domaće inovacije mogla bi se povećati produktivnost za sve vrste poduzeća, uključujući mala i srednja poduzeća.

                  (17)

                  Programiranje fondova Unije u razdoblju 2021. – 2027. moglo bi doprinijeti uklanjanju nekih nedostataka utvrđenih u preporukama, a osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Češku za 2019. To bi Češkoj omogućilo da na najbolji način iskoristi ta sredstva u određenim sektorima, vodeći računa o regionalnim razlikama. Jačanje administrativnih kapaciteta države za upravljanje tim sredstvima važan je čimbenik uspješnosti takvog ulaganja.

                  (18)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2019. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Češke i objavila je u izvješću za Češku za 2019. Ocijenila je i Program konvergencije za 2019. i Nacionalni program reformi za 2019. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Češkoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Češkoj, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (19)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2019. i prema njegovu mišljenju (6) očekuje se da će Češka biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu,

            PREPORUČUJE da Češka u 2019. i 2020. poduzme djelovanja kojima je cilj:

         1.

            Poboljšati dugoročnu fiskalnu održivost mirovinskog i zdravstvenog sustava. Donijeti planirane mjere za suzbijanje korupcije.

         2.

            Poticati zapošljavanje žena s malom djecom, među ostalim povećanjem dostupnosti cjenovno pristupačne skrbi o djeci, i zapošljavanje drugih skupina u nepovoljnom položaju. Povećati kvalitetu i uključivost sustava obrazovanja i osposobljavanja, među ostalim poticanjem razvoja tehničkih i digitalnih vještina i promicanjem nastavničke struke.

         3.

            Usmjeriti investicijsku politiku na promet, posebno njegovu održivost, digitalnu infrastrukturu, prelazak na niskougljično gospodarstvo i energetsku tranziciju, uključujući energetsku učinkovitost, vodeći računa o regionalnim razlikama. Smanjiti administrativno opterećenje za ulaganja i poduprijeti tržišno natjecanje u području javne nabave koje se više temelji na kvaliteti. Ukloniti prepreke razvoju potpuno funkcionalnog inovacijskog ekosustava.

         Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2019.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            M. LINTILÄ

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

         (3)  SL C 320, 10.9.2018., str. 12.

         (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (5)  Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala primjenom zajednički dogovorene metodologije.

         (6)  Na temelju članka 9. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 9. srpnja 2019. o Nacionalnom programu reformi Danske za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Danske za 2019.

text:
               5.9.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 301/20

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 9. srpnja 2019.
      o Nacionalnom programu reformi Danske za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Danske za 2019.
      (2019/C 301/04)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 21. studenoga 2018. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2019. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 21. ožujka 2019. Komisija je 21. studenoga 2018. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) također donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Danska nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

                  (2)

                  Izvješće za Dansku za 2019. objavljeno je 27. veljače 2019. U izvješću je ocijenjen napredak Danske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 13. srpnja 2018. (3), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Danske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

                  (3)

                  Danska je 15. ožujka 2019. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2019., a 10. travnja 2019. svoj Program konvergencije za 2019. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (4)

                  Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je pružila dodatne pojedinosti o tome kako bi primijenila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (5)

                  Danska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u Programu konvergencije za 2019. planira ukupni deficit od 0,1 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. i 2020. Na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda (5), planira se da će se srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 0,5 % BDP-a, nastaviti ostvarivati tijekom programskog razdoblja do 2025. Prema Programu konvergencije za 2019. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u 2019. smanjiti na 33,4 % i ostati stabilan u 2020. prije nego što poraste na 37,8 % BDP-a do 2025. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerojatan je tijekom tog programskog razdoblja. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2019. predviđa se da će suficit strukturnog salda iznositi 0,9 % BDP-a u 2019. i 1,0 % BDP-a u 2020., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Rizici se odnose na manjak prihoda zbog nestabilnih komponenata, posebno poreza na prinos od mirovinske štednje. Općenito, Vijeće smatra da se očekuje da će Danska u 2019. i 2020. biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (6)

                  Za sustav istraživanja i inovacija u Danskoj karakteristične su visoke razine ulaganja, stabilna baza ljudskih resursa i znanstvena izvrsnost. No istraživanja i inovacije u Danskoj koncentrirani su na relativno mali broj dionika, kao što su velika poduzeća i zaklade, uglavnom u farmaceutskom i biotehnološkom sektoru, zbog čega je sustav istraživanja i inovacija potencijalno osjetljiv na vanjske šokove. Stoga se čini da bi trebalo više ulagati u rast vrlo inovativnih poduzeća.

                  (7)

                  Za poticanje održivog i uključivog rasta u Danskoj ključno je osigurati ponudu radne snage u okruženju demografskih i tehnoloških promjena te riješiti problem nedostatka radne snage, posebno kvalificiranih radnika i stručnjaka za informacijske i komunikacijske tehnologije. Reformama i ulaganjima kojima se povećava privlačnost, a time i stope sudjelovanja u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, pozitivno će se utjecati na ponudu kvalificiranih radnika. Stalnim ulaganjima u obrazovanje odraslih i cjeloživotno učenje te digitalne vještine također bi se moglo doprinijeti rješavanju tog problema. Nadalje, bilo bi korisno usredotočiti se na bolju integraciju marginaliziranih skupina i skupina koje su u nepovoljnom položaju na tržištu rada. To se posebno odnosi na mlade s niskim stupnjem obrazovanja, osobe migrantskog podrijetla, osobe smanjene radne sposobnosti i osobe s invaliditetom. Osim toga, obrazovni rezultati djece migrantskog podrijetla i dalje predstavljaju problem.

                  (8)

                  Unatoč kvalitetnim cestama, cestovni promet sve je zagušeniji, osobito oko velikih gradova. Trebalo bi i dekarbonizirati sektor prometa, što ukazuje na prilike za ulaganja u održivu prometnu infrastrukturu radi dekarbonizacije sektora prometa i rješavanja problema cestovnog zagušenja, uključujući uvođenje infrastrukture za alternativna goriva. Vlada na odlasku predložila je plan za smanjenje zagušenja oko velikih gradova. Još se čeka donošenje tog plana, kojim se za razdoblje 2020. – 2030. dodjeljuje 112 milijardi DKK (gotovo 6 % BDP-a).

                  (9)

                  Iako je razina produktivnosti danskog gospodarstva i dalje među najvišima u Uniji, rast produktivnosti već desetljećima pada. Izvozna poduzeća ostvaruju veći rast produktivnosti od poduzeća koja su zaštićena od inozemne konkurencije. Iako je Danska poduzela mjere potpore rastu produktivnosti poduzeća u sektorima usluga usmjerenih na domaće tržište, rast produktivnosti i tržišno natjecanje u tim sektorima i dalje zaostaju. Danska je provela mjere za jačanje tržišnog natjecanja u financijskom sektoru te nastavlja provoditi strategiju u sektoru komunalnih usluga.

                  (10)

                  Nakon nekoliko godina visokog rasta, čini se da su stambene nekretnine precijenjene, osobito u glavnim urbanim područjima. Međutim, povećanja cijena stambenih nekretnina stabilizirala su se 2018. Nadalje, unatoč kontinuiranom padu, omjer zaduženosti kućanstava i raspoloživog dohotka i dalje je najveći u Uniji. Udio hipotekarnih kredita s promjenjivim kamatnim stopama i odgodom otplate postupno se smanjuje, ali je i dalje visok. Čini se da je novim makrobonitetnim mjerama obuzdan rast broja novih hipotekarnih kredita s vrlo visokim udjelom duga u dohotku i omjerom vrijednosti kredita i imovine. Danska tijela posljednjih su godina aktivirala i protuciklički zaštitni sloj kapitala i provela mjere za povećanje otpornosti banaka te su donijela reformu poreza na imovinu (koja stupa na snagu od 2021.) kojom se ukida prociklički sustav poreza na imovinu. Unatoč tome, kombinacija vrlo visokog udjela duga u dohotku, visoke zaduženosti s velikom izloženosti kamatnom riziku te precijenjenih stambenih nekretnina predstavlja rizik za gospodarsku i financijsku stabilnost te je stoga trajno praćenje opravdano.

                  (11)

                  Zbog velikog skandala s pranjem novca u koji je bila uključena jedna od najvećih financijskih institucija u državi, sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma postalo je prioritet za Dansku. Danski parlament postigao je političke dogovore o jačanju nadzora i novom paketu mjera za borbu protiv pranja novca koji sadržava strategiju borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma. Strategija se temelji na osam stupova, koji uključuju jačanje suradnje nadzornih tijela, financijsko-obavještajne jedinice i drugih relevantnih dionika. Unatoč tome, problemi još uvijek postoje, a financijski nadzornik tek mora donijeti dodatne mjere i smjernice za jačanje nadzora u tim područjima. Jednom kad se mjere donesu, potrebno je osigurati njihovu učinkovitu provedbu.

                  (12)

                  Programiranje fondova Unije u razdoblju 2021. – 2027. moglo bi doprinijeti uklanjanju nekih nedostataka utvrđenih u preporukama, a osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Dansku za 2019. To bi Danskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi ta sredstva u utvrđenim sektorima, vodeći računa o regionalnim razlikama.

                  (13)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2019. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Danske i objavila je u izvješću za Dansku za 2019. Ocijenila je i Program konvergencije za 2019., Nacionalni program reformi za 2019. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Danskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Danskoj, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije. To je učinila jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (14)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program konvergencije za 2019. i prema njegovu mišljenju (6) očekuje se da će Danska biti usklađena s Paktom o stabilnosti i rastu,

            PREPORUČUJE da Danska u 2019. i 2020. poduzme djelovanja kojima je cilj:

         1.

            Usmjeriti investicijsku politike na obrazovanje i vještine, istraživanja i inovacije kako bi se inovacijska osnova proširila i uključila više poduzeća te na održivi promet kako bi se riješio problem zagušenja cestovnog prometa.

         2.

            Osigurati učinkovit nadzor i provedbu okvira za sprečavanje pranja novca.

         Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2019.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            M. LINTILÄ

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.)

         (3)  SL C 320, 10.9.2018., str. 16.

         (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (5)  Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

         (6)  Na temelju članka 9. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 9. srpnja 2019. o Nacionalnom programu reformi Njemačke za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Njemačke za 2019.

text:
               5.9.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 301/24

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 9. srpnja 2019.
      o Nacionalnom programu reformi Njemačke za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Njemačke za 2019.
      (2019/C 301/05)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 21. studenoga 2018. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2019. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 21. ožujka 2019. Komisija je 21. studenoga 2018. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Njemačka jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 21. ožujka 2019. Vijeće je 9. travnja 2019. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (3) („Preporuka za europodručje za 2019.”) u kojoj je utvrđeno pet preporuka za europodručje („preporuke za europodručje”).

                  (2)

                  Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Njemačka bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje za 2019., koja je navedena u preporukama 1. i 2. u nastavku. Konkretno, mjerama kojima se potiču ulaganja i rast plaća odgovorit će se na prvu preporuku za europodručje, koja se odnosi na ponovnu uspostavu ravnoteže u europodručju, dok će se preusmjeravanjem poreznog opterećenja s rada odgovoriti na treću preporuku za europodručje u pogledu funkcioniranja tržišta rada.

                  (3)

                  Izvješće za Njemačku za 2019. objavljeno je 27. veljače 2019. U izvješću je ocijenjen napredak Njemačke u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 13. srpnja 2018. (4), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Njemačke u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 27. veljače 2019. Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Njemačkoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, i dalje je visok suficit tekućeg računa, koji se sporo smanjuje te ima prekogranični učinak. Suficit se u 2018. neznatno smanjio u okolnostima rasta domaće potražnje i očekuje se njegovo postupno smanjenje u narednim godinama, iako će i dalje biti veći od granične vrijednosti utvrđene u postupku u slučaju makroekonomske neravnoteže. Suficit je rezultat niskih razina domaćih ulaganja u odnosu na štednju u privatnom i javnom sektoru. Poduzete su mjere za poticanje rasta privatnih i javnih ulaganja, koja su se znatno povećala. To je pridonijelo rastu potaknutom domaćom potražnjom. Ipak, rast ulaganja i potrošnje, iskazanih kao udio u bruto domaćem proizvodu (BDP), mogao je biti i veći s obzirom na povoljne uvjete financiranja, niske razine javnih ulaganja, osobito na lokalnoj razini, i raspoloživ fiskalni prostor. Plaće su donekle porasle zbog smanjenja ponude radne snage, no realni rast plaća i dalje je skroman.

                  (4)

                  Njemačka je 16. travnja 2019. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2019. i 17. travnja 2019. svoj Program stabilnosti za 2019. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (5)

                  Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. – 2020. relevantne preporuke za pojedinu zemlju uzete su u obzir. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je pružila dodatne pojedinosti o tome kako bi primijenila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (6)

                  Njemačka je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2019. planira proračunski suficit od 0,5 do 0,75 % BDP-a u razdoblju 2019. – 2023. Na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda (6), srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 0,5 % BDP-a, i dalje se ostvaruje sa značajnom pozitivnom razlikom u programskom razdoblju. Prema Programu stabilnosti za 2019. očekuje se da će u 2019. udio duga opće države u BDP-u biti ispod referentne vrijednosti od 60 % BDP-a utvrđene Ugovorom te da će se postupno smanjivati i u 2023. iznositi 51,25 % BDP-a. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan je. Prema proljetnoj prognozi Komisije 2019. predviđa se da će strukturni saldo zabilježiti suficit od 1,1 % BDP-a u 2019. i 0,8 % BDP-a u 2020., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Predviđa se da će se dug opće države i dalje stabilno smanjivati. Općenito, Vijeće smatra da se očekuje da će Njemačka u 2019. i 2020. biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Istodobno bi bilo važno da se fiskalna i strukturna politika iskoriste za ostvarenje održivog rasta javnih i privatnih ulaganja, posebice na regionalnoj i lokalnoj razini, pri čemu treba voditi računa o srednjoročnom proračunskom cilju.

                  (7)

                  Razina javnih i privatnih ulaganja znatno se povećala u 2018., no udio ulaganja i dalje je manji od prosjeka europodručja. Javna ulaganja povećala su se u 2018. za 7,7 % u nominalnom smislu i za 3,8 % u realnom smislu, no potrebne su dodatne mjere kako bi se nadoknadila nedostatna razina ulaganja, osobito ulaganja u infrastrukturu i obrazovanje. Rast javnih ulaganja u realnom smislu bio je pozitivan posljednje tri godine nakon razdoblja negativnih stopa rasta. Nominalna ulaganja na lokalnoj razini samo u 2018. povećala su se za gotovo petinu. Ta kretanja proizlaze iz nastojanja vlade da poveća ulaganja. Međutim, ulaganja na lokalnoj razini i dalje su manja od troška amortizacije. Prema Općinskom povjerenstvu KfW za 2019. uočeni zaostaci u ulaganjima do 2018. iznosili su 4 % BDP-a. U kombinaciji s povoljnim stanjem proračuna to upućuje na zaključak da ima prostora za povećanje ulaganja na svim državnim razinama, osobito na regionalnoj i lokalnoj razini. Ulaganja u javnu infrastrukturu i dalje su otežana zbog ograničenih kapaciteta i njihovih planiranja na lokalnoj razini. Uvedene su mjere za uklanjanje tih ograničenja, no još nisu vidljivi održivi opipljivi rezultati. Nadalje, ima prostora za poboljšanje digitalnih javnih usluga i javne nabave. Znatno se povećala razina privatnih ulaganja, ali ne u svim razredima imovine. Naglo su se povećala ulaganja u opremu kao rezultat rekordno visoke razine iskorištenosti kapaciteta. I dalje rastu ulaganja u stanogradnju. Međutim, kapaciteti građevinskog sektora zasad su ograničeni, dok su cijene u porastu. Rast gradnje nestambenih objekata bio je spor u realnom smislu, što ukazuje na to da razvoj kritične infrastrukture nije bio u skladu s potrebama gospodarstva.

                  (8)

                  Javni rashodi za obrazovanje iznosili su 4,1 % BDP-a u 2017., što je manje od prosjeka Unije od 4,6 %. Za obrazovanje je izdvojeno 9,3 % ukupnih državnih rashoda, što je također manje od prosjeka Unije od 10,2 %. Rashodi za obrazovanje i istraživanje u 2017. iznosili su 9 % BDP-a, što je manje od nacionalnog cilja od 10 %. Unatoč povećanju rashoda za obrazovanje u realnom smislu, zbog demografskih je kretanja dodatno povećana razina nedostatnosti ulaganja. Zakonodavne izmjene kojima bi se saveznoj vladi omogućilo da izravno ulaže u digitalno obrazovanje, uz sredstva koje dodjeljuju savezne pokrajine (Digitalpakt) djeluju obećavajuće, no rezultati još nisu vidljivi. Da bi se riješili problemi kao što su sve veći broj učenika, nedostatak nastavnika i daljnji razvoj ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, bit će potrebna odgovarajuća javna financijska sredstva. Dodatni rashodi za obrazovanje, istraživanje i inovacije ključni su za povećanje potencijalnog rasta Njemačke i njezinu prilagodbu tehnološkim promjenama.

                  (9)

                  Njemačka je proteklih godina ostvarila napredak u povećanju intenziteta ulaganja u istraživanje i razvoj, uglavnom zbog toga što su velika poduzeća povećala svoje rashode za istraživanje i razvoj, osobito u sektore srednje/visoke tehnološke proizvodnje i automobilski sektor. Intenzitet ulaganja malih i srednjih poduzeća (MSP-i) u istraživanje i razvoj znatno je manji od prosjeka Unije te i dalje za njim zaostaje. MSP-i imaju manje koristi od suradnje s javno-istraživačkim ustanovama nego velika poduzeća. Ta dva čimbenika negativno utječu na inovacije u poslovnom sektoru, čija se razina već duže vrijeme smanjuje. Dodatna ulaganja u istraživanje i razvoj bitna su ne samo za povećanje inovacijskih kapaciteta u gospodarstvu i produktivnosti, već i za lakši prijelaz na niskougljično i kružno gospodarstvo, osobito kad je riječ o održivom prometu, zelenim energetskim tehnologijama, ekoinovacijama i recikliranju, te za daljnje poboljšanje rezultata javno-istraživačkog sektora i njegovog doprinosa tim ciljevima.

                  (10)

                  Digitalizacija njemačkog gospodarstva sporo napreduje te MSP-i i dalje sporim tempom uvode digitalne tehnologije. Njemačka zaostaje u uvođenju širokopojasnog interneta vrlo velikog kapaciteta (gigabitne brzine) na nacionalnoj razini, a posebice u ruralnim područjima, u kojima bi se većom razinom ulaganja mogao poboljšati rast produktivnosti. U usporedbi s prosjekom Unije od 30 % samo je 9 % njemačkih kućanstava (sredinom 2018.) bilo pokriveno svjetlovodnim pristupnim mrežama visokih performansi. Umjesto toga, nadogradnja postojećih mreža bakrenih kabela (vectoring) i dalje je preferirano tehnološko rješenje koje koristi glavni operater. Iako se za pružanje mnogih usluga koriste povezivosti velike brzine, u 2017. 23 700 poslovnih parkova nije bilo povezano na svjetlovodnu mrežu i 28 % svih poduzeća nije imalo pristup mrežama od najmanje 50 megabita. Nedostatak takve povezivosti koči ulaganja, pogotovo MSP-a od kojih mnoga imaju sjedište u ruralnim i polururalnim područjima. Javna intervencija ključna je za uvođenje ultrabrze (≥ 100 Mbps) širokopojasne infrastrukture u ruralnim područjima te bi se mogle istražiti različite mogućnosti koje ne uključuju samo subvencije. Ponuda digitalnih javnih usluga i usluga e-zdravstva daleko je manja od prosjeka Unije. Samo je 43 % njemačkih internetskih korisnika u 2018. koristilo usluge e-uprave (u usporedbi s prosjekom Unije od 64 %). Kad je riječ o e-zdravstvu, 7 % Nijemaca koristi zdravstvene usluge i usluge skrbi koje se pružaju putem interneta (u usporedbi s prosjekom Unije od 18 %). E-recepte propisuje 19 % liječnika opće prakse (u usporedbi s prosjekom Unije od 50 %).

                  (11)

                  U Njemačkoj su potrebna veća ulaganja u prometnu infrastrukturu i rješenja za čistu mobilnost kako bi se riješili problemi mobilnosti i kvalitete zraka te potaknulo smanjenje učinka klimatskih promjena i prilagodba tim promjenama. Tijekom posljednjih pet godina povećale su se emisije stakleničkih plinova iz cestovnog prometa. Kvaliteta zraka u Njemačkoj razlog je za zabrinutost, osobito u urbanim sredinama u kojima oko 60 % štetnih emisija NOx nastaje u prometu. Za teretni prijevoz mogli bi se više koristiti razvijeniji intermodalni načini prijevoza. Automobili su i dalje najkorištenije prijevozno sredstvo za putovanje na posao i u prometnim se gužvama u prosjeku izgubi oko 30 sati godišnje. Procjenjuje se da troškovi prometnog zagušenja i pronalaska slobodnog parkirnog mjesta iznose 110 milijardi EUR godišnje ili oko 4 % njemačkog BDP-a. Iako je zabilježen nagli porast broja novoregistriranih vozila na alternativni pogon, takvih je vozila još uvijek malo. Praksa zajedničkog korištenja automobila i prijevoza istim automobilom nedovoljno se koristi. Bit će potrebna znatna javna i privatna ulaganja zbog pojave novih lanaca opskrbe baterijama i kritičnim sirovinama.

                  (12)

                  U Njemačkoj se elektroenergetske mreže sporo prilagođavaju proizvodnji iz obnovljivih izvora energije te su i dalje potrebna značajna ulaganja u prijenosne i distribucijske mreže. Značajna kašnjenja u provedbi mnogih projekata uzrokovala su znatne troškove njemačkim i europskim elektroenergetskim mrežama i tržištima električne energije. Do drugog tromjesečja 2018. provedeni su projekti na samo 800 km energetske mreže od ukupno 1 800 km mreže utvrđeni u Zakonu o proširenju energetske mreže iz 2009., djelomično zbog protivljenja javnosti. Zbog kašnjenja u proširenju mreže troškovi uzrokovani zagušenjem bit će još veći te će u većoj mjeri narušiti funkcioniranje njemačkog tržišta i prekograničnih tržišta. Ulaganja u energetske mreže kojima se promiču povezivanje sektora, diversifikacija i odgovarajuća mrežna infrastruktura ključna su za fleksibilnost energetskog sustava i bolju integraciju različitih sektora gospodarstva uzme li se u obzir ostvarivanje energetskih i klimatskih ciljeva.

                  (13)

                  Smanjila se cjenovna pristupačnost stanovanja u Njemačkoj. Cijene najma i stambenih nekretnina rasle su od 2015. brže od njihovih dugoročnih prosjeka, osobito u velikim gradovima. U 2017. prekomjerne troškove stanovanja (odnosno ukupni troškovi stanovanja iznosili su više od 40 % raspoloživog dohotka) imalo je 20 % osoba u dobi od 65 godina i više u usporedbi s 10 % Europljana u dobi od 65 godina i više. Među stanovništvom s najnižim dohotkom stopa prekomjernih troškova stanovanja bila je 10 postotnih bodova veća od prosjeka Unije koji iznosi 35,3 %. Vlada je na to reagirala uvođenjem određenih mjera, među ostalim i ograničavanjem rasta cijena najma (Mietpreisbremse), programom potpore za kupnju novih nekretnina (Baukindergeld) i izmjenom osnovnog propisa kojim se saveznoj vladi omogućuje da financijski podupre izgradnju socijalnih stanova. Međutim, broj novoizgrađenih stanova i dalje u velikoj mjeri ne zadovoljava potražnju te je znatno manji od cilja vlade tj. 375 000 stanova godišnje. Potrebne su dodatne mjere, primjerice brža izgradnja socijalnih stanova, bolje mogućnosti prijevoza i reforma propisa o korištenju zemljišta i gradnji.

                  (14)

                  Njemačka je osobito imala koristi od integracije na unutarnjem tržištu te ima važnu ulogu u njegovu daljnjem razvoju. Međutim, prepreke tržišnom natjecanju u sektoru poslovnih usluga i dalje su velike u Njemačkoj u usporedbi s ostalim državama članicama. To se odnosi na razna područja, uključujući regulirane profesije, primjerice arhitekte, inženjere i pružatelje pravnih usluga, u kojima regulatorna ograničenja, poput rezerviranja djelatnosti za određene profesije i regulacije cijena i naknada, koče tržišno natjecanje. Međutim, i za pružanje nereguliranih poslovnih usluga postoje veća ograničenja nego u drugim državama članicama. Promjenama u reguliranju poslovnih usluga u cilju jačanja tržišnog natjecanja povećala bi se učinkovitost i djelotvornost ulaganja i ekonomske aktivnosti.

                  (15)

                  Nakon određenih poboljšanja prethodnih godina, prošle je godine ostvaren neznatan napredak u provedbi reforme njemačkog poreznog sustava u cilju poticanja domaćih privatnih ulaganja i rasta. Porezni sustav i dalje je složen i otežava donošenje odluka, primjerice odluka o sudjelovanju na tržištu rada, ulaganjima i financiranju te bi mogao sadržavati učinkovitije poticaje za ulaganja i potrošnju. Najveći je napredak ostvaren u pogledu oporezivanja rada, no to još nije vidljivo u podacima. Još ima prostora za smanjenje distorzivnog oporezivanja rada na način da se oporezivanje rada preusmjeri na izvore prihoda kojima se u većoj mjeri potiče uključiv i održiv rast. Porez na dohodak od rada u 2018. (porezno opterećenje) i dalje je među najvećima u Uniji, i za osobe s prosječnim dohotkom i one s niskim dohotkom. Doprinosi poslodavaca za socijalno osiguranje osobito su visoki ako se usporede s ostalim zemljama; doprinosi za socijalno osiguranje čine dvije trećine poreznog opterećenja, dok porezi na dohodak čine jednu trećinu. S druge strane, prihodi od poreza za okoliš iskazani kao udio u BDP-u među najnižima su u Uniji. Trošak kapitala i prosječna efektivna stopa poreza na dobit, koji se razlikuju među regijama, među najvišima su u Uniji. Prosječna efektivna porezna stopa iznosila je 28,8 % (ukupno na nacionalnoj razini) u usporedbi s prosjekom Unije od 20 %. Zbog povezanosti poreza na dobit, lokalnog poreza na gospodarsku djelatnost i naknada za solidarnost, sustav poreza na dobit je složen, podrazumijeva velike troškove porezne uprave i negativno utječe na razinu i lokaciju ulaganja. Nadalje, porez na dobit negativno utječe i na donošenje odluka o financiranju jer se njime favorizira financiranje zaduživanjem i prema podacima iz 2017. taj je porez treći po veličini u Uniji. Smanjenjem kapitalnih troškova vlasničkog kapitala povećala bi se privatna ulaganja i ojačalo relativno nedovoljno razvijeno tržište poduzetničkoga kapitala.

                  (16)

                  Tržište rada i dalje je veliko, iako potencijal određenih skupina radnika za tržište rada nije dovoljno iskorišten. Stopa zaposlenosti osoba u dobi od 20 do 64 godine dosegnula je 79,9 % u četvrtom tromjesečju 2018. i među najvišima je u Uniji. Nezaposlenost je početkom 2019. pala na dosad najnižu razinu od 3,2 %. Visoke stope slobodnih radnih mjesta i nedostatak radne snage postaju sve izraženiji i znatno ograničavaju proizvodnju u nekim regijama i sektorima. No i dalje nije dovoljno iskorišten potencijal određenih skupina u odnosu na tržište rada, primjerice žena i osoba migrantskog podrijetla. Budući da iznosi 46,7 %, stopa žena u Njemačkoj koje rade u nepunom radnom vremenu vrlo je visoka. U Njemačkoj su porezi na dohodak od rada i dalje relativno visoki, uključujući i za osobe s niskim dohotkom. Specifični propisi kojima se uređuje zajedničko oporezivanje dohotka bračnih parova (Ehegattensplitting) ne potiču primatelje drugog dohotka da rade veći broj sati. Stopa zaposlenosti osoba migrantskog podrijetla znatno je niža od stope zaposlenosti osoba njemačkog podrijetla, pri čemu su te razlike osobito velike među ženama. Poduzete su mjere za poticanje integracije izbjeglica na tržište rada, no i dalje postoje problemi, primjerice, njihovo nepoznavanje njemačkog jezika, nepostojeće kvalifikacije ili kvalifikacije koje se ne priznaju, odgovornosti za skrb o djeci i rodbini te nepoznavanje neslužbenih pravila na njemačkom tržištu rada.

                  (17)

                  Učinak umirovljenja pripadnika naraštaja „baby booma” izraženiji je u Njemačkoj nego u drugim državama članicama. U dugoročnom razdoblju ta će demografska promjena opteretiti njemačke javne financije te bi mogla dovesti u pitanje primjerenost mirovina i povećati izloženost zasad ograničenog udjela starijeg stanovništva (u dobi od 65 godina i više) riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti. Predviđa se da će se Njemačka do 2040. suočiti s jednim od najvećih povećanja rashoda za javne mirovine u Uniji iskazanih kao udio u BDP-u (povećanje za 1,9 postotnih bodova BDP-a), dok se prema Izvješću o starenju stanovništva (Europska komisija, 2018d) predviđa da će se omjer javne mirovine i prosječne plaće smanjiti za 4,4 postotna boda i iznositi 37,6 %. Nedavno provedenim mirovinskim reformama povećao se iznos mirovina za određene skupine, no još nije sigurno da će se tim socijalnim naknadama nadoknaditi njihov značajan fiskalni trošak. Vlada je odredila i dva praga (doppelte Haltelinie): najveću stopu doprinosa za mirovinsko osiguranje od 20 % i najmanju stopu zamjene od 48 % do 2025. Da bi se ti pragovi održali, bit će potrebni znatni fiskalni transferi, zbog čega će se dodatno opteretiti mlađi naraštaji. Nadalje, primjerenost mirovina osoba s niskim dohotkom i dalje izaziva zabrinutost.

                  (18)

                  Unatoč sve većem nedostatku radne snage, rast realne plaće i dalje je skroman, dok se u 2018. nominalna plaća povećala za 3,1 %. Nadalje, ukupnom rastu plaća u 2018., koji je bio neznatno veći od rasta produktivnosti, doprinijeli su rast zaposlenosti osoba koje rade u punom radnom vremenu i imaju bolje plaćena radna mjesta te smanjenje u ukupnoj zaposlenosti udjela zaposlenosti osoba koje rade u nepunom radnom vremenu i imaju lošije plaćena radna mjesta. Zastupljenost kolektivnog pregovaranja nastavila se smanjivati (za 2 postotna boda u razdoblju od 2016. do 2017.) te se smanjila na 49 % u zapadnom dijelu zemlje i 34 % u istočnom dijelu zemlje. Postoje znatne razlike u toj zastupljenosti među sektorima, odnosno veća je u javnom sektoru i sektoru proizvodnje, dok je znatno manja u uslužnom sektoru. Radnici s niskim dohotkom općenito imaju koristi od minimalne plaće koja je uvedena 2015. Znatno se povećala cijena sata rada u donjem dijelu distribucije plaća, odnosno u najniža dva decila. Međutim, udio radnika s niskim dohotkom iznosio je 22,5 % u 2017. i dalje je znatno veći od prosjeka Unije. Broj zaposlenih osoba s tzv. mini-poslovima smanjio se za 6,8 % u razdoblju od 2010. – 2018. te se u istom razdoblju broj zaposlenih osoba za koje je obvezna uplata doprinosa za socijalno osiguranje povećao za oko 18,1 %. Poboljšanjem uvjeta za promicanje rasta plaća pridonijelo bi se domaćoj potražnji i uspostavi ponovne ravnoteže u europodručju.

                  (19)

                  Vertikalna društvena mobilnost prema gore putem obrazovanja slaba je u Njemačkoj. Nacionalni izvori potvrđuju da je ostvaren neznatan napredak u smanjenju učinka socioekonomskog položaja na obrazovne ishode. Njemačka ostvaruje dobre rezultate u integraciji nedavno pristiglih migranata i izbjeglica u sustav obrazovanja i osposobljavanja. Međutim, učenici migrantskog podrijetla obično se suočavaju s većim izazovima nego učenici njemačkog podrijetla (npr. stope ranog napuštanja školovanja i poteškoće u pronalasku programa za naukovanje). Zbog sve veće heterogenosti učenika trebalo bi se dodatno potruditi da se ojačaju znanja i vještine nastavnika u okolnostima u kojima već nedostaje znatan broj nastavnika. Sudjelovanje zaposlenih u obrazovanju odraslih razlog je za zabrinutost kad je riječ o budućim rezultatima radnika na tržištu rada, posebno za 6,2 milijuna osoba koje nemaju osnovne vještine čitanja i pisanja.

                  (20)

                  Iako se broj osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti smanjio otkad je dosegnuo vrhunac u 2014., i dalje je problematična jednakost mogućnosti. Konkretno, rizik od siromaštva ili socijalne isključenosti djece niskokvalificiranih roditelja bio je u 2017. za 67 postotnih bodova veći nego za djecu visokokvalificiranih roditelja. Ta je razlika znatno veća od prosječne razlike u Uniji (53,9 postotnih bodova).

                  (21)

                  Programiranje fondova Unije u razdoblju 2021. – 2027. moglo bi doprinijeti uklanjanju nekih nedostataka utvrđenih u preporukama, a osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Njemačku za 2019. To bi Njemačkoj omogućilo da na najbolji način iskoristi ta sredstva u utvrđenim sektorima, vodeći računa o regionalnim razlikama.

                  (22)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2019. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Njemačke i objavila je u izvješću za Njemačku za 2019. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2019., Nacionalni program reformi za 2019. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Njemačkoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Njemačkoj, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije. To je učinila jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (23)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2019. i prema njegovu mišljenju (7) očekuje se da će Njemačka biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (24)

                  Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2019. i Program stabilnosti za 2019. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. i 2. u nastavku. Tim se preporukama doprinosi i provedbi Preporuke za europodručje za 2019., posebice provedbi prve preporuke za europodručje. Fiskalnim politikama iz preporuke 1. u nastavku doprinosi se, među ostalim, rješavanju neravnoteža povezanih s aktualnim suficitom tekućeg računa,

            PREPORUČUJE da Njemačka u 2019. i 2020. poduzme djelovanja kojima je cilj:

         1.

            Iskoristiti fiskalnu i strukturnu politiku za ostvarenje održivog rasta javnih i privatnih ulaganja, posebice na regionalnoj i lokalnoj razini, pri čemu treba poštovati srednjoročni proračunski cilj. Usmjeriti investicijsku politiku na obrazovanje, istraživanja i inovacije, digitalizaciju i širokopojasni internet vrlo visokog kapaciteta, održiv promet, energetske mreže i cjenovno pristupačno stanovanje, vodeći računa o regionalnim razlikama. Preusmjeriti oporezivanje s rada na izvore koji su manje štetni za uključiv i održiv rast. Ojačati tržišno natjecanje u području poslovnih usluga i reguliranih profesija.

         2.

            Smanjiti nepoticajne mjere za dulje radno vrijeme, uključujući i veliko porezno opterećenje, posebno za radnike s niskim plaćama i primatelje drugog dohotka. Poduzeti mjere kojima se štiti dugoročna održivost mirovinskog sustava te istodobno zaštititi njegovu primjerenost. Poboljšati uvjete kojima se potiče veći rast plaća te istodobno poštovati ulogu socijalnih partnera. Poboljšati obrazovne ishode i razinu vještina skupina u nepovoljnom položaju.

         Sastavljeno u Bruxellesu 9. srpnja 2019.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            M. LINTILÄ

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

         (3)  SL C 136, 12.4.2019., str. 1.

         (4)  SL C 320, 10.9.2018., str. 19.

         (5)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (6)  Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

         (7)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.