               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.5.2020.
            COM(2020) 506 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Estonije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Estonije za 2020.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Estonije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Estonije za 2020.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta i time označila početak Europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Estonija navodi kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

               (2)Izvješće za Estoniju
                  2
                za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Estonije u smislu preporuka za Estoniju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019.
                  3
               , mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Estonije u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Svjetska zdravstvena organizacija službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti COVID-19. Pandemija je ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača i negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta, dohotke radnika i poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski udar čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Europskoj uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju
                  4
                u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih dionika na nacionalnoj razini i na razini Unije.

               (4)Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi biti predmet demokratskog nadzora i neovisnog sudskog preispitivanja.

               (5)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu
                  5
               . Ta klauzula olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97. Komisija je u Komunikaciji Vijeću iznijela stajalište da trenutni uvjeti dopuštaju aktivaciju te klauzule zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada prouzročenog pandemijom bolesti COVID-19. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio donijeti i odluku o usvajanju revidirane fiskalne putanje. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne obustavljaju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, nego se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

               (6)Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi uvođenja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na radnom mjestu u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija, izvlačeći pouke iz krize, trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za povratak na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju.

               (7)Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju jedinstveno tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodnog kretanja robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje jedinstvenog tržišta moraju se ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvu potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije, uz poboljšane strategije nabave, diversificirane lance opskrbe i strateške rezerve osnovne medicinske opreme. Ključni su to elementi za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

               (8)Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire
                  6
                kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za ublažavanje izvanrednih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Te će izmjene osigurati dodatnu fleksibilnost, ali i znatno jednostavnije i povezanije procedure. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020.–2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Estonija se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim građanima i sektorima.

               (9)Socioekonomske posljedice pandemije vjerojatno će se nejednako osjetiti u sektorima i regijama zbog različitih obrazaca specijalizacije. To uključuje rizik od povećanja nejednakosti u Estoniji. Među ostalim zbog rizika od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, na postojeću je situaciju nužno odgovoriti ciljanim politikama.

               (10)Estonija je 30. travnja 2020. dostavila Nacionalni program reformi za 2020., a 28. travnja 2020. Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, programi su ocijenjeni istodobno.

               (11)Na Estoniju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Estoniji da osigura da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  7
                u 2019. ne premaši 4,1 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Ukupna ocjena koju je provela Komisija potvrđuje značajno odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja u 2019. Međutim, budući da je aktivirana opća klauzula o odstupanju, daljnji koraci u okviru postupka zbog značajnog odstupanja nisu opravdani.

               (12)Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo od deficita od 0,3 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 10,1 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 3,8 % BDP-a. Nakon smanjenja na 8,4 % BDP-a u 2019., prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-u porasti na 21,9 %. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost izazvana pandemijom bolesti COVID-19.

               (13)Estonija je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 4,3 % BDP-a. Mjere uključuju jačanje usluga zdravstvene zaštite, pomoć u hitnim slučajevima za poduzeća u poteškoćama, privremene subvencije plaća i veća javna ulaganja. Estonija je najavila i mjere koje neće imati izravan proračunski učinak, ali će pridonijeti likvidnosti poduzeća. Te mjere uključuju kreditna jamstva i zajmove poduzećima u iznosu od 8,7 % BDP-a.  Mjere koje je Estonija poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije o koordiniranom gospodarskom odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19. Puna provedba tih mjera uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, pridonijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

               (14)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika u Estoniji, ukupni saldo opće države iznositi –8,3 % BDP-a u 2020. te –3,4 % u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u ostati ispod 60 % BDP-a u 2020. i 2021. te da će se u 2021. smanjiti na 22,6 %. Komisija predviđa niži državni deficit za 2020. nego što je u Programu stabilnosti, pri čemu uzima u obzir razlike u makroekonomskim projekcijama.

               (15)Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Estonija u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/1997 nije ispunjen.

               (16)Estonska vlada proglasila je od 12. ožujka 2020. do 17. svibnja 2020. izvanredno stanje zbog pandemije bolesti COVID-19. Vladin hitni odgovor bio je usmjeren na sprečavanje daljnjeg širenja virusa i osiguravanje što normalnijeg funkcioniranja estonskog gospodarstva. Ograničenja uvedena radi zaustavljanje širenja pandemije imala su ozbiljne posljedice na gospodarstvo. Od proglašenja izvanrednog stanja broj registriranih nezaposlenih osoba povećao se za 35 %. Najviše novonezaposlenih osoba registrirano je u sektorima prodaje i korisničke službe, građevinarstvu, ugostiteljstvu, uslugama smještaja i organizaciji događanja. Očekuje se porast nezaposlenosti na 9,2 % u 2020. i oporavak na 6,5 % u 2021. Estonski parlament odobrio je 15. travnja 2020. dopunski proračun za 2020. Nove mjere uvedene su u cilju očuvanja radnih mjesta, izbjegavanja masovnih otpuštanja i osiguravanja likvidnosti poduzećima. Proračun se sastoji od niza različitih mjera, među ostalim potpora zdravstvenom sektoru, općinama, nekim investicijskim programima te nenamjenske potpore za likvidnost poduzeća (npr. jamstveni programi i odgoda plaćanja poreza). Neke posebne mjere namijenjene su mikropoduzećima i sektoru turizma, uključujući određene ciljane mjere za najteže pogođene regije. Uvedene su dodatne porezne mjere, npr. privremeno smanjenje trošarina na dizelsko gorivo, prirodni plin i električnu energiju. Paketom mjera predviđeno je privremeno ukidanje državnih doprinosa u drugi stup mirovinskog osiguranja.

               (17)Estonija je poduzela znatne mjere kojima je ograničila širenje bolesti COVID-19 i njezinih posljedica na zdravstvo. Ipak, pandemija bolesti COVID-19 otkrila je neke strukturne nedostatke zdravstvenog sustava koji su povezani s ograničenim financijskim i ljudskim resursima. Otpornost sustava narušava manjak zdravstvenih radnika i neujednačen pristup primarnoj zaštiti i dostupnosti ključnih medicinskih proizvoda. Estonija treba rješavati i pitanje liječenja koja su za vrijeme izvanrednog stanja bila odgođena i nedostupna. Osim toga, čak i prije pandemije bolesti COVID-19, broj samoprijavljenih nezadovoljenih potreba za zdravstvenom skrbi u Estoniji bio je jedan od najvećih u Uniji zbog dugih čekanja na preglede u primarnoj i specijalističkoj zaštiti. Ti čimbenici i rizici povezani s načinom života djelomično objašnjavaju slabije zdravstveno stanje stanovništva. Poboljšanje pristupačnosti i otpornosti zdravstvenog sustava preduvjet je za učinkovito suzbijanje širenja pandemije i uklanjanje problema povezanih sa zdravstvenim stanjem stanovništva.

               (18)Poboljšanje adekvatnosti socijalne sigurnosne mreže u Estoniji dugotrajan je izazov. Još prije najnovije krize ocijenjeno je da socijalne naknade u Estoniji u odnosu na prosjek EU-a nisu jednako učinkovite za smanjenje siromaštva. Osim toga, postoje nedostaci u pokrivenosti sustavom naknada za nezaposlenost za osobe u nestandardnim oblicima rada i one s kratkim razdobljima rada. Negativne posljedice pandemije bolesti COVID-19 na zaposlenost i dohodak zajedno s nedostatkom odgovarajuće pokrivenosti mogu povećati siromaštvo, posebno u kućanstvima bez zaposlenih. Estonija je uvela privremeni program skraćenog radnog vremena kao posebnu subvenciju za pogođena poduzeća radi očuvanja radnih mjesta. Ta je mjera ograničena na razdoblje od dva mjeseca, što možda neće biti dovoljno za ublažavanje posljedica krize jer poteškoće mogu potrajati dulje i sa zakašnjenjem doprijeti do nekih gospodarskih sektora. Pandemija je pogoršala poteškoće u pružanju pristupačnih i dostupnih socijalnih usluga, uključujući usluge dugotrajne skrbi, posebno za starije osobe, osobe s invaliditetom i osobe s niskim primanjima. Zadržavanje plana za razvoj integriranog pružanja socijalnih i zdravstvenih usluga pomoglo bi rješavanju tih izazova. Važno je osigurati smisleno i pravovremeno uključivanje socijalnih partnera u osmišljavanje postupka izlaska i oporavka od krize i istodobno jačati njihove kapacitete za to.

               (19)Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 pogodila je estonska poduzeća u mnogim sektorima, no najteže su pogođena mala i srednja poduzeća. Negativne posljedice na gospodarske djelatnosti nisu uzrokovala samo ograničenja, već i smanjena potražnja na izvoznim tržištima i poremećaji globalnih lanaca vrijednosti. Mjere za potporu likvidnosti koje je donijela vlada osmišljene su radi ublažavanja posljedica krize, no njihova brza i učinkovita provedba bit će ključna za potporu održivim poduzećima u svim pogođenim sektorima uz istodobno održanje otpornosti bankarskog sektora. I odgoda plaćanja poreza i otplate kredita mogu poboljšati novčani tok malih i srednjih poduzeća. Osim toga, proces oporavka ovisit će o odgovarajućem usmjeravanju ulaganja. Aktualna kriza naglasila je važnost digitalnih i inovativnih rješenja za održanje gospodarstva. Iako e-uprava dobro funkcionira, daljnjom digitalizacijom malih i srednjih poduzeća povećala bi se njihova otpornost i ubrzao oporavak, što bi dovelo do povećanja produktivnosti u srednjem roku. Posljednjih se godina gospodarstvo u cjelini sve više digitalizira. Ipak, primjena informacijskih i komunikacijskih tehnologija u proizvodnji dosad je bila spora. Iako su se ukupni rezultati Estonije u području inovacija poboljšali u 2019., razina kapaciteta i aktivnosti inovacija koje se temelje na istraživanjima u poslovnom sektoru i dalje je niska. Inovacije koje se temelje na istraživanjima i uvođenje inovativnih rješenja u poduzeća mogli bi poboljšati konkurentnost zemlje i potaknuti gospodarski rast. Kako bi se poduzećima pomoglo u oporavku od krize, bit će važno osigurati dobar pristup financiranju, uključujući financiranje novoosnovanih poduzeća vlasničkim kapitalom.

               (20)Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Kao što je vidljivo u nacionalnom energetskom i klimatskom planu Estonije, održivi rast zemlje oslanja se na napredak prema dekarbonizaciji smanjenjem intenziteta ugljika u energetskom te prometnom i građevinskom sektoru, restrukturiranjem sektora naftnog škriljevca i poboljšanjem produktivnosti resursa, uključujući provedbom poslovnih modela kružnog gospodarstva. Produktivnost resursa Estonije jedna je od najnižih u Uniji, a razine potrošnje energije znatno su iznad prosjeka EU-a. Sveobuhvatna strategija kružnog gospodarstva kao dopuna Nacionalnom energetskom i klimatskom planu mogla bi pomoći u tranziciji prema dekarbonizaciji, smanjiti negativne učinke sektora naftnog škriljevca na okoliš i potaknuti gospodarstvo. S obzirom na to da je Estonija zemlja na periferiji EU-a niske gustoće naseljenosti, povezan prometni sustav koji dobro funkcionira ključan je za njezine poslovne djelatnosti i izvoz. Prometna infrastruktura Estonije ima određene nedostatke u smislu povezivosti i održivosti. Željeznički i intermodalni prijevoz i dalje su nedovoljno razvijeni. Posljednjih godina znatno su se povećale emisije stakleničkih plinova iz cestovnog prometa, a energija iz obnovljivih izvora u prometu i dalje je ispod nacionalnih ciljeva. Projekt Rail Baltica i projekti za interkonekciju energetskog tržišta među ključnim su investicijskim prioritetima Estonije i usmjereni su na poboljšanje njezine sigurnosti i integracije u jedinstveno tržište. Promicanje investicijskih projekata u kojima se vodi računa o okolišu i klimi ključno je za održiv gospodarski oporavak i smanjenje regionalnih razlika. Estonija bi izradom programa za korištenje sredstava iz Fonda za pravednu tranziciju u razdoblju 2021.–2027. mogla lakše odgovoriti na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Estoniju. To bi Estoniji omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

               (21)Estonski bankarski sektor općenito je stabilan, no i dalje postoje rizici od pranja novca. Iako su uvedene mjere za ograničavanje izloženosti rizicima smanjenjem depozita za nerezidente, nacionalna procjena rizika ne obuhvaća druge potencijalno rizične proizvode, npr. usluge skrbništva za klijente nerezidente. Ažurirana procjena nacionalnih rizika osigurala bi adekvatnu identifikaciju rizika i omogućila provedbu potrebnih mjera za smanjenje rizika. Iako su uvedene nadzorne mjere protiv banaka i institucija platnog prometa koje nisu poštovale obveze, ima još prostora za dodatno povećanje učinkovitosti nadzora i provedbe. Skup zakonodavnih akata za jačanje preventivnog okvira, oduzimanja imovinske koristi te povećanja administrativnih kazni još nije donesen. Istrage slučajeva pranja novca sporo napreduju. Kapacitet financijskog nadzornog tijela još nije dovoljno ojačan i pristup na temelju rizika još nije u potpunosti uveden, posebno kad je riječ o tematskim izravnim nadzorima.  Razmjena informacija između Financijsko-obavještajnog odjela i tijela kaznenog progona nije dovoljno proaktivna.

               (22)Iako se ove preporuke prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za Estoniju iz 2019. koje je Vijeće usvojilo 9. srpnja 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za uklanjanje srednjoročnih i dugoročnih strukturnih nedostataka. Te su preporuke i dalje relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom godišnjeg ciklusa europskog semestra sljedeće godine. Isto vrijedi i za preporuke koje se odnose na investicijske politike. O tim potonjim preporukama trebalo bi voditi računa pri izradi strateških programa financiranja kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i pri izradi mjera ublažavanja i strategija izlaska iz aktualne krize.

               (23)Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može pridonijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja. Osigura li punu provedbu preporuka navedenih u nastavku, Estonija će pridonijeti napretku u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji zajamči konkurentna održivost.

               (24)Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnih gospodarskih posljedica bolesti COVID-19. Estonija bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje i s politikama drugih država članica europodručja.

               (25)Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Estonije i objavila je u Izvješću za Estoniju za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020. i Nacionalni program reformi za 2020. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Estoniji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Estoniji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (26)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje
                  8
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Estonija u 2020. i 2021. poduzme djelovanje kojemu je cilj:

               1.U skladu s općom klauzulom o odstupanju, poduzeti sve potrebne mjere i učinkovito odgovoriti na pandemiju, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Povećati dostupnost i otpornost zdravstvenog sustava, među ostalim otklanjanjem problema manjka zdravstvenih radnika, jačanjem primarne zaštite i osiguravanjem opskrbe ključnim medicinskim proizvodima.

               2.Jačati primjerenost socijalne sigurnosne mreže, uključujući proširenjem pokrivenosti naknadama za nezaposlenost.

               3.Dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u digitalizaciju poduzeća, istraživanje i inovacije, čistu i učinkovitu proizvodnju i potrošnju energije, učinkovitost resursa i održiv promet, pridonoseći progresivnoj dekarbonizaciji gospodarstva. Poduprijeti inovacijski kapacitet malih i srednjih poduzeća i osigurati dostatan pristup financiranju.

               4.Povećati napore za osiguranje učinkovitog nadzora i provedbu okvira za sprječavanje pranja novca.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 505 final.

                     (3)

                        SL C 301, 5.9.2019., str. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Uredba (EU) br. 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.) i Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

                     (7)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti pokriveni prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

                     (8)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.5.2020.
            COM(2020) 501 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Belgije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Belgije za 2020.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Belgije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Belgije za 2020.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta i time označila početak Europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Belgija navodi kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

               (2)Izvješće za Belgiju
                  2
                za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Belgije u smislu preporuka za Belgiju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019.
                  3
               , mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Belgije u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Svjetska zdravstvena organizacija službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti COVID-19. Riječ je o ozbiljnoj javnozdravstvenoj krizi koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, nestabilnost na financijskim tržištima, udare zbog potražnje potrošača i negativno utječe na razne sektore. Prijetnja je radnim mjestima i prihodima radnika i poslovanju poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski udar čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Europskoj uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju
                  4
                u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih dionika na nacionalnoj razini i na razini Unije.

               (4)Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi biti predmet demokratskog nadzora i neovisnog sudskog preispitivanja.

               (5)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu
                  5
               . Klauzulom, kako je utvrđena u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97, olakšava se koordinacija proračunskih politika u vremenima ozbiljnog gospodarskog pada. Komisija je u Komunikaciji Vijeću izrazila stav da aktualni uvjeti omogućuju aktivaciju te klauzule zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada prouzročenog pandemijom bolesti COVID-19. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio donijeti i odluku o usvajanju revidirane fiskalne putanje. Općom klauzulom o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Time se državama članicama omogućuje da odstupe od uobičajenih proračunskih zahtjeva, a Komisiji i Vijeću da provedu nužne mjere usklađivanja politike u okviru Pakta.

               (6)Nužne su kontinuirane mjere za ograničenje i nadzor širenja pandemije, povećanje otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanje socioekonomskih posljedica mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te za uvođenje adekvatnih uvjeta zaštite zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istovremeno bi države članice i Unija, izvlačeći pouke iz krize, trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za povratak na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava i na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju.]

               (7)Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju jedinstveno tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodnog kretanja robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje jedinstvenog tržišta moraju se ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvu potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije, uz poboljšane strategije nabave, diversificirane lance opskrbe i strateške rezerve osnovne medicinske opreme. Ključni su to elementi za izradu širih planova pripreme za krizne situacije.

               (8)Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire
                  6
                kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za ublažavanje izvanrednih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Te će izmjene osigurati dodatnu fleksibilnost, ali i znatno jednostavnije i povezanije procedure. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020.–2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Belgiju se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim građanima i sektorima.

               (9)Socioekonomske posljedice pandemije vjerojatno će se nejednako osjetiti u regijama zbog različitih obrazaca specijalizacije. To uključuje i velik rizik od povećanja nejednakosti unutar regija i među regijama Belgije. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika].

               (10)Belgija je 30. travnja 2020. dostavila Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, ti su programi ocijenjeni istodobno.

               (11)Na Belgiju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu.

               (12)Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Belgiji da se pobrine da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  7
                u 2019. ne premaši 1,8 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Budući da Belgija ispunjava uvjete za zatraženo privremeno odstupanje od 0,5 % BDP-a na temelju klauzule o strukturnim reformama, potrebna strukturna prilagodba za 2019. smanjena je na 0,1 % BDP-a, što odgovara stopi nominalnog rasta neto primarnih rashoda koja u 2019. ne premašuje 2,8 %. Komisijina ukupna ocjena potvrđuje da postoji značajno odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2019. i u 2018. i 2019. kad se zajedno uzmu u obzir. To je relevantan čimbenik u Komisijinu izvješću sastavljenom u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora u kojem se ocjenjuje usklađenost Belgije s kriterijem duga u 2019.

               (13)Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo pogoršati, s deficita od 1,9 % BDP-a u 2019. na deficit od 7,5 % BDP-a u 2020. Nakon smanjenja na 98,6 % BDP-a u 2019., prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da u 2020. udio duga opće države u BDP-a poraste na 115 %. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost izazvana pandemijom bolesti COVID-19.

               (14)U okviru koordiniranog Unijina pristupa Belgija je na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 2,3 % BDP-a. Mjere uključuju federalni sustav naknada za privremenu nezaposlenost, zamjenski dohodak za samozaposlene, pomoć federacije za rashode povezane s krizom, razne regionalne naknade za poduzeća te sektorske subvencije. Kvantifikacija mjera koje povećavaju deficit uglavnom se podudara s procjenama Komisije, kad se uzme u obzir različito tretiranje troškova automatskih stabilizatora. Osim toga, Belgija je najavila mjere koje će pridonijeti potpori likvidnosti poduzeća bez izravnog učinka na proračun. Te se mjere odnose i na federalna i na regionalna jamstva za zajmove za poduzeća i za samozaposlene, koja se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 11,8 % BDP-a. Primjenjuju se i odgode plaćanja poreza, posebno poreza na dohodak i poreza na dobit te socijalnih doprinosa, ali u Programu stabilnosti za 2020. to nije kvantificirano. Mjere koje je Belgija poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije o koordiniranom gospodarskom odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19. Puna provedba tih mjera uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, pridonijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjoročnom razdoblju.

               (15)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2020. predviđa se da će ne bude li promjene politika u Belgiji, ukupni saldo opće države iznositi -8,9 % BDP-a u 2020. te –4,2 % u 2021. Predviđa se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 113,8 %.

               (16)Budući da Belgija u 2019. nije poštovala pravilo o dugu, a u 2020. je planirala premašiti graničnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a, Komisija je 20. svibnja 2020. izdala izvješće izrađeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora. Analiza općenito upućuje na zaključak da kriteriji deficita i duga definirani Ugovorom i Uredbom (EZ) br. 1467/1997 nisu ispunjeni.

               (17)Kao odgovor na izbijanje pandemije COVID-19 belgijska tijela donijela su sveobuhvatan paket mjera za ublažavanje socijalnog i gospodarskog učinka oštrog gospodarskog pada. Uspostavljen je sustav jamstava u iznosu od 50 milijardi EUR za nove kratkoročne kredite odobrene održivim poduzećima. Regije i zajednice uvele su i jamstva za mostne i redovite poslovne kredite, potporu za likvidnost poduzeća u obliku izravnih zajmova te mjere za financijsku potporu poduzećima koja su najviše pogođena krizom. Vrijeme vraćanja postojećih hipotekarnih i poslovnih kredita može se produljiti. Teško pogođenim poduzećima dostupan je privremeni moratorij na stečajni postupak. Uvedeni su ciljani poticaji da bi se veći broj radnika potaknuo na ostanak na poslu ili nastavak rada te se tako osigurao kontinuitet poslovanja. Plaćanje doprinosa za socijalno osiguranje i poreza, kao što su porez na dodanu vrijednost, na dobit i na dohodak, u nekim se slučajevima može odgoditi ili se obveznike može izuzeti od plaćanja. Poduzećima pogođenima krizom federalna vlada osigurala je povećane naknade u programu za privremeno nezaposlene zbog više sile. Mjesečni zamjenski dohodak dostupan je samozaposlenima kojima je rad prekinut najmanje sedam uzastopnih dana. Privremeno je zamrznuto postupno smanjivanje naknade za nezaposlenost. Federalna vlada priprema i dodatni skup mjera protiv nesolventnosti poduzeća, npr. oslobođenje od poreza na dobit i dohodak za fiskalnu godinu 2020.

               (18)Belgijski zdravstveni sustav dobro funkcionira, bolnice pružaju potrebnu medicinsku pomoć. Ipak, pandemija bolesti COVID-19 otkrila je brojne nedostatke zdravstvenog sustava kad je izložen velikoj javnozdravstvenoj krizi. Pokazalo se da Belgija treba riješiti problem strukturnog manjka zdravstvenih radnika. I u bliskoj budućnosti ostat će važno pitanje opskrbe dovoljnom količinom bitnih medicinskih proizvoda, uključujući zaštitnu opremu, posebno za zdravstvene radnike i radnike u drugim izloženim zanimanjima. Da bi se javnozdravstvenom krizom kao što je COVID-19 uspješno upravljalo, nužno je izraditi javnozdravstvenu strategiju koja će i kratkoročno i srednjoročno biti u potpunosti usklađena s politikom prevencije i dugotrajne skrbi. Za to je važna nesmetana provedba sporazuma s međuministarske konferencije o javnom zdravstvu, kojim se određuje da bolničko osoblje i infrastruktura (koja je u nadležnosti federacije) budu dostupni ustanovama za dugotrajnu skrb (koje su u nadležnosti triju belgijskih zajednica).

               (19)U 2019. i na početku 2020. Belgija je bila dosegnula rekordno visoku razinu zaposlenosti, ali je rast zaposlenosti naglo zaustavljen krizom izazvanom pandemijom bolesti COVID-19. Postojeći sustavi javne potpore dohotku u Belgiji, kao što je program pomoći u slučaju privremene nezaposlenosti radnika i pravo samozaposlenih na privremenu pomoć za premošćivanje, pružaju djelomičnu naknadu za gubitak prihoda zbog skraćenja radnog vremena. Ti programi rada u skraćenom radnom vremenu važni su za smanjenje posljedica snižene proizvodnje na razinu zaposlenosti. Ipak se u 2020. očekuje da nezaposlenost poraste na 7 % te da se donekle smanji u 2021., na 6,6 %. Da bi se spriječilo strukturno povećanje nezaposlenosti, postojeće aktivne politike u području tržišta rada moraju postati učinkovitije jer sada to nisu pa velik broj nezaposlenih sudjeluje u aktivnim mjerama tržišta rada, a istodobno je prijelaz iz nezaposlenosti u zaposlenost nizak. Potreban je sveobuhvatni pristup osobama koje su najudaljenije od tržišta rada i koje će vjerojatno biti najviše pogođene negativnim socioekonomskim posljedicama krize. Najviše su ugroženi niskokvalificirani radnici, osobe migrantskog podrijetla i osobe s invaliditetom. Osim toga, porezni klin za rad i dalje je u prosjeku visok za sve razine dohotka, osim za osobe s vrlo niskim primanjima (pedeset posto prosječne plaće). To je važan pokretač relativno visokih troškova rada, što može negativno utjecati na potražnju za radnom snagom, posebno za radna mjesta s niskom produktivnošću.

               (20)Trebalo bi poticati mobilnost radne snage prema sektorima s velikim manjkom radne snage, među kojima su zdravstveni sektor, informacijske i komunikacijske tehnologije te tehnička i profesionalna zanimanja. Za to će biti nužne i krupne prekvalifikacije i usavršavanja te će biti potrebno veće sudjelovanje odraslih u obrazovanju i osposobljavanju, među ostalim i tijekom razdoblja skraćenog radnog vremena. Postoji bojazan da postojeći programi poticaja za osposobljavanje ne dopiru do onih kojima bi najviše trebali, kao što su niskokvalificirani radnici, stariji radnici i osobe migrantskog podrijetla. Nepoznavanje jezika velika je prepreka, posebno u dvojezičnom Bruxellesu. Zajednice poduzimaju mjere kojima potiču upis na znanstvene, tehnološke, inženjerske i matematičke studije, ali da bi se zadovoljila buduća potražnja na tržištu rada, potrebna je sveobuhvatna strategija. Opća je razina digitalnih vještina dobra, ali stagnira. Među mladima, a posebno među onima s niskim obrazovanjem, razina digitalnih vještina niža je od prosjeka EU-a, a zadnjih se godina i pogoršava. Za pristup učenju na daljinu ključno je da svim učenicima budu dostupne odgovarajuća oprema i internetska veza, a nastavnicima programi osposobljavanja i mentorstva. To je nužno i da se zbog krize ne bi pogoršale već postojeće nejednakosti u obrazovnom sustavu.

               (21)Belgija je donijela brojne programe potpore likvidnosti poduzeća, uključujući program državnih jamstava za zajmove te nekoliko regionalnih programa prijavljenih u okviru privremenog okvira za mjere državne potpore, kojima je svrha potpora gospodarstvu u trenutačnoj pandemiji bolesti COVID-19. Da bi poduzeća, osobito mala i srednja, te samozaposleni, imali koristi, da bi ih ti programi zaštitili i pomogli im u brzom oporavku, potrebno je da se oni učinkovito i djelotvorno provode, te da ih provode i posrednici. U pripremi i provedbi tih mjera potrebno je uzeti u obzir otpornost bankarskog sektora, uključujući i posrednike.

               (22)Unatoč naporima vlade administrativno opterećenje poduzeća iznosi oko 7 milijardi EUR godišnje (1,6 % BDP-a), uglavnom zbog obveza koje proizlaze iz poreznog i radnog zakonodavstva. Porezni sustav složen je zbog velikog broja poreznih rashoda. Upravljanje plaćama u poduzeću složeno je, osobito ako je poduzeće pod različitim regionalnim sustavima. Budući da javna tijela sve više kasne s plaćanjem, poduzećima prijeti stečaj, a poslovna se klima pogoršava. Velika su kašnjenja u izdavanju građevinskih dozvola te električnih i vodovodnih priključaka. Postupak prijenosa imovine među najsporijima je i najskupljima u EU-u. Uvjeti za ulazak na tržište građevinskih i zanatskih usluga uvelike se razlikuju među regijama. Pravila o radnom vremenu trgovina, akcijskim prodajama, popustima i distribucijskim kanalima za lijekove koji se izdaju bez recepta otežavaju rad u maloprodaji. Uvođenje 5G mreže koči se, među ostalim, strogim ograničenjima zračenja (osobito u Bruxellesu), koja se razlikuju među regijama, skupim porezima na odašiljače u Bruxellesu te dugim čekanjem na dozvolu za postavljanje odašiljača. U području stečaja nema posebnog pojednostavnjenog postupka izvansudske nagodbe za mala i srednja poduzeća, a samo dužnici mogu pokrenuti stečajni postupak. Unatoč postupnom poboljšanju, nedovoljna digitalizacija i nedostatak sredstava i dalje su problem pravosudnog sustava. Zbog dugotrajnih upravnih postupaka velika su kašnjenja u postupcima javne nabave i izdavanja građevinskih dozvola. Najvažnija tijela za provedbu zakona u području nadzora tržišta, tržišnog natjecanja i željezničkog prijevoza nemaju dovoljno osoblja za rad.

               (23)Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno mobilizirati veća sredstva na početku provedbe već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Kako je navedeno u Nacionalnom energetskom i klimatskom planu (NECP) za razdoblje 2021.–2030., Belgija treba velika ulaganja u održivi promet, ponajprije radi rješavanja problema zagušenja prometa i poticanja električne mobilnosti. Prije krize belgijske su regije najavile velike višegodišnje planove razvoja prometne infrastrukture. Velika su ulaganja u prigradsku željeznicu oko Bruxellesa, signalizaciju te lučke i prekogranične željezničke veze. U NECP-u su utvrđene i velike potrebe za ulaganjem u proizvodnju energije iz obnovljivih i fleksibilnih izvora, međupovezanost, pametne mreže, pohranu i energetsku učinkovitost kako bi se ispunili europski energetski ciljevi, ostvarila obveza Belgije da do 2025. potpuno ukine upotrebu nuklearne energije i da obnovi 80 % fonda zgrada izgrađenih prije uvođenja energetskih normi. Za razliku od relativno visokog intenziteta istraživanja i razvoja u privatnom sektoru, intenzitet istraživanja i razvoja u javnom sektoru i dalje je nešto niži nego u većini država članica slične razine gospodarskog razvoja. Budući da u roku predviđenom propisima Unije Belgija ne planira dodijeliti pionirske frekvencijske pojaseve za mrežu 5G, uvođenje mreže 5G moglo bi kasniti. Kao privremeno rješenje belgijska su tijela u ožujku 2020. otvorila javnu raspravu o privremenim nacionalnim dozvolama za 200 MHz raspoloživog spektra u pojasu 3,6 – 3,8 GHz. Belgija bi izradom programa za korištenje sredstava iz Fonda za pravednu tranziciju u razdoblju 2021.–2027. mogla lakše odgovoriti na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Belgiju. To bi joj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

               (24)Iako se ove preporuke prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za Slovačku iz 2019. koje je Vijeće usvojilo 9. srpnja 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za uklanjanje srednjoročnih do dugoročnih strukturnih nedostataka. Te su preporuke i dalje relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom godišnjeg ciklusa europskog semestra sljedeće godine. Isto vrijedi i za preporuke koje se odnose na investicijske politike. O tim potonjim preporukama trebalo bi voditi računa pri izradi strateških programa financiranja kohezijske politike nakon 2020., uključujući i pri izradi mjera ublažavanja i strategija izlaska iz aktualne krize.

               (25)Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može pridonijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja. Osigura li punu provedbu preporuka navedenih u nastavku, Belgija će pridonijeti napretku u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji zajamči konkurentna održivost.

               (26)Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka bolesti COVID-19. Belgija bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje i s politikama drugih država članica europodručja.

               (27)Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Belgije i objavila je u izvješću za Belgiju za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020. i Nacionalni program reformi za 2020. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Belgiji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Belgiji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (28)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje
                  8
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Belgija u 2020. i 2021. poduzme djelovanje kojemu je cilj:

               1.U skladu s općom klauzulom o odstupanju, poduzeti sve potrebne mjere i učinkovito odgovoriti na pandemiju, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Jačati ukupnu otpornost zdravstvenog sustava i pobrinuti se za opskrbu ključnim medicinskim proizvodima.

               2.Zalaganjem za učinkovite aktivne mjere tržišta rada i poticanjem razvoja vještina ublažiti učinak krize na zapošljavanje i na društvo.

               3.Omogućiti učinkovitu provedbu mjera za osiguravanje likvidnosti malim i srednjim poduzećima i samozaposlenima, te poboljšavati poslovnu klimu. Dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u infrastrukturu održivog prometa, čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, digitalnu infrastrukturu kao što su mreža 5G i gigabitska mreža te istraživanje i inovacije.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 500 final.

                     (3)

                        SL C 301, 5.9.2019., str. 1.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) ( SL L 99, 31.3.2020., str. 5) i Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1).

                     (7)

                        Neto primarni državni rashodi uključuju ukupne državne rashode bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti pokriveni prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade u slučaju nezaposlenosti. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

                     (8)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.5.2020.
            COM(2020) 507 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Irske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Irske za 2020.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Irske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Irske za 2020.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta i time označila početak Europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Irska jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

               (2)Izvješće za Irsku
                  3
                za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Irske u smislu preporuka za Irsku koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019.
                  4
               , mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Irske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Irskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Te se neravnoteže posebno odnose na visoke razine javnog i privatnog duga te neto vanjskih obveza.

               (3)Svjetska zdravstvena organizacija službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti COVID-19. Pandemija je ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača i negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta, dohotke radnika i poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski udar čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Europskoj uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju
                  5
                u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih dionika na nacionalnoj razini i na razini Unije.

               (4)Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi biti predmet demokratskog nadzora i neovisnog sudskog preispitivanja.

               (5)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu
                  6
               . Ta klauzula olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97. Komisija je u Komunikaciji Vijeću iznijela stajalište da trenutačni uvjeti dopuštaju aktivaciju te klauzule zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada prouzročenog pandemijom bolesti COVID-19. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio donijeti i odluku o usvajanju revidirane fiskalne putanje. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne obustavljaju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, nego se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

               (6)Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi uvođenja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na radnom mjestu u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija, izvlačeći pouke iz krize, trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za povratak na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju.

               (7)Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju jedinstveno tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodnog kretanja robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje jedinstvenog tržišta moraju se ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvu potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije, uz poboljšane strategije nabave, diversificirane lance opskrbe i strateške rezerve osnovne medicinske opreme. Ključni su to elementi za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

               (8)Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire
                  7
                kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za ublažavanje izvanrednih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Te će izmjene osigurati dodatnu fleksibilnost, ali i znatno jednostavnije i povezanije procedure. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020.–2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Irska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim građanima i sektorima.

               (9)Socioekonomske posljedice pandemije vjerojatno će se nejednako osjetiti u regijama zbog različitih obrazaca specijalizacije. To uključuje znatan rizik od povećanja regionalnih nejednakosti unutar Irske. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

               (10)Irska je 21. travnja 2020. dostavila Nacionalni program reformi za 2020., a 30. travnja 2020. i Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, programi su ocijenjeni istodobno.

               (11)Na Irsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu.

               (12)Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo od suficita od 0,4 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 7,4 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 4,1 % BDP-a. Nakon smanjenja na 58,8 % BDP-a u 2019., prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-u porasti na 69,1 %. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost izazvana pandemijom bolesti COVID-19.

               (13)Irska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 2,0 % BDP-a. Mjere uključuju potporu zapošljavanju i nezaposlenosti u razdoblju od dvanaest tjedana (oko 1,4 % BDP-a) te dodatne rashode za povećanje kapaciteta i dostupnosti zdravstvenog sustava (oko 0,6 % BDP-a). Osim toga, Irska je najavila mjere koje će pridonijeti potpori likvidnosti poduzeća bez neposrednog učinka na proračun, koje se u Programu stabilnosti za 2020. procjenjuju na 0,3 % BDP-a. Te mjere uključuju kreditna jamstva i različite kreditne programe, obustavu plaćanja kamata i kazni za određene zakašnjela plaćanja poslodavaca, obustavu aktivnosti naplate duga i prekide plaćanja poslovnih kredita u trajanju do tri mjeseca. Vlada je 2. svibnja 2020. najavila novi paket mjera potpore poduzećima u obliku kredita ili u obliku vlasničkog kapitala u iznosu od oko 2 % BDP-a, koje nisu uključene u Program stabilnosti za 2020. ni u Komisijinu prognozu. Mjere koje je Irska poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije o koordiniranom gospodarskom odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19. Puna provedba tih mjera uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, pridonijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

               (14)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2020. predviđa se da će ne bude li promjene politika u Irskoj ukupni saldo opće države iznositi -5,6 % BDP-a u 2020. te -2,9 % u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 66,4 % u 2020. i 66,7 % u 2021.

               (15)Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Irska u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/1997 nije ispunjen.

               (16)Pandemija bolesti COVID-19 snažno je pogodila Irsku u prvoj polovici 2020. i njezin zdravstveni sustav izložila iznimnom pritisku. Irska je radi suzbijanja pandemije uvela hitne mjere za jačanje zdravstvenog sustava, kao i mjere za suzbijanje širenja zaraze, što je ozbiljno ograničilo gospodarsku aktivnost u određenim sektorima. Osim toga, Vlada je uvela širok raspon gospodarskih mjera kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri ublažile posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19. Među ostalim, riječ je o programima subvencija za plaće radi zaštite radnih mjesta, socijalnim plaćanjima, privremenim zabranama povećanja najamnine i deložacije te mjerama likvidnosti i kreditne potpore poduzećima. Iako je cilj tih mjera ublažiti gospodarski udar pandemije, rizici od znatnog gubitka outputa, stečaja i nesolventnosti te povećanja nezaposlenosti i broja osoba kojima prijeti siromaštvo i dalje su visoki.

               (17)Prije pandemije bolesti COVID-19 bolnice su već radile s gotovo punim kapacitetom, pri čemu je stopa popunjenosti kreveta za akutnu skrb među najvišima u zemljama OECD-a. To je uglavnom posljedica nepostojanja univerzalnog pristupa primarnoj zdravstvenoj zaštiti i znatnog oslanjanja na bolničku skrb. Izazovi u pogledu zapošljavanja i zadržavanja zaposlenika u određenim su regijama i bolnicama doveli do nedostatka medicinskih sestara i tehničara. Dugotrajna kućna njega nije pružana u dovoljnoj mjeri i nije bila uređena kao zakonsko pravo, a politikama se poticalo korištenje institucijske skrbi. Pandemija bolesti COVID-19 stvorila je dosad nezabilježen pritisak na sustav zdravstvene skrbi. Pravodobno su uvedene hitne mjere za povećanje kapaciteta bolnica i pružanje privremene univerzalne zdravstvene skrbi. Međutim, Irskoj u srednjoročnom razdoblju i dalje predstoji rješavanje strukturno ograničene učinkovitosti, fleksibilnost, otpornosti i dostupnosti zdravstvenog sustava. Cilj je ambiciozne reforme pod nazivom Sláintecare uspostaviti univerzalno dostupan i održiv zdravstveni sustav. Međutim, planovi za njezinu provedbu i dalje su nejasni. Utvrđivanje jasnih ključnih točaka i rokova te čvrst okvir za praćenje mogu doprinijeti pravodobnoj uspostavi univerzalnog zdravstvenog osiguranja. Za provedbu reformi dugotrajne skrbi, uključujući nove načine rada u zajednici potporom za kućnu njegu i reorganizacijom resursa za zdravstvenu njegu, možda će biti potrebno utvrditi stanje postojećih objekata, izraditi projekcije budućeg rasta potražnje i odgovarajuću analizu nedostataka, a zatim plan provedbe.

               (18)Prema najnovijoj prognozi Komisije očekuje se porast nezaposlenosti na 7,4 % u 2020. i blago smanjenje na 7 % u 2021. Vlada je u znatnoj mjeri iskoristila politiku potpore dohotku i zapošljavanju kako bi odgovorila na pandemiju, osobito programe skraćenog radnog vremena, koju bi trebalo i dalje brzo provoditi i poboljšavati. Zbog relativno velikog broja osoba koje žive u kućanstvima s niskim intenzitetom rada potrebni su dodatni napori za poticanje individualiziranih strategija aktivacije. Irska se i dalje suočava s izazovima povezanima sa siromaštvom i kvalitetom radnih mjesta te potpore, među ostalim za osobe s invaliditetom, a pandemija će ih vjerojatno pogoršati. U suradnji sa socijalnim partnerima trenutačna situacija upućuje na nastavak napora za usavršavanje i prekvalifikaciju kako bi se zadovoljile promjenjive potrebe tržišta rada i radna snaga pripremila za tranziciju u području klime, energetike i kružnog gospodarstva. Utvrđen je nedostatak vještina u stambenom sektoru, ali se očekuje da će se tijekom tranzicije pojaviti i drugi nedostaci. U kontekstu pandemije bolesti COVID-19 ključno je osigurati da se digitalizacijom obrazovanja i rada ne povećaju obrazovne i socijalne nejednakosti.

               (19)Vlada je provela razne mjere za potporu stambenoj ponudi, koje su pridonijele tome da se broj dovršenih stambenih nekretnina godišnje povećao za gotovo 40 % u dvogodišnjem razdoblju do rujna 2019. Čini se da su te mjere, u kombinaciji s djelotvornim makrobonitetnim alatima, pridonijele obuzdavanju rasta cijena stambenih nekretnina. Međutim, broj novoizgrađenih stambenih nekretnina još uvijek ne zadovoljava potražnju. Cjenovna pristupačnost stambenih nekretnina problem je mnogim kućanstvima, uz stalni rast najma stambenih nekretnina. Poboljšanje infrastrukture, u kombinaciji s prostornim planiranjem, moglo bi biti ključan čimbenik za poboljšanje stambene ponude. Osim toga, rješavanjem administrativnih nedostataka u vezi s nametom na neiskorištene građevinske površine moglo bi se u srednjoročnom razdoblju pridonijeti poboljšanju cjenovne pristupačnosti stambenih nekretnina. Nedostaci povezani s ponudom socijalnih stambenih nekretnina i dalje su znatan izazov za olakšavanje uključenosti, među ostalim i najranjivijih skupina. Nedavne mjere politike ubrzale su isporuku socijalnih stambenih nekretnina, iako je u prosincu 2019. na listama čekanja za socijalno stanovanje u Irskoj još uvijek bilo oko 68 700 kućanstava. Potrebni su dodatni napori kako bi se zadovoljile potrebe preostalih kućanstava na sadašnjoj listi čekanja i potencijalnih novih podnositelja zahtjeva. Od oko 10 000 registriranih beskućnika u Irskoj 3 500 su djeca. To izaziva zabrinutost u pogledu mogućih rizika od produbljenja nejednakosti, ukorijenjenog siromaštva i socijalne isključenosti. Samohrani roditelji s djecom jedna su od skupina koja je najviše pogođena beskućništvom. I dalje postoje znatne razlike među regijama i gradovima, pri čemu je 69 % odraslih osoba koje su beskućnici koncentrirano u širem dublinskom području.

               (20)Domaći bankarski sustav važan je izvor likvidnosti za irska poduzeća. Pravodoban pristup zajmovima može uzrokovati teškoće malim i srednjim poduzećima te poduzećima bez kolaterala ili onima koja nisu ranije poslovala sa zajmodavcem. Osim toga, pristup MSP-ova bankovnom kreditiranju donedavno je bio otežan zbog visokih kamatnih stopa. Irske vlasti i banke uvele su niz mjera za ublažavanje financijskih poteškoća s kojima se suočavaju poduzeća i kućanstva. Važno je tim mjerama osigurati potrebnu likvidnost i potaknuti održiva rješenja za restrukturiranje zajmoprimcima čije su financijske poteškoće usko povezane s pandemijom bolesti COVID-19 i za koje se stoga očekuje da će nakon prijelaznog razdoblja ponovno uspostaviti održivost. Samo takav uravnotežen pristup može pomoći poduzećima i kućanstvima da prevladaju privremene izazove i da se pritom ne ugrozi profitabilnost (koja je već niska) i tek započeti napredak koji je Irska ostvarila posljednjih godina u vezi s poboljšanjem financijske stabilnosti svojeg bankarskog sektora. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora.

               (21)Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Preduvjet za ponovno pokretanje gospodarstva Irske jest nastavak ambicioznih ulaganja u okoliš, klimu, energiju i infrastrukturu. Irska zasad zaostaje u području dekarbonizacije. Emisije stakleničkih plinova u prometu i zgradama visoke su i dalje su u porastu. Irska neće ostvariti ciljeve energetske učinkovitosti i energije iz obnovljivih izvora za 2020. Ovisna je o uvozu energije i među državama članicama s najvišim cijenama električne energije, što bi moglo negativno utjecati na okoliš i poslovnu konkurentnost. Njezin prelazak na klimatski neutralno gospodarstvo zahtijevat će tijekom duljeg razdoblja znatna privatna i javna ulaganja u područjima kao što su obnovljivi izvori energije, infrastruktura za električnu energiju, energetska učinkovitost i održivi promet. Akcijski plan za klimu vjerodostojna je inicijativa za promjenu trenda emisija. Bit će potrebna učinkovita i održiva provedba politika i mjera u okviru tog plana kako bi ambicije dale konkretne rezultate. Irska bi izradom programa za korištenje sredstava iz Fonda za pravednu tranziciju u razdoblju 2021.–2027. mogla lakše odgovoriti na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Irsku. To bi Irskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

               (22)Napori Irske da smanji jaz produktivnosti između inozemnog i domaćeg sektora i dalje nisu dovoljni. Treba pozdraviti izravnu potporu suradnji između poduzeća i javnih istraživačkih centara s pomoću Fonda za inovacije u području disruptivnih tehnologija, primjerice suradničkim projektima između industrije, uključujući i MSP-ove, i istraživačkih organizacija. Iako je iznos javne potpore poduzećima u Irskoj relativno visok, ta se potpora provodi s pomoću programa poreznih olakšica za istraživanje i razvoj, koji pogoduje većim poduzećima u stranom vlasništvu i ima ograničen učinak na poboljšanje produktivnosti lokalnih irskih poduzeća. U okviru programa „Future Jobs Ireland” utvrđene su ključne mjere koje bi mogle pridonijeti rješavanju slabosti domaćeg gospodarstva, posebno inicijative za jačanje produktivnosti domaćih poduzeća, a prije svega MSP-ova. Važno je da se te mjere učinkovito provedu. Kriza je također istaknula potrebu za digitalizacijom u malim i srednjim poduzećima, posebno u pogledu rješenja za rad na daljinu, osposobljavanja radnika i kibersigurnosti. Digitalna infrastruktura ključan je preduvjet za poticanje produktivnosti MSP-ova i promicanje poduzetništva. Ultrabrzi širokopojasni pristup dostupan je samo u 5 % ruralnih područja, što je znatno ispod prosjeka EU-a od 29 %, a Irska je i jedna od najskupljih zemalja EU-a kad je riječ o fiksnom širokopojasnom pristupu. S obzirom na to da je potpisan ugovor o velikim javnim ulaganjima u okviru Nacionalnog plana za širokopojasni pristup kako bi se riješili infrastrukturni nedostaci, važno je pomno pratiti i osigurati pravodobnu provedbu uvođenja javno podržane ultrabrze širokopojasne mreže, posebno u ruralnim područjima.

               (23)Rješavanje problema agresivnog poreznog planiranja ključan je preduvjet za poboljšanje učinkovitosti i pravednosti poreznih sustava, kako je navedeno u Preporuci za europodručje za 2020. Zbog učinaka prelijevanja među državama članicama koji proizlaze iz strategija agresivnog poreznog planiranja poreznih obveznika, zakonodavstvo Unije potrebno je dopuniti koordiniranim djelovanjem na razini nacionalnih politika. Irska je poduzela korake za rješavanje pitanja povezanih s agresivnim poreznim planiranjem provedbom dogovorenih međunarodnih i europskih inicijativa te dodatnim mjerama na nacionalnoj razini. Međutim, visoka razina isplata naknada za licencije i dividendi kao postotak BDP-a upućuje na to da se poduzeća koriste poreznim propisima Irske kako bi provodila agresivno porezno planiranje, stoga će biti potrebno ocijeniti učinkovitost nacionalnih mjera. Proširenjem porezne osnovice prihodi bi postali otporniji na gospodarske fluktuacije i neočekivane šokove te bi se ojačalo funkcioniranje automatskih stabilizatora. Visoka koncentracija poreza na dobit, pri čemu udio deset najvećih poduzeća u porezu na dobit iznosi 45 %, njegova volatilnost i potencijalna nesigurnost, kao i njihov rastući udio u ukupnim poreznim prihodima (rekordnih 18,7 % u 2018.) upućuju na rizik od pretjeranog oslanjanja na te primitke za financiranje trajnih tekućih rashoda.

               (24)Unatoč naporima da ojača svoj okvir za sprječavanje pranja novca, Irska se i dalje suočava s rizicima zbog svojeg međunarodno orijentiranog gospodarstva, što uključuje znatan priljev izravnih stranih ulaganja i postojanje složenih pravnih struktura sa stranim sponzorima. Preispituje se nacionalna procjena rizika kako bi se bolje odrazila stvarna izloženost riziku stručnih osoba koje su uključene u pružanje usluga poduzećima i trustovima. Ako te stručne osobe nedovoljno razumiju izloženost riziku, to dovodi do niske stope prijavljivanja sumnjivih transakcija. Intenzitet nadzora nije dovoljan za otklanjanje tih problema i ne primjenjuje se pristup koji se temelji na procjeni rizika, što otežava učinkovitost okvira za sprječavanje pranja novca. Uspostavljen je nacionalni registar stvarnih vlasnika poduzeća kako bi se ograničila tajnost i identificirali stvarni vlasnici. Kvaliteta dostavljenih informacija i djelotvornost registra trebaju se pratiti tijekom vremena.

               (25)Iako se ove preporuke prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za Irsku iz 2019. koje je Vijeće usvojilo 9. srpnja 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za uklanjanje srednjoročnih i dugoročnih strukturnih nedostataka. Te su preporuke i dalje relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom godišnjeg ciklusa europskog semestra sljedeće godine. Isto vrijedi i za preporuke koje se odnose na investicijske politike. O tim potonjim preporukama trebalo bi voditi računa pri izradi strateških programa financiranja kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i pri izradi mjera ublažavanja i strategija izlaska iz aktualne krize.

               (26)Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može pridonijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja. Osigura li punu provedbu preporuka navedenih u nastavku, Irska će pridonijeti napretku u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji zajamči konkurentna održivost.

               (27)Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka bolesti COVID-19. Irska bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje i s politikama drugih država članica europodručja.

               (28)Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Irske i objavila je u Izvješću za Irsku za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020. i Nacionalni program reformi za 2020. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Irskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Irskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (29)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje
                  8
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (30)Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. U ovim se preporukama vodilo računa o tome da je potrebna pomoć u borbi protiv pandemije i olakšanju gospodarskog oporavka prvi korak u pravcu korekcije neravnoteža. Preporuke koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 2. i 4.

               PREPORUČUJE da Irska u 2020. i 2021. poduzme djelovanje kojemu je cilj:

               1.U skladu s općom klauzulom o odstupanju, poduzeti sve potrebne mjere i učinkovito odgovoriti na pandemiju, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Poboljšati dostupnost zdravstvenog sustava i ojačati njegovu otpornost, među ostalim odgovaranjem na potrebe zdravstvenih djelatnika i osiguravanjem univerzalnog pristupa primarnoj zdravstvenoj zaštiti.

               2.Pružiti potporu zapošljavanju razvijanjem vještina. Ukloniti rizik od digitalnog jaza, među ostalim u obrazovnom sektoru. Povećati ponudu socijalnog i cjenovno pristupačnog stanovanja.

               3.Nastaviti podupirati poduzeća, osobito mala i srednja poduzeća, prije svega mjerama kojima im se osigurava likvidnost. Dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, posebno na čistu i učinkovitu proizvodnju i korištenje energije, održivi javni prijevoz, opskrbu vodom i njezino pročišćavanje, istraživanje i inovacije te digitalnu infrastrukturu.

               4.Proširiti poreznu osnovicu. Pojačati mjere za uklanjanje značajki poreznog sustava kojima se olakšava agresivno porezno planiranje, uključujući i izlazna plaćanja. Osigurati učinkovit nadzor i provedbu okvira za sprječavanje pranja novca u odnosu na stručne osobe koje pružaju usluge trustovima i poduzećima.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 506 final.

                     (4)

                        SL C 301, 5.9.2019., str. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Uredba (EU) br. 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.) i Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

                     (8)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.