               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 23.5.2018.
            COM(2018) 418 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2018.i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2018.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2018.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2018.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Nizozemska navodi kao jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 22. ožujka 2018. Vijeće je 14. svibnja 2018. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”).

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Nizozemska bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke o ekonomskoj politici europodručja, koja je navedena u preporukama 1. i 2. u nastavku.

               (3)Izvješće za Nizozemsku za 2018.
                  5
                objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Nizozemske u smislu preporuka za Nizozemsku koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Nizozemske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, koji su također objavljeni 7. ožujka 2018.
                  6
                Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Nizozemskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, među državama članicama europodručja Nizozemska bilježi najveći trogodišnji prosjek suficita tekućeg računa u pogledu BDP-a. Taj suficit upućuje na to da raspodjela resursa nije optimalna te da postoje mogućnosti za povećanje rasta i socijalne zaštite. Visoka je razina privatnog duga, konkretno hipotekarnih kredita kućanstava i duga multinacionalnih poduzeća. Prevelika zaduženost kućanstava povećava osjetljivost na financijske šokove.

               (4)Nizozemska je 30. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018., a 26. travnja 2018. svoj Program stabilnosti za 2018. Uzimajući u obzir njihovu povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je propisano člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  7
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje sporazume o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim ekonomskim upravljanjem
                  8
               .

               (6)Na Nizozemsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2018. planira smanjenje suficita opće države s 1,1 % BDP-a u 2017. na 0,3 % BDP-a u 2021. Tijekom programskog razdoblja i dalje će se ostvarivati srednjoročni proračunski cilj, odnosno strukturni deficit od 0,5 % BDP-a. U Programu stabilnosti za 2018. predviđa se da će se udio duga opće države u BDP-u 2021. smanjiti na 44,0 %. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerodostojan je. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2018. predviđa se da će se strukturni saldo smanjiti s 0,5 % BDP-a u 2017. na –0,1 % BDP-a u 2018. i –0,3 % BDP-a u 2019., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Predviđa se da će dug opće države stabilno smanjivati i ostati ispod referentne vrijednosti utvrđene Ugovorom. Općenito, Vijeće smatra da bi Nizozemska trebala u 2018. i 2019. ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Ipak ima još prostora za povećanje javnih i privatnih ulaganja u istraživanje, razvoj i inovacije s pomoću fiskalnih i strukturnih politika, uz istodobno poštovanje srednjoročnog cilja.

               (7)Nizozemska ima učinkovit sektor istraživanja i razvoja te uspješan obrazovni sustav i znanstvenu infrastrukturu kao dobar temelj za poticanje inovacija i jačanje kapaciteta putem obrazovanja i aktivnosti istraživanja i razvoja. Najavljena su znatna dodatna ulaganja, kojima bi se moglo pridonijeti stabilizaciji intenziteta javnih i privatnih aktivnosti istraživanja i razvoja. I dalje je neizvjesno hoće li Nizozemska ostvariti svoje ciljeve iz strategije Europa 2020., posebno u području ulaganja u istraživanje i razvoj te obnovljivu energiju.

               (8)Ključan izazov pri rješavanju problema visoke zaduženosti kućanstava predstavlja tržište stambenih nekretnina, na kojemu se uzorci stambenog financiranja i štednje u tom sektoru oblikuju na temelju desetljećima prisutnih nefleksibilnosti i poticaja koji imaju negativan učinak. Od 2012. proveden je niz mjera kojima je djelomično riješeno to pitanje. Vlada je 2017. najavila da planira od 2020. ubrzati smanjenje poreznog odbitka na hipotekarne kamate. Međutim, slabo funkcioniranje srednjeg segmenta tržišta stambenih nekretnina potiče kućanstva na kupnju umjesto na najam, što dovodi do visokih udjela duga u dohotku i financijske ranjivosti mladih. Sektor socijalnog stanovanja jedan je od najvećih u Uniji, ali u takvim stanovima ne stanuju uvijek oni kojima je to doista i potrebno. Kućanstva s visokim dohotkom ostaju u socijalnim stanovima jer društva za najam socijalnih stanova ne povećavaju stanarine onoliko brzo koliko bi to zakonski mogla. Iako je najavila da namjerava poduprijeti ponudu povoljnih stambenih nekretnina na privatnom tržištu stambenih nekretnina, vlada još nije dostavila konkretne planove za takvu potporu.

               (9)Kako je navedeno u Preporuci za europodručje 2018., borba protiv strategija agresivnog poreznog planiranja ključna je za sprečavanje narušavanja tržišnog natjecanja među poduzećima, pravedan tretman poreznih obveznika te zaštitu javnih financija. Zbog učinaka prelijevanja među državama članicama koji proizlaze iz takvih strategija poreznih obveznika zakonodavstvo EU-a potrebno je dopuniti koordiniranim djelovanjem na razini nacionalnih politika. Visoka razina plaćanja dividendi, tantijema i kamata koja se izvršavaju putem društava sa sjedištem u Nizozemskoj i dalje upućuje na to da se poduzeća koriste poreznim pravilima te zemlje kako bi provodila agresivno porezno planiranje. Velik udio izravnih stranih ulaganja drže „subjekti posebne namjene”. Zbog nepostojanja poreza po odbitku na „izlazna” plaćanja (tj. plaćanja rezidenata EU-a rezidentima trećih zemalja) tantijema i kamata može se dogoditi da se za ta plaćanja izbjegne plaćanje poreza ako ne podliježu oporezivanju ni u državi primatelja plaćanja. Nepostojanje određenih pravila protiv zlouporabe, posebno u slučaju hibridnih subjekata, može olakšati provedbu agresivnog poreznog planiranja. Komisija priznaje da je predanost Nizozemske borbi protiv agresivnog poreznog planiranja, kako je utvrđena u planu reforme oporezivanja, uključujući poreze po odbitku na plaćanja tantijema, kamata i dividendi u slučaju zlouporabe ili u slučaju izvršenja plaćanja u državama s niskim porezima, pozitivan korak prema smanjenju agresivnog poreznog planiranja koji bi se trebao brzo provesti i pomno pratiti. Na temelju nedavnih razmjena informacija Komisija će nastaviti konstruktivni dijalog u svrhu suzbijanja strategija agresivnog planiranja poreznih obveznika.

               (10)Unatoč niskim stopama nezaposlenosti i visokim stopama slobodnih radnih mjesta rast nominalnih plaća u 2017. bio je umjeren i iznosio je 1,5 %. To je ispod razine koja bi se mogla očekivati na temelju inflacije, produktivnosti i nezaposlenosti. Umjereni rast plaća može se djelomično povezati sa sporim povećanjem produktivnosti, kontinuiranom stagnacijom na tržištu rada i povećanom segmentacijom tržišta rada. Vlada je 2017. donijela nekoliko fiskalnih mjera kojima je smanjeno porezno opterećenje rada i kojima je cilj povećati neto raspoloživi dohodak kućanstava čiji su članovi zaposleni. Daljnjim jačanjem neto raspoloživog dohotka kućanstava na način da se stvaraju uvjeti za poticanje rasta plaća i provodi reforma drugog stupa mirovinskog sustava radi povećanja njegove transparentnosti, međugeneracijske pravednosti i otpornosti na šokove potaknula bi se domaća potražnja i pridonijelo ponovnom uravnoteženju europodručja.

               (11)Nedavni rast zaposlenosti može se u velikoj mjeri pripisati povećanju broja zaposlenih na ugovor o radu na određeno vrijeme i samozaposlenih. Visok i sve veći postotak ugovora o radu na određeno vrijeme te brzo povećanje broja samozaposlenih osoba bez zaposlenika objašnjava se velikim razlikama u primjenjivom radnom zakonodavstvu, zaštiti radnika te u zakonodavstvu o oporezivanju i socijalnoj sigurnosti. Iako su već poduzete određene mjere, a nedavno su najavljene i nove, neki od tih čimbenika i dalje djeluju kao financijski poticaji za zaposlenike da počnu raditi kao samozaposlene osobe ili potiču njihovo zapošljavanje na određeno vrijeme. Osim toga, provedba mjera za suzbijanje lažnog samozapošljavanja obustavljena je do 2020. Samozaposlene osobe često nisu dovoljno osigurane u slučaju invaliditeta, nezaposlenosti i za starosnu mirovinu. To bi dugoročno moglo utjecati na održivost sustava socijalne sigurnosti.

               (12)Unatoč općenito dobrom funkcioniranju tržišta rada i dalje nije potpuno iskorišten potencijal rada. Konkretno, veliki broj žena zaposlenih na nepuno radno vrijeme i zaposlenost osoba migrantskog podrijetla i dalje su velik izazov. Stopa zaposlenosti migranata rođenih izvan EU-a niža je 20,6 postotnih bodova od stope zaposlenosti osoba rođenih u Nizozemskoj, a ta je razlika još veća kad je riječ o ženama rođenima izvan EU-a.

               (13)Porast stope štednje kućanstava u proteklim godinama djelomično je rezultat veće štednje u drugom stupu mirovinskog sustava (obvezni dodatni privatni programi mirovinskog osiguranja), čemu je doprinijelo regulatorno okruženje. Odgovarajuća unutargeneracijska i međugeneracijska raspodjela troškova i rizika izvan okvira donesenih propisa o indeksaciji i financijskim zaštitnim slojevima (okvir za financijsku ocjenu) pomogla bi kućanstvima da raspodijele svoja financijska sredstva na način kojim se potiče rast. Vlada je potvrdila namjeru provedbe temeljite reforme drugog mirovinskog stupa radi poboljšanja pokrivenosti te uspostave transparentnijeg, fleksibilnijeg i aktuarski pravednijeg sustava. Kad je riječ o fiskalnoj održivosti, Izvješće o starenju stanovništva iz 2018. upućuje na dugoročni srednji rizik za fiskalnu održivost s obzirom na predviđeno povećanje rashoda za dugotrajnu skrb s 3,5 % na 6,0 % BDP-a do 2070.

               (14)Komisija je u okviru Europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Nizozemske i objavila je u Izvješću za Nizozemsku za 2018.
                  9
               . Ocijenila je i Program stabilnosti za 2018. i Nacionalni program reformi za 2018. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Nizozemskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Nizozemskoj nego i opseg njihove usklađenosti s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće ekonomsko upravljanje u Uniji na način da se na razini Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (15)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program stabilnosti za 2018., i prema njegovu mišljenju
                  10
                očekuje se da će Nizozemska poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (16)Uzimajući u obzir Komisijino detaljno preispitivanje i ovu ocjenu, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. i 2. u nastavku,

               PREPORUČUJE da Nizozemska u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Istodobno poštujući srednjoročni cilj primijeniti fiskalne i strukturne politike za povećanje javnih i privatnih ulaganja u istraživanje, razvoj i inovacije. Poduzeti mjere za smanjenje sklonosti kućanstava zaduživanju i preostalih poremećaja na tržištu stambenih nekretnina, posebno podupiranjem razvoja privatnog sektora iznajmljivanja.

               2.Smanjiti poticaje za primjenu ugovora na određeno vrijeme i samozapošljavanje bez zapošljavanja drugih zaposlenika, istodobno promičući prikladnu socijalnu zaštitu za samozaposlene, te riješiti problem lažnog samozapošljavanja. Stvoriti uvjete za poticanje većeg rasta plaća uz poštovanje uloge socijalnih partnera. Osigurati veću transparentnost drugog stupnja mirovinskog sustava te njegovu međugeneracijsku pravednost i otpornost na šokove.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 418 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 i P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 217 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)

                        https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2018-european-semester-country-report-netherland-en.pdf

                     (10)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 23.5.2018.
            COM(2018) 411 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Italije za 2018.i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Italije za 2018.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Italije za 2018.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Italije za 2018.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Italija navodi kao jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 22. ožujka 2018. Vijeće je 14. svibnja 2018. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”).

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Italija bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuku o ekonomskoj politici  za europodručje, koja je navedena u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

               (3)Izvješće za Italiju za 2018.
                  5
                objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Italije u smislu preporuka za Italiju koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Italije u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, koji su također objavljeni 7. ožujka 2018.
                  6
                Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Italiji postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. U kontekstu visoke razine loših kredita, koja se smanjuje, i vrlo visoke nezaposlenosti s trendom poboljšanja, visok državni dug i dugotrajna slaba dinamika produktivnosti upućuju na rizike s prekograničnim učinkom. Osobito je važno poduzeti mjere za smanjenje rizika od štetnih učinaka na talijansko gospodarstvo te, s obzirom na njegovu veličinu i prekograničnu važnost, na ekonomsku i monetarnu uniju.

               (4)Italija je 16. svibnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018. i svoj Program stabilnosti za 2018. Uzimajući u obzir njihovu povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je propisano člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  7
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje sporazume o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim ekonomskim upravljanjem
                  8
               .

               (6)Na Italiju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Program stabilnosti za 2018. podnijela je vlada na odlasku i temelji se na pretpostavci nepromijenjene politike. Nadležna tijela predviđaju poboljšanje ukupnog deficita sa 2,3 % BDP-a u 2017. na 1,6 % u 2018. i 0,8 % u 2019. te nakon toga uglavnom uravnoteženo stanje proračuna do 2020. Planira se da će se srednjoročni proračunski cilj, odnosno uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu, ostvariti do 2020. i održati u 2021. s obzirom na to da ponovno izračunani
                  9
                strukturni saldo u objema godinama upućuje na malen strukturni deficit (0,2 % BDP-a). U Programu stabilnosti za 2018. predviđa se da će se udio duga opće države u BDP-u, nakon što se blago smanjio u 2017. (sa 132,0 % u 2016. na 131,8 % BDP-a), i dalje smanjivati u 2018. i dosegnuti 122,0 % u 2021., među ostalim i zahvaljujući prihodima od privatizacije od 0,3 % godišnje u razdoblju 2018.–2020. Međutim, ostvarivanje privatizacijskih ciljeva posljednjih je godina podbacilo. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2018., koja se temelji na pretpostavci nepromijenjene politike, očekuje se niži rast realnog BDP-a i viši deficit za 2019. nego u Programu stabilnosti za 2018. Naime, u Komisijinu prognozu nije uključeno povećanje PDV-a (0,7 % BDP-a), koje je propisano kao „zaštitna klauzula” za postizanje proračunskih ciljeva u 2019.

               (7)Komisija je 23. svibnja 2018. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije zbog neusklađenosti Italije prima facie s pravilom o dugu u 2016. i 2017. U izvješću je nakon razmatranja svih relevantnih čimbenika zaključeno da se smatra da je kriterij duga utvrđen u Ugovoru i u Uredbi (EZ) br. 1467/97 zasad ispunjen, stoga pokretanje postupka u slučaju prekomjernog deficita nije opravdano, posebno uzimajući u obzir ex post usklađenost Italije s preventivnim dijelom Pakta u 2017. Komisija će na temelju ex post podataka za 2018. ponovno ocijeniti usklađenost i rezultate ocjene objaviti u proljeće 2019.

               (8)U Programu stabilnosti upućuje se na znatan učinak iznimnog priljeva izbjeglica i zaštite od seizmičkih rizika na proračun i pružaju odgovarajući dokazi o opsegu i prirodi tih dodatnih proračunskih troškova. U skladu s podacima Komisije prihvatljivi dodatni rashodi u 2017. za izniman priljev izbjeglica iznosili su 0,16 % BDP-a i za zaštitu od seizmičkih rizika 0,19 % BDP-a. Ti su dodatni rashodi dopušteni odredbama članka 5. stavka 1. i članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 jer su priljev izbjeglica i seizmički rizici neuobičajeni događaji, njihov je utjecaj na javne financije Italije znatan, a održivost ne bi bila ugrožena ako se dopusti privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Stoga, kako bi se u obzir uzeli ti dodatni troškovi, smanjen je zahtjev u pogledu prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja za 2017.

               (9)Vijeće je 11. srpnja 2017. preporučilo Italiji da osigura stopu nominalnog smanjenja neto primarnih državnih rashoda
                  10
                od najmanje 0,2 % u 2018., što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Istodobno je navedeno da će se ocjenom nacrta proračunskog plana za 2018. i naknadnom ocjenom proračunskih rezultata za 2018. morati uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike koji pridonosi jačanju postojećeg oporavka te osiguravanju održivosti javnih financija. Nakon ocjene snage oporavka u Italiji koju je Komisija izradila u okviru svojeg mišljenja o nacrtu proračunskog plana Italije, u kojoj se uvažavaju izazovi održivosti s kojima se Italija suočava, potreban je strukturni fiskalni napor od najmanje 0,3 % BDP-a u 2018., bez mogućnosti dodatnih odstupanja tijekom godinu dana. To odgovara stopi nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda koja ne premašuje 0,5 %. Uzimajući to u obzir u ukupnoj ocjeni i na temelju Komisijine proljetne prognoze 2018., postoji rizik značajnog odstupanja od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2018.

               (10)S obzirom na to da je omjer duga opće države Italije veći od 60 % BDP-a i predviđeni jaz outputa iznosi 0,5 %, prema zajednički dogovorenoj matrici prilagodbe u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2019. ne bi trebala biti viša od 0,1 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Ne bude li promjene u politikama, postoji rizik od značajnog odstupanja od tog zahtjeva u 2019. i u 2018. i 2019. kad se zajedno uzmu u obzir. Na prvi se pogled predviđa da Italija 2018. i 2019. neće poštovati pravilo o dugu. Štoviše, s obzirom na to da iznosi oko 130 % BDP-a, visok udio javnog duga Italije znači da su znatna sredstva namijenjena pokrivanju troškova servisiranja duga, na štetu stavki kojima se više potiče rast uključujući obrazovanje, inovacije i infrastrukturu. Općenito, Vijeće smatra da potrebne mjere treba provesti od 2018. kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Bilo bi razborito sve neočekivane prihode iskoristiti za daljnje smanjivanje udjela duga opće države.

               (11)Udio rashoda za mirovine u BDP-u Italije iznosi oko 15 % potencijalnog BDP-a i jedan je od najvećih u EU-u. Implicitne obveze koje su posljedica starenja stanovništva ograničene su prošlim mirovinskim reformama, a dugoročna održivost Italije poboljšala se i zahvaljujući postupnoj prilagodbi dobi za umirovljenje očekivanom životnom vijeku. Međutim, proračuni za 2017. i 2018. sadržavaju odredbe kojima se te reforme djelomično poništavaju. Udio stanovništva starijeg od 65 godina u Italiji viši je od prosjeka EU-a. Predviđa se da će se taj udio s vremenom dodatno povećati i time pogoršati stopu starosne ovisnosti Italije. Stoga se predviđa srednjoročno povećanje rashoda za mirovine. Zbog visokog udjela starosnih mirovina u javnoj potrošnji ograničeni su ostali socijalni izdaci, primjerice za borbu protiv siromaštva, te rashodi kojima se potiče rast kao što je obrazovanje, čiji se udio u rashodima smanjuje od ranih 2000-tih. Uz poštovanje načela pravednosti i proporcionalnosti, znatne uštede mogle bi se ostvariti revizijom visokih mirovinskih prava koja ne odgovaraju mirovinskim doprinosima.

               (12)Porezni sustav Italije iznimno opterećuje kapital i rad, što štetno utječe na gospodarski rast. Usprkos nedavnom produljenju ciljanih poreznih poticaja, porezno opterećenje proizvodnih faktora i dalje je među najvišima u Europi, što odvraća ulaganja i zapošljavanje. Postoji prostor za njegovo smanjenje bez posljedica za proračun preusmjeravanjem na porezne osnovice koje su manje štetne za rast, kao što su porezi na nekretnine i potrošnju. Periodični porez na nekretnine za prvu nekretninu ukinut je 2015., uključujući i kućanstva s visokim dohotkom. Osim toga, katastarske vrijednosti nekretnina u velikoj su mjeri zastarjele, a njihova reforma radi usklađivanja s trenutačnim tržišnim vrijednostima još je u tijeku. Iznimno je visok broj i veličina poreznih rashoda, posebno u pogledu smanjenih stopa poreza na dodanu vrijednost, a njihova je reforma odgođena do daljnjega usprkos zahtjevima nacionalnog zakonodavstva. Postoji i prostor za smanjenje opterećenja za poduzeća i kućanstva koja se pridržavaju poreznih obveza pojednostavnjivanjem poreznog zakonika i povećanjem ukupne razine porezne discipline. Proširenje upotrebe obveznog elektroničkog fakturiranja na sve transakcije privatnog sektora od 2019. pozitivan je korak u tom smjeru. Međutim, povećani su najviši zakonski iznosi za plaćanje gotovinom, što bi moglo dovesti do manje upotrebe elektroničkog plaćanja, koje svojim obvezujućim karakterom pridonosi poreznoj disciplini. Prema procjeni Nacionalnog statističkog ureda Italije siva ekonomija čini oko 12,9 % BDP-a, ali još ne postoje strateške mjere za rješavanje tog problema. Oko 15,9 % svih zaposlenih djelomično su ili u cijelosti neprijavljeni, a u nekim sektorima najviše vrijednosti dostižu gotovo 50 %.

               (13)Ulaganja su tijekom krize naglo pala i još se nisu vratila na razinu iz 2007. Usprkos povećanju 2017. razina ulaganja i dalje je niska u usporedbi s drugim državama članicama EU-a. Posebno su niska privatna ulaganja, koja ograničavaju strukturni čimbenici. Riječ je, među ostalim, o nepovoljnijem poslovnom okruženju, financijskim ograničenjima povezanima s nedovoljno razvijenim tržištima kapitala, smanjenim bankovnim kreditiranjem i nedostatku visokokvalificiranih radnika koji je, među ostalim, posljedica odljeva mozgova i ograničenog cjeloživotnog učenja. Nematerijalna imovina kao što su istraživanje i razvoj, inovacije i osposobljavanje radnika, ključni je čimbenik produktivnosti i gospodarskog rasta kojim se mogu objasniti razlike u produktivnosti među državama. Međutim, ulaganja u tu vrstu imovine i dalje su ispod prosjeka EU-a. To je posljedica velikog broja mikropoduzeća, nedovoljne specijalizacije u sektorima utemeljenima na znanju, ograničene digitalizacije i nedostatka digitalnih vještina u Italiji. Istovremeno je smanjena ukupna javna potrošnja u području istraživanja i razvoja. Financiranje malih i srednjih poduzeća i dalje je u velikoj mjeri ovisno o bankarskom sektoru, a kreditiranje je slabo usprkos povijesno niskim razinama troškova financiranja. Postoje i velike razlike među regijama u pogledu ulaganja u istraživanje i razvoj, provedbe nedavnih poticaja politika za inovativna poduzeća i kvalitete obrazovanja. Na temelju tekuće evaluacije rezultata raznih mjera za industrijski sektor u okviru inicijativa „Financiranje rasta”i „Industrija/Poduzetništvo 4.0” primjereno bi bilo utvrditi dugoročni okvir politika za potporu ulaganjima kojim bi se ojačali razni čimbenici (dostupnost kredita, snažna istraživačka osnova, visoko obrazovanje i odgovarajuće vještine) za potporu inovacijama. Primjereno bi bilo i razmotriti postojeće razlike regionalnih industrijskih i obrazovnih sustava.

               (14)Učinkovitost pravosudnog sustava Italije tek se neznatno poboljšala tijekom posljednjih godina, a dugotrajnost postupaka, osobito na višim instancama, i dalje izaziva zabrinutost. U 2016. trajanje građanskih i trgovačkih parnica do pravomoćne odluke na svim je instancama i dalje jedno od najduljih u EU-u. Broj neriješenih predmeta na Vrhovnom kasacijskom sudu i dalje raste i jedan je od najviših po glavi stanovnika u EU-u. Bitan zakon o davanju ovlasti kojim bi se omogućilo pojednostavnjenje građanskih postupovnih pravila i uvođenje snažnijih mehanizama odvraćanja od obijesnog parničenja u postupku je u talijanskom Parlamentu već dvije godine. Osim toga, od mjera koje su donesene radi ograničavanja parničenja i jačanja postupovne discipline, pojednostavnjeni postupak („rito sommario”) nije postao osnovni postupak na žalbenim sudovima, a primjena kriterija nedopuštenosti žalbe i dalje je nedosljedna i ograničena na drugostupanjskim instancama, zbog čega se ne ostvaruje očekivano smanjenje novih predmeta. Umjesto toga, broj novih građanskih predmeta na prvoj i drugoj instanci povećao se 2016., među ostalim i zbog sve veće stope žalbi. Povećao se udio žalbi koje su 2016. na Kasacijskom sudu proglašene nedopuštenima, što potvrđuje njihov nedavni trend porasta. Smanjio se i kapacitet Vrhovnog suda za rješavanje priljeva novih predmeta u kontekstu znatnog povećanja novih nekaznenih predmeta (uključujući porezne predmete), što bi moglo ugroziti njegovu ulogu. Odgovarajućom primjenom postupovnih pravila, među ostalim i suzbijanjem zloupotrebe parničenja, povećala bi se i pouzdanost i učinkovitost pravosuđa.

               (15)Korupcija je i dalje bitan izazov poslovnom okruženju i javnoj nabavi u Italiji. Italija je svoj okvir za borbu protiv korupcije poboljšala revizijom pravila o zastari, proširenjem zaštite zviždača na radnike iz privatnog sektora i usklađivanjem odredaba o kaznenim djelima korupcije između privatnih osoba s međunarodnim standardima. Premda se donesenom reformom pravila o zastari ne ukidaju rokovi zastare nakon prvostupanjske presude, što je bila preporuka skupine zemalja protiv korupcije Vijeća Europe, njome se može smanjiti zloupotreba kaznenih postupaka kojom se odvjetnici služe radi odugovlačenja postupaka na višim instancama. Na taj se način može ublažiti trajna zabrinutost da korupcijski predmeti nakon prvostupanjske presude odlaze u zastaru. Suzbijanje korupcije moglo bi se poboljšati većom učinkovitošću kaznenog pravosuđa. Italija je u 2014. imala najveći broj novih kaznenih predmeta i kaznenih predmeta u rješavanju na drugoj i trećoj instanci u EU-u, među ostalim i zbog jedne od najvećih stopi žalbi na Kasacijskom sudu. Posljedica toga je da su kazneni postupci u Italiji među najdužima u EU-u. Poticanjem žurnih postupaka i odvraćanjem od zloupotreba sudbenih postupaka povećala bi se učinkovitost kaznenog pravosuđa i borbe protiv korupcije. Nadalje, nacionalno tijelo za borbu protiv korupcije ima ključnu ulogu u provedbi novog okvira za borbu protiv korupcije.

               (16)Povećanje učinkovitosti talijanske javne uprave pozitivno bi djelovalo na poslovno okruženje i ulaganja te na sposobnost poduzeća da iskoriste mogućnosti koje nude inovacije. Velike regionalne razlike u postupanju uprave prema poduzećima znači da su poduzetnici u određenim područjima suočeni s većim preprekama u poslovanju. Sveobuhvatni zakon o davanju ovlasti u cilju reforme javne uprave donesen 2015. ima potencijal za poboljšanje učinkovitosti u korist gospodarstva. Provedba reforme dovršena je krajem 2017. i sada je potrebno započeti njezinu primjenu, osobito u regijama s najslabijom javnom upravom. Reformom se želi osigurati da poduzeća u javnom vlasništvu posluju u skladu s istim pravilima kao i subjekti u privatnom vlasništvu. Zadani su ciljevi sljedeći: racionalizirati poduzeća u javnom vlasništvu spajanjem, konsolidacijom neprofitabilnih poduzeća i privatizacijom; povećati učinkovitost preostalih poduzeća i ubuduće izbjegavati osnivanje poduzeća u javnom vlasništvu koja nisu neophodna. U ostvarivanju tih ciljeva ključna je primjena novog okvira. Osim toga, lokalne javne službe zaštićene su od konkurencije (na tom tržištu ili za to tržište), što utječe na učinkovitost i kvalitetu usluga i dovodi do nezadovoljstva korisnika. Reformom javne uprave iz 2015. predviđen je i novi okvir za reformu upravljanja lokalnim javnim službama. Međutim, Ustavni sud donio je u studenome 2016. odluku kojom su postupci koji su primijenjeni za donošenje nekih zakonodavnih odluka proglašeni neustavnima, među ostalim i odluke o lokalnim javnim službama. S obzirom na to da je rok za donošenje povezanih odluka istekao u studenome 2016., potrebna je nova zakonodavna inicijativa.

               (17)Poboljšanjem poslovnog okruženja olakšalo bi se poduzetništvo, a bolji okvirni uvjeti za tržišno natjecanje omogućili bi učinkovitiju raspodjelu sredstava i rast produktivnosti. Godišnji zakon o tržišnom natjecanju iz 2015. donesen je u kolovozu 2017. i potrebno ga je provesti na ispravan način. Međutim, u određenim sektorima, kao što su profesionalne usluge, lokalni javni prijevoz, željeznički prijevoz i maloprodajni sektor i dalje postoje velike prepreke tržišnom natjecanju. Poboljšanje natječajnih postupaka za sklapanje ugovora o javnim uslugama i koncesijama za pristup javnim dobrima imalo bi pozitivan učinak na kvalitetu usluga. U području javne nabave koristi od nedavne reforme ovisit će o njezinu pravodobnom dovršetku, dosljednoj primjeni planova za e-nabavu i objedinjavanje i stvarnom aktiviranju središnjeg tijela za objedinjavanje nabave i koordinaciju politike (Cabina di regia per gli appalti pubblici).

               (18)Povjerenje tržišta u talijanske banke povećano je nakon mjera iz 2017. koje su poduzete radi rješavanja problema određenih slabijih banaka. Zahvaljujući poboljšanju gospodarskih uvjeta i pritisku nadzornih tijela smanjena je razina loših kredita, premda je udio kredita zaostalih iz tog razdoblja i dalje visok. To predstavlja opterećenje za dobit banaka i njihovu sposobnost unutarnjeg stvaranja kapitala. Potrebno je zadržati tempo prijenosa loših kredita, što uključuje razvoj sekundarnog tržišta za loše kredite, kako bi se dodatno ojačala financijska stabilnost i odobravanje kredita realnom gospodarstvu. Potrebno je poduprijeti daljnje restrukturiranje i konsolidaciju bilance, među ostalim i malih banaka te banaka druge razine. To uključuje i rješavanje problema strukturno niske profitabilnosti banaka sveobuhvatnim rezanjem troškova i optimiranjem poslovnog modela.

               (19)Budući da su u tijeku razne reforme korporativnog upravljanja, potpuna provedba reformi velikih zadružnih banaka i malih uzajamnih banaka pridonijela bi općem stanju bankarskog sektora. Okviri za insolventnost i prisilnu naplatu i dalje pružaju nedovoljnu potporu za brzo rješavanje i restrukturiranje loših kredita. Brzim donošenjem i provedbom nužnih zakonodavnih mjera za reformu postupka u slučaju insolventnosti pridonijelo bi se rješavanju strukturnih slabosti. Mjere koje su donesene 2016. kako bi banke brže naplatile osiguranje još nisu u upotrebi. Okvir za naplatu osiguranja i dalje se ne primjenjuje u potpunosti na poduzeća i kućanstva.

               (20)Usprkos napretku ostvarenom na temelju mjera politike koje su donesene prošlih godina, pristup financiranju i dalje je velika prepreka ulaganjima za rast i financiranju rasta, osobito za mala i srednja poduzeća. Poduzeća se financiraju uglavnom preko banaka, a tržište kapitala nedovoljno je razvijeno u usporedbi s drugim državama EU-a. Udio malih i srednjih poduzeća koja se financiraju vlasničkim kapitalom iznimno je malen u usporedbi s prosjekom EU-a. Nedavnim smanjenjem „olakšice za vlasnički kapital trgovačkih društava” dodatno se favorizira bankovno kreditiranje. Poboljšanje pristupa financiranju za poduzeća na tržištima kapitala ključan je korak ka diversifikaciji izvora financiranja poduzeća radi potpore ulaganjima i rastu.

               (21)Institucije tržišta rada posljednjih su godina temeljito reformirane. Uvjeti na tržištu rada i dalje se poboljšavaju, o čemu svjedoči povećanje stope zaposlenosti izražene brojem osoba za 1 % u 2017. (na više od 23 milijuna osoba), čime je dostignuta razina prije krize. Stopa zaposlenosti (za osobe u dobi 20–64 godine) prošle je godine porasla na više od 62 %, premda uglavnom zahvaljujući radnim mjestima na određeno vrijeme. Međutim, te su stope i dalje znatno ispod prosjeka EU-a. Stopa nezaposlenosti pala je ispod 10,9 %, no ukupan broj radnih sati i dalje je znatno niži nego prije recesije. Usprkos napretku, dugotrajna nezaposlenost i nezaposlenost mladih i dalje je visoka, što predstavlja rizik za rast i društvenu koheziju. Udio mladih koji ne rade i nisu u sustavu obrazovanja ili osposobljavanja iznosio je 2017. 20,1 %, i jedan je od najviših u EU-u, a obilježavaju ga znatne i trajne regionalne razlike.

               (22)Pregovaranje na razini poduzeća ili područja i dalje je ograničeno, među ostalim i zbog velikog udjela malih poduzeća u Italiji. To bi mogao biti razlog koji sprečava brzu prilagodbu plaća lokalnim gospodarskim uvjetima. Na kraju veljače 2018. Confindustria i tri glavna talijanska sindikata (Cgil, Cisl i Uil) sklopili su okvirni sporazum u kojem se ističe važnost pregovora na drugoj razini povećanjem pravne sigurnosti primjenom jasnijih pravila o zastupanju socijalnih partnera u pregovorima. Porezne olakšice na povećanje plaće povezane s produktivnošću utvrđene sporazumima na drugoj razini povećane su 2017., ali je teško ocijeniti njihovu učinkovitost. Premda ukupni broj kolektivnih ugovora raste, samo manji dio tih ugovora sklopljen je s glavnim sindikatima i udrugama poslodavaca.

               (23)Reforma aktivnih politika tržišta rada iz Zakona o radnim mjestima neznatno je napredovala tijekom 2017. Osposobljavanje i prekvalifikacija posebno su važni u kontekstu povećane fleksibilnosti na talijanskom tržištu rada i porastu udjela ugovora na određeno vrijeme. Još uvijek nisu provedeni opće obvezujući standardi usluga, a službama za zapošljavanje nedostaje osoblja i primjereni nadzor. Povećanje broja osoblja i primjerenost njihovih kvalifikacija za potrebe službi za zapošljavanje i socijalnih službi ključan je čimbenik i za pravilnu provedbu plana za suzbijanje siromaštva iz 2018. i programa Garancije za mlade, čija je svrha mladim osobama u poteškoćama pravodobno ponuditi odgovarajući posao ili osposobljavanje.

               (24)Premda udio žena koje sudjeluju na tržištu rada raste, on je i dalje jedan od najnižih u EU-u. Talijanska tijela još nisu ocijenila učinak nedavnih mjera koje su usmjerene na novčane naknade za rođenje djeteta koje ne ovise o imovinskom stanju. Prema podacima čini se da ti gotovinski transferi nisu učinkovit način za povećanje sudjelovanja žena na tržištu rada. Osim toga, tim transferima vjerojatno se neće povećati stopa nataliteta, koja već 20 godina stagnira na vrlo niskim razinama. Nedostaje sveobuhvatna strategija kojom bi se uskladile obiteljske obveze s poslovnima. To se odražava u sljedećem: nedostatak rodno uravnoteženog programa roditeljskog dopusta i fleksibilnih radnih uvjeta te nedovoljna ponuda primjerenih, pristupačnih i kvalitetnih usluga skrbi za djecu te usluga skrbi.

               (25)Uvođenjem učinkovitih mjera za jačanje ljudskog kapitala i vještina poboljšala bi se zapošljivost i zadovoljile buduće potrebe tržišta rada. Poboljšava se ukupna kvaliteta obrazovanja u Italiji, ali i dalje postoje znatne regionalne razlike. Udio učenika koji napuštaju školu bez stečene diplome i dalje je iznad prosjeka EU-a (30 % u usporedbi s prosjekom EU-a od 19,7 %), osobito među učenicima koji su rođeni u inozemstvu. Provedba reforme školstva uglavnom se odvija po planu i poboljšava se strukovno obrazovanje i osposobljavanje. Tercijarnom obrazovanju nedostaju znatna sredstva zbog toga što udio javne potrošnje iznosi manje od 0,4 % BDP-a i obilježavaju ga visoke stope prijevremenog prekida školovanja i dugotrajno studiranje. Posljedica toga jedna je od najnižih razina stečenog obrazovanja u EU-u (26,9 % stanovništva u dobi od 30 do 34 godine). Stopa sudjelovanja u programima obrazovanja odraslih raste, ali je i dalje među najnižima u EU-u, osobito među niskokvalificiranim odraslim osobama. Potrebno je poticati usavršavanje i prekvalifikaciju, a poslodavce bi trebalo poticati da radnoj snazi osiguraju veće mogućnosti učenja. Pritom će ključnu ulogu imati provedba sveobuhvatne nacionalne „strategije za vještine” koja je pokrenuta u listopadu 2017.

               (26)Za razliku od kretanja u EU-u, stopa osoba kojima prijeti siromaštvo i socijalna isključenost i dalje raste te je 2016. iznosila 30 %, što je znatno iznad prosjeka EU-a. Posljedice toga osobito pogađaju djecu, radnike na određeno vrijeme i migrante. Dohodovna je nejednakost visoka i nastavlja rasti. U 2016. dohodak 20 % najbogatijih kućanstava bio je 6,3 veći od dohotka 20 % najsiromašnijih kućanstava. Taj je omjer još viši kod radno sposobnih osoba jer je isključen redistributivni učinak mirovina. Uvođenje novog stalnog programa za suzbijanje siromaštva (Reddito di Inclusione) važan je korak naprijed u području socijalnih politika. Taj je program zamišljen kao univerzalni transfer osobama koje ispunjavaju određene zahtjeve u pogledu siromaštva i očekuje se da će povećati sadašnji nizak učinak socijalnih naknada na smanjenje siromaštva. Temelji se na čvrstim mehanizmima upravljanja i sustavno će se evaluirati. Važno je napomenuti i da je u okviru programa predviđeno i znatno jačanje talijanskih socijalnih službi kojima nedostaje osoblja. Ključni čimbenici neometane provedbe reforme bit će uža suradnja socijalnih službi i javnih službi za zapošljavanje te raspodjela dostatnih sredstava. Programom je obuhvaćen i prijašnji program potpore za nezaposlene (ASDI), što će biti prvi korak prema racionalizaciji socijalnih izdataka. Zdravstveni sustav Italije pruža univerzalno zdravstveno osiguranje i zdravlje talijanskog stanovništva općenito je dobro; međutim, stopa samoprijavljenih nezadovoljenih potreba pacijenata visoka je, a u pogledu organizacije i kvalitete isporuke zdravstvene skrbi i dalje postoje razlike među regijama. Italija je poduzela određene mjere kako bi osigurala primjeren pristup zdravstvenoj skrbi, među ostalim revizijom i širenjem minimalnog obveznog paketa usluga zdravstvene skrbi.

               (27)Komisija je u okviru Europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Italije i objavila je u Izvješću za Italiju za 2018. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2018. i Nacionalni program reformi za 2018. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Italiji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Italiji nego i opseg njihove usklađenosti s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće ekonomsko upravljanje u Uniji na način da se na razini Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (28)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program stabilnosti za 2018., a njegovo je mišljenje
                  11
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (29)Uzimajući u obzir Komisijino detaljno preispitivanje i ovu ocjenu, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku,

               PREPORUČUJE da Italija u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2019. ne premašuje 0,1 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Iskoristiti neočekivane prihode radi bržeg smanjenja udjela duga opće države. Preusmjeriti oporezivanje s rada, među ostalim smanjenjem poreznih rashoda i reformom zastarjelih katastarskih vrijednosti. Pojačati napore za suzbijanje sive ekonomije, među ostalim strožim propisivanjem obvezne upotrebe elektroničkog plaćanja i snižavanjem najviših zakonskih iznosa koji se mogu platiti gotovinom. Smanjiti udio starosnih mirovina u javnoj potrošnji kako bi se stvorio prostor za ostale socijalne izdatke.

               2.Skratiti trajanje građanskih postupaka na svim instancama provedbom i pojednostavnjenjem postupovnih pravila, uključujući i ona koja su u zakonodavnom postupku. Učinkovitije sprečavati i suzbijati korupciju skraćivanjem kaznenih postupaka i provedbom novog okvira za borbu protiv korupcije. Osigurati primjenu novog okvira za poduzeća u javnom vlasništvu i povećati učinkovitost i kvalitetu lokalnih javnih službi. Ukloniti ograničenja tržišnom natjecanju, uključujući u sektoru usluga, među ostalim i novim godišnjim zakonom o tržišnom natjecanju.

               3.Zadržati tempo smanjivanja visoke razine loših kredita i podupirati daljnje restrukturiranje i konsolidaciju bilance banaka, među ostalim malih i srednjih banaka, te brzo provesti reformu postupka u slučaju insolventnosti. Poboljšati pristup financiranju za poduzeća na tržištima kapitala.

               4.Poboljšati provedbu reforme aktivnih politika tržišta rada kako bi se osigurao ravnopravan pristup učinkovitoj pomoći u traženju posla i osposobljavanju. Poticati sudjelovanje žena na tržištu rada primjenom sveobuhvatne strategije, racionalizacijom politika potpore obiteljima i većom pokrivenosti ustanova za skrb o djeci. Poticati istraživanja, inovacije, digitalne vještine i izgradnju infrastrukture usmjerenijim ulaganjima i povećati sudjelovanje u strukovnom tercijarnom obrazovanju.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće,

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 411 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 i P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 210 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (8)

                        COM(2014) 494 final.

                     (9)

                        Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (10)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

                     (11)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 21.11.2018.
            COM(2018) 802 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Rumunjskoj
            {SWD(2018) 503 final}

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja

                  u Rumunjskoj

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 10. stavak 2. drugi podstavak,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)Vijeće je 16. lipnja 2017. u skladu s člankom 121. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”) zaključilo da je u Rumunjskoj u 2016. postojalo uočeno značajno odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja u iznosu od –1 % BDP-a. S obzirom na utvrđeno značajno odstupanje, Vijeće je 16. lipnja 2017. izdalo preporuku Rumunjskoj da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2017. ne bude veća od 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a. Vijeće je 5. prosinca 2017. zaključilo da Rumunjska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku od 16. lipnja 2017. te je izdalo novu preporuku. Vijeće je u novoj preporuci od Rumunjske zatražilo da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2018. ne bude veća od 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,8 % BDP-a. Vijeće je 22. lipnja 2018. zaključilo da Rumunjska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na revidiranu preporuku od 5. prosinca 2017.

               (2)Vijeće je 22. lipnja 2018. u skladu s člankom 121. stavkom 4. UFEU-a zaključilo da je u Rumunjskoj i u 2017. postojalo uočeno značajno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. S obzirom na utvrđeno značajno odstupanje, Vijeće je 22. lipnja 2018. izdalo preporuku
                  2
                Rumunjskoj da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  3
                u 2018. ne premaši 3,3 %, a u 2019. 5,1 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,8 % BDP-a u svakoj godini. Vijeće je Rumunjskoj preporučilo i da sve neočekivane prihode iskoristi za smanjenje deficita, dok bi mjerama konsolidacije proračuna trebalo osigurati trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast. Vijeće je odredilo 15. listopada 2018. kao rok u kojem Rumunjska treba podnijeti izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na navedenu preporuku.

               (3)Vijeće je 13. srpnja 2018. Rumunjskoj preporučilo da u 2018. i u 2019. osigura usklađenost s Preporukom Vijeća od 22. lipnja 2018. radi ispravljanja značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja
                  4
               .

               (4)Komisija je 27. i 28. rujna 2018. u Rumunjskoj provela misiju pojačanog nadzora u svrhu izravnog nadzora na temelju članka –11. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Nakon što je rumunjskim tijelima dostavila svoje privremene nalaze na očitovanje, Komisija je 21. studenoga 2018. o svojim nalazima izvijestila Vijeće. Ti su nalazi potom objavljeni.

               (5)Rumunjska su tijela 16. listopada 2018. podnijela izvješće o učinkovitom djelovanju poduzetom kao odgovor na Preporuku Vijeća od 22. lipnja 2018.
                  5
                S obzirom na informacije koje su rumunjska tijela dostavila u svojem izvješću te na ukupnu ocjenu na temelju Komisijine jesenske prognoze 2018., Vijeće je 21. studenoga 2018. zaključilo da Rumunjska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 22. lipnja 2018.

               (6)S obzirom na izostanak učinkovitog djelovanja Rumunjske i kumulirano veliko odstupanje od primjerenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja, primjereno je toj državi članici uputiti revidiranu preporuku o odgovarajućim mjerama koje treba poduzeti na temelju članka 121. stavka 4. UFEU-a.

               (7)Strukturni deficit Rumunjske povećao se za 2,1 % BDP-a u 2016. te za 1,2 % BDP-a u 2017. U 2017. iznosio je 3,4 % BDP-a, a u Komisijinoj jesenskoj prognozi 2018. predviđa se da će se od 2018. uglavnom stabilizirati. Strukturni napor od 0,8 % BDP-a, koji je Vijeće preporučilo 22. lipnja 2018., trebao bi biti popraćen dodatnim naporom kako bi se ispravilo kumulirano odstupanje i kako bi Rumunjska ponovno bilježila primjereno kretanje prilagodbe nakon prethodnih odstupanja. S obzirom na razmjer uočenog značajnog odstupanja od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja čini se primjeren dodatan napor od 0,2 % BDP-a. Time će se ubrzati prilagodba prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja, a neće se pritom dovesti u pitanje gospodarski rast.

               (8)Potrebno poboljšanje strukturnog salda za 1,0 % BDP-a u 2019. odgovara stopi nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda koja nije veća od 4,5 % u 2019.

               (9)U Komisijinoj jesenskoj prognozi 2018. predviđa se pogoršanje strukturnog salda za 0,1 % BDP-a u 2019. Stoga, strukturno poboljšanje od 1,0 % BDP-a znači da je potrebno donijeti mjere s ukupnim strukturnim učinkom od 1,1 % BDP-a u 2019., u usporedbi s trenutačnim osnovnim scenarijem iz Komisijine jesenske prognoze 2018.

               (10)U Komisijinoj jesenskoj prognozi 2018. predviđa se deficit opće države od 3,4 % u 2019., što je iznad referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđene Ugovorom. Čini se da je potrebna strukturna prilagodba primjerena i zato da bi se osiguralo da Rumunjska u 2019. poštuje, s pozitivnom razlikom, referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom.

               (11)Budući da nije djelovala na temelju prethodnih preporuka za ispravljanje uočenog značajnog odstupanja i da postoji rizik od premašivanja referentne vrijednosti utvrđene Ugovorom, potrebno je hitno djelovati kako bi se u Rumunjskoj ponovno uspostavila razborita fiskalna politika.

               (12)Radi ostvarenja preporučenih proračunskih ciljeva, ključno je da Rumunjska donese i strogo provede potrebne mjere te pomno prati kretanja tekućih rashoda.

               (13)Zahtjevi navedeni u ovoj preporuci zamjenjuju odgovarajuće elemente utvrđene u fiskalnoj preporuci iz Preporuke Vijeća upućene Rumunjskoj 13. srpnja 2018.

               (14)Rumunjska bi trebala Vijeću do 15. travnja 2019. podnijeti izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na ovu preporuku, po mogućnosti u okviru Programa konvergencije koji se podnosi na temelju članka 7. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

               (15)Primjereno je javno objaviti ovu preporuku,

               PREPORUČUJE DA RUMUNJSKA:

               (1)poduzme potrebne mjere kojima će osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2019. ne bude veća od 4,5 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1,0 % BDP-a i znači da Rumunjska bilježi primjereno kretanje prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja;

               (2)sve neočekivane prihode iskoristi za smanjenje deficita, dok bi mjerama konsolidacije proračuna trebala osigurati trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast;

               (3)Vijeću do 15. travnja 2019. podnese izvješće o mjerama poduzetima kao odgovor na ovu preporuku; u izvješću je potrebno navesti dovoljno određene i vjerodostojno najavljene mjere, uključujući njihov učinak na proračun, te ažurirane i detaljne proračunske projekcije za 2019.

               Ova je preporuka upućena Rumunjskoj.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL C 223, 27.6.2018., str. 3.

                     (3)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunate su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok su jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani netirane.

                     (4)

                        Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2018. o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2018. (SL C 320, 10.9.2018., str. 98.).

                     (5)

                        Dostupno na http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13279-2018-INIT/en/pdf


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.11.2019.
            COM(2019) 922 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog ciljau Mađarskoj
            {SWD(2019) 941 final}

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja

                  u Mađarskoj

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 10. stavak 2. drugi podstavak,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)U skladu s člankom 121. Ugovora države članice dužne su promicati zdrave javne financije u srednjoročnom razdoblju koordinacijom ekonomskih politika i multilateralnim nadzorom kako bi se izbjegli prekomjerni državni deficiti.

               (2)Pakt o stabilnosti i rastu temelji se na cilju zdravih državnih financija kao sredstvu jačanja uvjeta za stabilnost cijena i snažan održivi rast koji dovodi do otvaranja novih radnih mjesta.

               (3)Vijeće je u lipnju 2018. u skladu s člankom 121. stavkom 4. Ugovora utvrdilo da je u Mađarskoj u 2017. zabilježeno značajno odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja. S obzirom na utvrđeno značajno odstupanje Vijeće je 22. lipnja 2018. Mađarskoj uputilo preporuku
                  2
                da poduzme mjere politike potrebne za ispravljanje tog odstupanja. Vijeće je zatim utvrdilo da Mađarska nije učinkovitim djelovanjem odgovorila na tu preporuku te joj je 4. prosinca 2018. uputilo revidiranu preporuku
                  3
               . Vijeće je zatim utvrdilo da Mađarska nije učinkovitim djelovanjem odgovorila ni na tu preporuku.

               (4)Vijeće je 14. lipnja 2019. utvrdilo da je 2018. u Mađarskoj ponovno zabilježeno značajno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja te joj je uputilo preporuku da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  4
                ne premaši 3,3 % u 2019. i 4,7 % u 2020., što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. i 0,75 % BDP-a u 2020.
                  5
                Vijeće je Mađarskoj preporučilo i da sve neočekivane prihode iskoristi za smanjenje deficita te da mjerama konsolidacije proračuna osigura trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast. Vijeće je odredilo da je Mađarskoj 15. listopada 2019. rok za podnošenje izvješća o djelovanju kojim je odgovorila na navedenu preporuku.

               (5)Vijeće je 9. srpnja 2019. Mađarskoj preporučilo da u 2019. i 2020. osigura usklađenost s Preporukom Vijeća od 14. lipnja 2019. radi ispravljanja značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja
                  6
               .

               (6)Komisija je 26. rujna 2019. u Mađarskoj provela misiju pojačanog nadzora u svrhu izravnog nadzora na temelju članka -11. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Nakon što je mađarskim tijelima dostavila svoje privremene nalaze na očitovanje, Komisija je 20. studenoga 2019. o svojim nalazima izvijestila Vijeće. Ti su nalazi objavljeni.

               (7)Mađarska su tijela 15. listopada 2019. podnijela izvješće o učinkovitom djelovanju kojim su odgovorila na Preporuku Vijeća od 14. lipnja 2019.
                  7
                Uzimajući u obzir informacije koje su mađarska tijela dostavila u svojem izvješću te ukupnu ocjenu na temelju Komisijine jesenske prognoze 2019., Vijeće je 20. studenoga 2019. zaključilo da Mađarska nije učinkovitim djelovanjem odgovorila na Preporuku Vijeća od 14. lipnja 2019.

               (8)S obzirom na izostanak učinkovitog djelovanja Mađarske i njezino kumulirano odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja, primjereno je Mađarskoj na temelju članka 121. stavka 4. Ugovora uputiti revidiranu preporuku o odgovarajućim mjerama koje treba poduzeti.

               (9)Prema Komisijinoj jesenskoj prognozi 2019. strukturni saldo Mađarske trebao bi se poboljšati za 0,5 % BDP-a u 2019. i za još 1,2 % BDP-a u 2020. Kao rezultat toga, procjenjuje se da strukturni deficit odstupa za 1,8 % BDP-a u 2019. i za 1,1 % BDP-a u 2020. od njezina srednjoročnog proračunskog cilja od 1,5 % BDP-a u 2019. i 1,0 % BDP-a u 2020.

               (10)Kako bi Mađarska ponovno ostvarila primjereno kretanje prilagodbe nakon prethodnih odstupanja, čini se primjerena godišnja strukturna prilagodba od 0,75 % BDP-a za 2020. iz Preporuke Vijeća od 14. lipnja 2019. s obzirom na opća makrofiskalna kretanja u kontekstu očekivanog usporavanja gospodarske aktivnosti narednih godina zbog očekivanog slabljenja cikličkih čimbenika koji su podupirali rast zadnjih godina.

               (11)Na temelju Komisijine jesenske prognoze 2019. potrebno poboljšanje strukturnog salda za 0,75 % BDP-a u 2020. odgovara stopi nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda koja nije veća od 4,7 %.

               (12)U Komisijinoj jesenskoj prognozi 2019. očekuje se da će se strukturni deficit Mađarske poboljšati za 1,2% BDP-a u 2020., dok referentno mjerilo za rashode upućuje na odstupanje od tog zahtjeva. Uzimajući u obzir čimbenike koji utječu na strukturni saldo i na referentno mjerilo za rashode, na temelju trenutačnih predviđanja očekuje se da će se proračunom za 2020. koji je donijela mađarska vlada ostvariti potrebni napor.

               (13)Budući da nije odgovorila na prethodne preporuke za ispravljanje uočenog značajnog odstupanja, potrebno je poduzeti mjere kako bi se u Mađarskoj ponovno počela provoditi razborita fiskalna politika.

               (14)Kako bi ostvarila preporučene proračunske ciljeve, ključno je da Mađarska donese i strogo provede potrebne mjere te pomno prati kretanja tekućih rashoda i spriječi prekomjernu potrošnju krajem godine.

               (15)Zahtjevi navedeni u ovoj Preporuci zamjenjuju odgovarajuće elemente iz Preporuke Vijeća od 14. lipnja 2019.

               (16)Mađarska bi do 15. travnja 2020. Vijeću trebala podnijeti izvješće o djelovanju kojim je odgovorila na ovu preporuku, po mogućnosti u okviru Programa konvergencije koji se dostavlja na temelju članka 7. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

               (17)Primjereno je objaviti ovu Preporuku,

               PREPORUČUJE DA MAĐARSKA:

               (1)poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2020. ne premaši 4,7 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,75 % BDP-a, čime se postiže primjereno kretanje prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja;

               (2)sve neočekivane prihode iskoristi za smanjenje deficita; nadoknadi neočekivani manjak prihoda s pomoću kvalitetnih trajnih fiskalnih mjera. Mjerama konsolidacije proračuna trebalo bi osigurati trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast;

               (3)Vijeću do 15. travnja 2020. podnese izvješće o djelovanju kojim je odgovorila na ovu Preporuku. U izvješću je potrebno navesti dovoljno određene i na uvjerljiv način najavljene mjere, uključujući učinak svake od njih na proračun, u cilju ostvarenja potrebnog kretanja prilagodbe, te ažurirane i detaljne proračunske projekcije za 2020.

               Ova je Preporuka upućena Mađarskoj.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL C 223, 27.6.2018., str. 1.

                     (3)

                        SL C 460, 21.12.2018., str. 4.

                     (4)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

                     (5)

                        SL C 210, 21.6.2019., str. 4.

                     (6)

                        Preporuka Vijeća od 9. srpnja 2019. o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2019. (SL C 301, 5.9.2019., str. 101.).

                     (7)

                        https://ec.europa.eu/info/files/hungary-report-council-recommendations-under-significant-deviation-procedure_en


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.11.2019.
            COM(2019) 913 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            kojom se utvrđuje da Rumunjska nije učinkovitim djelovanjem odgovorila na Preporuku Vijeća od 14. lipnja 2019.
            {SWD(2019) 932 final}

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               kojom se utvrđuje da Rumunjska nije učinkovitim djelovanjem odgovorila na Preporuku Vijeća od 14. lipnja 2019.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 10. stavak 2. četvrti podstavak,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)Vijeće je u lipnju 2017. i u lipnju 2018. u skladu s člankom 121. stavkom 4. Ugovora utvrdilo da je u Rumunjskoj u 2016. odnosno 2017. zabilježeno značajno odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja Rumunjske ili od kretanja prilagodbe prema ostvarenju tog cilja. S obzirom na utvrđena značajna odstupanja Vijeće je 16. lipnja 2017.
                  2
                i 22. lipnja 2018.
                  3
                Rumunjskoj uputilo preporuke da poduzme mjere politike potrebne za ispravljanje tih odstupanja. Vijeće je zatim utvrdilo da Rumunjska nije učinkovitim djelovanjem odgovorila na te preporuke te joj je uputilo revidirane preporuke 5. prosinca 2017.
                  4
                odnosno 4. prosinca 2018.
                  5
                Vijeće je zatim utvrdilo da Rumunjska nije učinkovitim djelovanjem odgovorila ni na te preporuke.

               (2)Vijeće je 14. lipnja 2019. utvrdilo da je u 2018. u Rumunjskoj ponovno zabilježeno značajno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja te joj je uputilo preporuku da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  6
                u 2019. ne premaši 4,5 %, a u 2020. 5,1 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1,0 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. i 0,75 % BDP-a u 2020.
                  7
                Vijeće je Rumunjskoj preporučilo i da sve neočekivane prihode iskoristi za smanjenje deficita te da mjerama konsolidacije proračuna osigura trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast. Vijeće je odredilo da je Rumunjskoj 15. listopada 2019. rok za podnošenje izvješća o djelovanju kojim je odgovorila na navedenu preporuku.

               (3)Komisija je 25. rujna 2019. u Rumunjskoj provela misiju pojačanog nadzora u svrhu izravnog nadzora na temelju članka -11. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Nakon što je rumunjskim tijelima dostavila svoje privremene nalaze na očitovanje, Komisija je 20. studenoga 2018. o svojim nalazima izvijestila Vijeće. Ti su nalazi objavljeni. Zaključak je izvješća Komisije da rumunjska tijela ne namjeravaju postupiti u skladu s Preporukom Vijeća od 14. lipnja 2019. s obzirom na to da strukturnu prilagodbu namjeravaju provesti tek od 2022.

               (4)Rumunjska su tijela 15. listopada 2019. podnijela izvješće o djelovanju kojim su odgovorila na Preporuku Vijeća od 14. lipnja 2019. Izvješće ne sadržava sveobuhvatnu projekciju pojedinačnih proračunskih kategorija niti uključuje proračunski učinak svake navedene mjere. Stoga izvješće nije u skladu sa zahtjevima za izvješćivanje iz preporuke Vijeća. Rumunjska su tijela u izvješću ponovila da njihov cilj za 2019. ostaje ukupni deficit od 2,8 % BDP-a, dakle isti cilj kao i u Programu konvergencije za 2019. Ako bi se taj cilj u pogledu ukupnog deficita ostvario, to bi bilo samo neznatno smanjenje deficita opće države u odnosu na 2018., unatoč tome što Rumunjska bilježi snažan gospodarski rast. Za 2020. rumunjska tijela planiraju ukupni ciljni deficit od 2,9 % BDP-a, što je više od cilja od 2,7 % BDP-a u Programu konvergencije za 2019. Ukupno gledajući, fiskalni učinak mjera o kojima se izvješćuje manji je od onoga koji se zahtijeva u Preporuci Vijeća od 14. lipnja 2019.

               (5)Prema Komisijinoj jesenskoj prognozi 2019. rast neto primarnih državnih rashoda u 2019. iznosit će 12,8 %, što je znatno iznad preporučene stope od 4,5 % (odstupanje od 2,5 % BDP-a). Strukturni saldo pogoršat će se za 0,8 % BDP-a u odnosu na preporučeno poboljšanje od 1,0 % BDP-a (odstupanje od 1,8 % BDP-a). Stoga oba kriterija upućuju na odstupanje od preporučene prilagodbe. Ukupna ocjena potvrđuje odstupanje od preporučene prilagodbe u 2019.

               (6)Prema Komisijinoj jesenskoj prognozi 2019. rast neto primarnih državnih rashoda u 2020. iznosit će 11,1 %, što je znatno iznad preporučene stope od 5,1 % (odstupanje od 1,8 % BDP-a). Strukturni saldo pogoršat će se za 0,8 % BDP-a u odnosu na preporučeno poboljšanje od 0,75 % BDP-a (odstupanje od 1,6 % BDP-a). Stoga oba kriterija stoga upućuju na rizik od odstupanja od potrebne prilagodbe sličnih razmjera. Ukupna ocjena potvrđuje odstupanje od preporučene prilagodbe u 2020.

               (7)Osim toga, u Komisijinoj jesenskoj prognozi 2019. predviđa se deficit opće države od 3,6 % u 2019. i 4,4 % u 2020., što je iznad referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđene Ugovorom.

               (8)Navedeni nalazi dovode do zaključka da je odgovor Rumunjske na Preporuku Vijeća od 14. lipnja 2019. bio nedostatan,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Rumunjska nije učinkovitim djelovanjem odgovorila na Preporuku Vijeća od 14. lipnja 2019.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Rumunjskoj.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL C 216, 6.7.2017., str. 1.

                     (3)

                        SL C 223, 27.6.2018., str. 3.

                     (4)

                        SL C 439, 20.12.2017., str. 1.

                     (5)

                        SL C 460, 21.12.2018., str. 1.

                     (6)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

                     (7)

                        SL C 210, 21.6.2019., str. 1.


Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o Nacionalnom programu reformi Litve za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Litve za 2019.