               5.4.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 129/58

      P8_TA(2018)0060
      Prioriteti EU-a za 62. sjednicu Komisije UN-a o statusu žena
      Preporuka Europskog parlamenta Vijeću od 1. ožujka 2018. o prioritetima EU-a za 62. sjednicu Komisije UN-a o statusu žena (2017/2194(INI))
      (2019/C 129/08)

         Europski parlament,

                  —

                  uzimajući u obzir 62. sjednicu Komisije UN-a o statusu žena te njezinu glavnu temu pod nazivom „Izazovi i prilike za postizanje rodne ravnopravnosti i jačanje položaja žena i djevojčica u ruralnim područjima” i ponovljenu temu pod nazivom „Sudjelovanje žena u medijima i njihov pristup medijima te utjecaj informacijskih i komunikacijskih tehnologija kao alata za poboljšanje statusa žena i osnaživanje njihova položaja”,

                  —

                  uzimajući u obzir Četvrtu svjetsku konferenciju o ženama koja se održala u rujnu 1995. u Pekingu, Deklaraciju i Platformu za djelovanje za jačanje položaja žena koja je usvojena u Pekingu te kasnije zaključne dokumente koji su proizišli iz posebnih sjednica UN-a, Peking + 5, Peking + 10, Peking + 15 i Peking + 20, o novim radnjama i inicijativama za provedbu Pekinške deklaracije i Platforme za djelovanje koje su usvojene 9. lipnja 2000., 11. ožujka 2005., 2. ožujka 2010. i 9. ožujka 2015.,

                  —

                  uzimajući u obzir članak 157. stavak 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

                  —

                  uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. rujna 2015. o osnaživanju djevojčica obrazovanjem u EU-u (1),

                  —

                  uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2016. o situaciji u kojoj se nalaze žene izbjeglice i tražiteljice azila u EU-u (2),

                  —

                  uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2017. o promicanju ravnopravnosti spolova u istraživanjima o mentalnom zdravlju i kliničkim istraživanjima (3),

                  —

                  uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. travnja 2017. o ženama i njihovoj ulozi u ruralnim područjima (4),

                  —

                  uzimajući u obzir Rezoluciju UN-a naslovljenu „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.”, usvojenu na sastanku na vrhu UN-a o održivom razvoju održanom 25. rujna 2015. u New Yorku,

                  —

                  uzimajući u obzir Direktivu 2010/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2010. o primjeni načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama koji su samozaposleni i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 86/613/EEZ (5),

                  —

                  uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) iz 1979.,

                  —

                  uzimajući u obzir Opću preporuku br. 34 (2016) Odbora za uklanjanje diskriminacije žena o pravima žena u ruralnim područjima,

                  —

                  uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija) i svoju Rezoluciju od 12. rujna 2017. (6) o pristupanju EU-a toj Konvenciji,

                  —

                  uzimajući u obzir Pariški sporazum od 12. prosinca 2015.,

                  —

                  uzimajući u obzir članak 113. Poslovnika,

                  —

                  uzimajući u obzir preporuku Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0022/2018),

                  A.

                  budući da je ravnopravnost žena i muškaraca jedno od temeljnih načela Unije, kako je priznato u Ugovorima i Povelji o temeljnim pravima;

                  B.

                  budući da je peti UN-ov cilj održivog razvoja postići rodnu ravnopravnost i osnažiti sve žene i djevojke u cijelom svijetu te budući da bi se radi ostvarivanja napretka u pogledu svih ciljeva održivog razvoja taj cilj u potpunosti trebao uključiti u Plan održivog razvoja do 2030.; budući da se u sklopu ciljeva održivog razvoja nastoji, među ostalim, „udvostručiti poljoprivrednu produktivnost i prihode malih proizvođača hrane, a posebno žena”;

                  C.

                  budući da Unija i njezine države članice moraju biti predvodnice u jačanju položaja žena i djevojčica te je njihova obveza raditi na postizanju potpune rodne ravnopravnosti unutar Unije i promicati taj cilj u sklopu svih vanjskih odnosa;

                  D.

                  budući da su se društvene i gospodarske okolnosti i životni uvjeti znatno promijenili tijekom posljednjih desetljeća te da se uvelike razlikuju među zemljama;

                  E.

                  budući da nedostatak djelovanja vlade protiv rodne neravnopravnosti ugrožava aktualna i buduća postignuća u tom području; budući da je rješavanje tradicionalnih rodnih odnosa moći, stereotipa i uvjerenja ključno za osiguravanje jačanja položaja žena i iskorjenjivanje siromaštva;

                  F.

                  budući da do diskriminacije koju žene doživljavaju dolazi i u ruralnim područjima; budući da većina žena u svijetu živi u ruralnim područjima te su one stoga više izložene višestrukim oblicima diskriminacije na temelju dobi, klase, etničke pripadnosti, rase, invaliditeta ili rodnog identiteta;

                  G.

                  budući da sudjelovanje žena u tržištu rada u ruralnim područjima uključuje širok spektar radnih mjesta koja nadilaze tradicionalnu poljoprivredu;

                  H.

                  budući da je rad žena u ruralnim područjima često plaćen manje od rada muškaraca kad je riječ o istom poslu, da često nije formalno priznat, kao što je primjerice slučaj s neplaćenim pružanjem skrbi, i da se ne očituje u broju žena vlasnica poljoprivrednih gospodarstava; budući da su žene ipak ključni akteri u ostvarivanju gospodarskih, ekoloških i socijalnih promjena potrebnih za postizanje održivog razvoja;

                  I.

                  budući da su žene u ruralnim područjima često pružateljice primarne skrbi u svojim obiteljima i zajednicama, da se suočavaju s brojim poteškoćama u pristupu skrbi za djecu i starije članove obitelji, što dovodi do toga da one snose nerazmjeran teret i otežava njihovu integraciju na tržište rada; budući da je pružanje kvalitetnih usluga skrbi od ključne važnosti za žene i promiče ravnotežu između poslovnog i privatnog života;

                  J.

                  budući da se žene u ruralnim područjima suočavaju s brojnim preprekama u pristupu odgovarajućim javnim uslugama zdravstvene skrbi zbog ograničene mobilnosti i nedostatka pristupa prijevozu ili sredstvima kojima bi si mogle osigurati prijevoz (primjerice, mobilnom telefonu); budući da su potrebne sveobuhvatne usluge zdravstvene skrbi kojima će se osigurati fizičko, psihičko i emocionalno zdravlje žena u ruralnim područjima (primjerice, kako bi se pružio odgovor na rodno uvjetovano nasilje); budući da je pristup pravu na spolno i reproduktivno zdravlje i obrazovanje ograničen u ruralnim područjima;

                  K.

                  budući da je zadržavanje stanovništva u ruralnim područjima, uz poseban naglasak na područja s prirodnim ograničenjima, ključno za društvo u cjelini, s obzirom na to da o tome ovise zaštita okoliša i očuvanje krajolika;

                  L.

                  budući da postoji izravna veza između rodne neravnopravnosti i degradacije okoliša;

                  M.

                  budući da klimatske promjene i njezine posljedice posebno i nerazmjerno negativno utječu na žene i djevojčice u ruralnim područjima; budući da su žene u ruralnim područjima među ostalim i snažne nositeljice promjena u smjeru održivije i ekološki prihvatljivije poljoprivrede te da mogu imati važnu ulogu u otvaranju „zelenih” radnih mjesta; budući da je ženama poljoprivrednicama ključno osigurati pristup zemljištu i drugim proizvodnim resursima u cilju postizanja rodne ravnopravnosti, sigurnosti opskrbe hranom i učinkovitih klimatskih politika;

                  N.

                  budući da mlade žene u ruralnim područjima i dalje pate od nejednakosti i višestrukih oblika diskriminacije; budući da je nužno poduzeti mjere za promicanje učinkovite ravnopravnosti muškaraca i žena kako bi se osigurao veći broj mogućnosti u pogledu zaposlenja, uključujući samozaposlenje i zaposlenje u sektoru znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM), što bi im omogućilo da ostanu u ruralnim sredinama kako bi se time osigurala generacijska obnova i opstanak poljoprivrednog sektora i ruralnih područja;

                  O.

                  budući da je poljoprivredni sektor u kojemu žene imaju važnu ulogu ključan za vitalnost ruralnih područja te potiče generacijsku obnovu, socijalnu koheziju i gospodarski rast; budući da bi poljoprivreda trebala osigurati sigurnu, hranjivu i zdravu hranu; budući da bi poljoprivredni sektor trebao doprinositi i diversifikaciji krajolika, ublažavanju klimatskih promjena i očuvanju biološke raznolikosti i kulturne baštine;

                  P.

                  budući da prehrana ima značajnu ulogu u razvoju i dobrobiti djevojčica; budući da loša prehrana dovodi do tjelesnih i mentalnih problema, kao što su zaostajanje u razvoju, neplodnost, letargija, umor i loša koncentracija, čime se smanjuje gospodarski potencijal žena i utječe na dobrobit šire obitelji i zajednice;

                  Q.

                  budući da je nužno da žene iz ruralnih područja sudjeluju u tijelima koja donose odluke u javnom sektoru; budući da je za postizanje ravnopravnosti neophodna uravnotežena zastupljenost;

                  R.

                  budući da su muškarci i žene, kad je riječ o prevenciji rizika na radnom mjestu, izloženi različitim čimbenicima; budući da se, na primjer, u izračunima o štetnim učincima kemikalija često za primjer uzima tjelesna građa muškaraca, koji obično imaju više mišićne mase, a katkad se ne vodi računa ni o posebnim preporukama za trudnice ili dojilje; budući da je stoga potrebno u obzir uzeti različite čimbenike pri donošenju mjera za jamčenje zdravlja žena u poljoprivredi;

                  S.

                  budući da diskriminacija utječe i na žene u medijskom sektoru; budući da mediji imaju ključnu ulogu za cijelo društvo te da je stoga poželjno da žene budu ravnomjerno uključene u stvaranje medijskog sadržaja i donošenje odluka u medijskim organizacijama s obzirom na to da čine najmanje 50 % društva;

                  T.

                  budući da medijski sektor ima ključnu ulogu u promicanju jednakosti žena i muškaraca jer mediji ne samo da odražavaju, nego ujedno stvaraju obrasce i norme ponašanja, čime znatno oblikuju javno mnijenje i kulturu;

                  U.

                  budući da medijsko izvješćivanje doprinosi širokom razumijevanju složenosti situacije žena i muškaraca u svim dijelovima društva;

                  V.

                  budući da sukobi nerazmjerno utječu na žene i djecu koji čine najveći udio izbjeglica ili u kampovima ili u izbjeglištvu u potrazi za sigurnošću;

                  W.

                  budući da u mnogim društvima žene nemaju jednako pravo na zemljište i imovinu putem pravnih sredstava te da se tako pogoršava siromaštvo i ograničava gospodarski razvoj žena;

                  X.

                  budući da se transrodne žene suočavaju s nerazmjernom diskriminacijom na temelju rodnog identiteta;

                  Y.

                  budući da je snažnija potpora spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima preduvjet za rodnu ravnopravnost i osnaživanje žena;

                  Z.

                  budući da društvene norme u pogledu uloga žena i muškaraca dovode žene u situaciju veće ranjivosti, osobito u vezi s njihovim spolnim i reproduktivnim zdravljem i u svjetlu štetnih praksi kao što su genitalno sakaćenje žena te dječji, rani i prisilni brakovi;

         1.

            preporučuje Vijeću:

            Opći uvjeti za jačanje položaja žena i djevojčica

                  (a)

                  da ponovno potvrdi svoju nepokolebljivu predanost Pekinškoj platformi za djelovanje;

                  (b)

                  na pružanje podrške majkama poduzetnicama u ruralnim područjima jer se one suočavaju s posebnim izazovima; ističe da se poticanjem poduzetništva među tim ženama ne pruža samo primjer uspješne ravnoteže između privatnog i poslovnog života, već i pridonosi poticanju novih poslovnih prilika, boljoj kvaliteti života u ruralnim područjima te potiče druge žene da provedu vlastite projekte;

                  (c)

                  da stane na kraj svim oblicima diskriminacije žena i djevojčica u cijelom svijetu i da se zauzme za suzbijanje svih oblika nasilja koji predstavljaju teška kršenja njihovih temeljnih prava, a koja su izravna posljedica te diskriminacije;

                  (d)

                  da angažira sve vlade i da od njih traži da izrade programe namijenjene iskorjenjivanju spolnog i rodno uvjetovanog nasilja i štetnih praksi kao što su dječji, rani i prisilni brakovi te genitalno sakaćenje žena i trgovanje ljudima;

                  (e)

                  da pozove države članice da se suprotstave rodnim stereotipima i ulažu u pristup žena i djevojčica prilagođenom obrazovanju, cjeloživotnom učenju i strukovnom osposobljavanju, osobito u ruralnim područjima, posebice u područjima znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) te poduzetništvu i inovacijama, s obzirom na to da su ta područja važan alat za postizanje ciljeva održivog razvoja, te da promiču ravnopravnost u poljoprivrednom i prehrambenom sektoru, turizmu i drugim industrijama u ruralnim područjima;

                  (f)

                  da osmisli politike za iskorjenjivanje siromaštva i jamčenje primjerenog životnog standarda za društveno ugrožene skupine, uključujući žene i djevojčice, posebice s pomoću sustava socijalne zaštite;

                  (g)

                  da potiče mjere za informiranje i tehničku pomoć te međusobnu razmjenu najboljih praksi između država članica u vezi s dodjelom profesionalnog statusa za bračne partnere koji pomažu u poljoprivrednom sektoru kako bi im se omogućilo ostvarivanje individualnih prava, posebice rodiljnog dopusta, zdravstvene zaštite u slučaju nesreće na radu, pristupa osposobljavanju i mirovinskih prava;

                  (h)

                  da otkloni razliku između muškaraca i žena u plaćama, životnim prihodima (zaradi) i mirovinama;

                  (i)

                  da pozove države članice te regionalna i lokalna tijela da zajamče univerzalni pristup primjerenoj skrbi za djecu i starije osobe u ruralnim područjima;

                  (j)

                  da pozove države članice te regionalna i lokalna tijela da osiguraju povoljne i visokokvalitetne objekte te javne i privatne usluge za svakodnevni život, osobito u ruralnim područjima i s posebnim naglaskom na područja zdravlja, obrazovanja i skrbi; napominje da bi to obuhvaćalo infrastrukturu za skrb o djeci u ruralnim područjima, zdravstvene usluge, obrazovne ustanove, domove za starije i uzdržavane osobe, usluge zamjene u slučaju bolesti i rodiljnog dopusta te kulturne usluge;

                  (k)

                  da zajamči uključivanje rodne perspektive kao alata za integraciju načela ravnopravnosti žena i muškaraca i borbu protiv diskriminacije u sve politike i programe uz pomoć odgovarajućih financijskih i ljudskih resursa;

                  (l)

                  da mobilizira resurse potrebne za postizanje ravnopravnosti uključivanjem rodne perspektive u sve politike i djelovanja, uključujući izradu proračuna kojom se uzima u obzir načelo ravnopravnosti spolova kao alata za integraciju načela ravnopravnosti žena i muškaraca i borbu protiv diskriminacije;

                  (m)

                  da zajamči puno sudjelovanje Parlamenta i njegova Odbora za prava žena i jednakost spolova u postupku donošenja odluka o stajalištu EU-a na 62. sjednici Komisije UN-a o statusu žena;

            Jačanje položaja žena u ruralnim područjima

                  (n)

                  da podsjeti na to da se Konvencijom o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena uvodi obveza uklanjanja izravne i neizravne diskriminacije žena s pomoću pravnih, političkih i programskih mjera u svim područjima života i da je u njezinu članku 14. sadržana jedina međunarodna obveza koja obuhvaća posebne potrebe žena u ruralnim područjima;

                  (o)

                  da djevojčicama i ženama u ruralnim područjima osigura dostupno, pristupačno i kvalitetno formalno i neformalno obrazovanje, uključujući osposobljavanje, što bi im trebalo omogućiti da steknu nove ili razviju postojeće upravljačke, financijske, gospodarske, marketinške i poduzetničke vještine, kao i građanski odgoj, civilno i političko obrazovanje te tehnološko i održivo osposobljavanje u području poljoprivrede; da ženama osigura iste mogućnosti i slobodu izbora u pogledu karijere koju žele ostvariti;

                  (p)

                  da djevojčicama i ženama u ruralnim područjima osigura jednostavan pristup kreditima i proizvodnim resursima i da primaju potporu u vezi sa svojim poduzetničkim i inovativnim inicijativama;

                  (q)

                  da zaštiti pravo na kvalitetnu univerzalnu zdravstvenu skrb i pristup takvoj skrbi kojom se uzimaju u obzir fiziološke razlike između žena i muškaraca i koja je prilagođena potrebama žena i djevojčica u ruralnim područjima, naročito kad je riječ o spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima;

                  (r)

                  da osudi sve oblike nasilja nad ženama i osigura da žrtve koje žive u ruralnim i udaljenim područjima ne budu lišene jednakog pristupa pomoći;

                  (s)

                  da poboljša učinkovitost, transparentnost i demokratsku prirodu međunarodnih, nacionalnih, regionalnih i lokalnih institucija koje podržavaju i jačaju ulogu žena u ruralnim područjima, jamčeći njihovu prisutnost s pomoću ravnopravnog sudjelovanja;

                  (t)

                  da olakša prijelaz žena u ruralnim područjima s neformalnog na formalno gospodarstvo i da prizna da žene u ruralnim područjima rade u raznovrsnim područjima te su često pokretači promjena u smjeru održive i ekološki prihvatljive poljoprivrede, sigurnosti opskrbe hranom i otvaranja „zelenih” radnih mjesta;

                  (u)

                  da planira i provede poljoprivredne politike otporne na klimatske promjene, u sklopu kojih će se voditi računa o specifičnim prijetnjama s kojima se susreću žene u ruralnim područjima, a koje su izazvane prirodnim katastrofama ili katastrofama koje je prouzročio čovjek;

                  (v)

                  da zajamči sudjelovanje žena i djevojčica u ruralnim područjima prilikom donošenja odluka u pogledu planiranja svih faza katastrofa i drugih kriza, od ranog upozorenja do pružanja pomoći, oporavka, sanacije i obnove, kao i u pogledu odgovora na njih, te da osigura njihovu zaštitu i sigurnost u slučaju katastrofa ili drugih kriza;

                  (w)

                  da poduzme potrebne mjere kako bi se ženama u ruralnim područjima zajamčio siguran, čist i zdrav okoliš;

                  (x)

                  da osigura kvalitetnu i dostupnu infrastrukturu te javne usluge ženama u ruralnim područjima te da ulaže u njihov razvoj i održavanje;

                  (y)

                  da olakša digitalni razvoj s obzirom na to da se njime može znatno pridonijeti otvaranju novih radnih mjesta, pojednostavnjenjem samozapošljavanja, jačanjem konkurentnosti i razvojem turizma te stvaranjem bolje ravnoteže između poslovnog i obiteljskog života;

                  (z)

                  da podrži trenutačne aktivnosti i osnivanje skupina u lokalnim zajednicama koje bi se trebale redovito sastajati radi rasprave o problemima i izazovima u pogledu razvoja te poduzimanja konstruktivnih mjera;

                  (aa)

                  da pozove države članice, socijalne partnere i civilno društvo da podrže i promiču sudjelovanje žena u donošenju odluka i njihovu prisutnost u rukovodećim tijelima profesionalnih, poduzetničkih i sindikalnih udruga i organizacija u područjima ruralne politike, zdravstva, obrazovanja i poljoprivrede, kao i u upravnim i predstavničkim tijelima, s pomoću ravnopravne zastupljenosti;

                  (ab)

                  da prizna i podrži aktivnu ulogu žena u ruralnim područjima i doprinos koji one ostvaruju za gospodarstvo kao poduzetnice, voditeljice obiteljskih poduzeća te promicateljice održivog razvoja;

                  (ac)

                  da ženama u ruralnim područjima zajamči prava vlasništva, posebno nad poljoprivrednim gospodarstvima i naslijeđenim zemljištem, jer je to važan alat za njihovo ekonomsko osnaživanje i omogućavanje da u potpunosti sudjeluju u ruralnom razvoju te da od njega imaju korist;

                  (ad)

                  da ženama u ruralnim područjima zajamči pristup proizvodnim resursima, e-platformama, tržištima, objektima za plasiranje na tržište i financijskim uslugama; da potiče lokalna, regionalna i tradicionalna tržišta, uključujući i tržnice, na kojima žene obično imaju više prilika za izravno plasiranje svojih proizvoda, što dodatno jača njihov gospodarski položaj;

                  (ae)

                  da promiče zapošljavanje žena u sektoru znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM), osobito na radnim mjestima koja pridonose kružnom gospodarstvu i borbi protiv klimatskih promjena;

                  (af)

                  da razvije politike zapošljavanja, usluge i programe usmjerene na rješavanje teških situacija žena u ruralnim područjima, koje često rade u neformalnom sektoru i koje mogu biti suočene s višestrukim oblicima intersekcijske diskriminacije na temelju spola, dobi, klase, vjere, etničke pripadnosti, invaliditeta ili rodnog identiteta; da omogući posebno prilagođenu pomoć i potporu njihovim potrebama i interesima;

                  (ag)

                  da uspostavi programe kojima bi se zajamčio pristup žena i njihovih obitelji univerzalnim sustavima socijalne zaštite koji imaju utjecaj na njihovu buduću situaciju u mirovini i na taj način pridonese smanjenju višestrukih razlika u mirovinama;

                  (ah)

                  da prikupi podatke raščlanjene po rodu i izradi statistike o vrijednostima, situaciji, uvjetima i potrebama žena u ruralnim područjima kako bi se omogućila izrada odgovarajućih politika; da redovito prati situaciju žena u ruralnim područjima;

                  (ai)

                  da potakne ratifikaciju i provedbu Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom, među ostalim i njezina članka 6. naslovljenog „Žene s invaliditetom”; da zajamči pristupačnost proizvoda, infrastrukture i usluga;

                  (aj)

                  da pozove Komisiju, države članice i regionalne i lokalne vlasti da osiguraju dostupne i kvalitetne strukture, kao i javne i privatne usluge usmjerene na svakodnevni život u ruralnim područjima i da stvore potrebne uvjete za poboljšanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života žena u ruralnim područjima, osobito osiguravanjem odgovarajućih ustanova za skrb uzdržavanih članova obitelji, dostupne medicinske pomoći i javnog prijevoza;

                  (ak)

                  da ističe da u politike EU-a o uvjetima života i rada žena koje su zaposlene kao sezonske poljoprivredne radnice treba uvesti zaštitne mjere, osobito u pogledu potrebe da im se osigura socijalna zaštita, zdravstveno osiguranje i zdravstvena skrb; da potiče tijela regionalnih, lokalnih i nacionalnih vlasti i druge institucije da zajamče temeljna ljudska prava radnicima migrantima i sezonskim radnicima te njihovim obiteljima, prije svega ženama i osobama u osjetljivim situacijama, te da potakne njihovu integraciju u lokalnu zajednicu;

            Sudjelovanje žena u medijima i njihov pristup medijima te utjecaj informacijskih i komunikacijskih tehnologija kao alata za poboljšanje statusa žena i osnaživanje njihova položaja

                  (al)

                  da osigura pristup pouzdanoj širokopojasnoj internetskoj infrastrukturi i uslugama velike brzine; da promiče uporabu novih tehnologija u ruralnim područjima i poljoprivredi te ulaže u njih; da prizna njihove važne socijalne, psihološke i gospodarske prednosti; da ustraje u razvoju sveobuhvatnog pristupa („digitalno selo”); da promiče jednake mogućnosti u pristupu tim tehnologijama i u pogledu osposobljavanja za njihovu uporabu;

                  (am)

                  da obrati pozornost na zastupljenost i napredak žena u medijskom sektoru te na nestereotipni medijski sadržaj;

                  (an)

                  da potiče javne medijske organizacije da uspostave vlastite politike ravnopravnosti kojima se osigurava uravnotežena zastupljenost muškaraca i žena u tijelima koja donose odluke;

                  (ao)

                  da osigura da se učinkovito spriječi, uz puno poštovanje slobode govora, sve veća seksualizacija žena i djevojčica u medijima;

                  (ap)

                  da potiče medijske organizacije da spriječe postupke organizacijske kulture koja često ne pogoduje ravnoteži između privatnog i poslovnog života;

                  (aq)

                  da pronađe rješenje za razliku u plaćama između žena i muškaraca u medijskom sektoru s pomoću mjera protiv diskriminacije kojima se osigurava jednaka plaća za jednak rad žena i muškaraca;

                  (ar)

                  da poduzme sve potrebne mjere protiv nasilja nad istraživačkim novinarima, pri čemu posebnu pozornost treba posvetiti novinarkama, koje su često ranjivije;

         2.

            nalaže svojem predsjedniku da ovu preporuku proslijedi Vijeću te, radi obavijesti, Komisiji.

         (1)  SL C 316, 22.9.2017., str. 182.

         (2)  SL C 50, 9.2.2018., str. 25.

         (3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0028.

         (4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0099.

         (5)  SL L 180, 15.7.2010., str. 1.

         (6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0329.


title: Preporuka Vijeća od 9. travnja 2019. o ekonomskoj politici europodručja

text:
               12.4.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 136/1

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 9. travnja 2019.
      o ekonomskoj politici europodručja
      (2019/C 136/01)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 136. u vezi s člankom 121. stavkom 2.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Europodručje ulazi u šestu godinu neprekinutoga gospodarskog rasta i te se smanjuje negativni jaz outputa, Međutim, povećava se mogućnost pogoršanja ekonomskih izgleda, a očekuje se i umjereniji rast. Potencijalni rast i dalje je nizak u odnosu razine iz prethodnih desetljeća. I dalje postoje razlike među zemljama koje proizlaze iz velikih razlika u otpornosti gospodarstva različitih država članica. Rast realnih plaća i dalje je umjeren te zaostaje za kretanjima produktivnosti. Rast nominalnih plaća i temeljna inflacija povećavaju se u kontekstu kontinuiranog rasta zapošljavanja, ali u nekim državama članicama i dalje postoje područja nedovoljno iskorištene radne snage ili visoke nezaposlenosti, a u drugima nedostaje radne snage. U europodručju je tijekom posljednjih pet godina zabilježen velik suficit tekućeg računa koji proizlazi iz dinamike izvoza europodručja i poboljšane konkurentnosti europodručja, dok su razlike među pojedinim zemljama na međunarodnoj razini i dalje znatne. Države članice koje su dugo vremena bilježile velike vanjske deficite još uvijek imaju velika negativna neto međunarodna ulaganja koja predstavljaju slabu točku jer općenito upućuju na visoke razine privatnog ili državnog duga. Kako je navedeno u Izvješću o mehanizmu upozoravanja za 2019. koji je Komisija donijela 21. studenoga 2018., za uspješnu ponovnu uspostavu ravnoteže u europodručju ključni su primjereno postupno razduživanje, poticajni rast i inflacija te kontinuirane reforme za povećanje produktivnosti. Važna je i povoljna dinamika potražnje, a države članice s velikim suficitom također bi doprinijele ponovnoj uspostavi ravnoteže jačanjem uvjeta kojima se podupire rast plaća uz poštovanje uloge socijalnih partnera, kao i javna i privatna ulaganja.

                  (2)

                  Za povećanje potencijala dugoročnog rasta i prevladavanje nacionalnih i regionalnih razlika potrebno je dodatno povećati stope sudjelovanja na tržištu rada, poduzeti strukturne reforme kojima se potiče rast te povećati materijalna i nematerijalna ulaganja s ciljem povećanja produktivnosti i inovacija, posebno u onim državama članicama u kojima je potencijal rasta vidljivo niži od prosjeka europodručja. To je važno za jačanje ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije u europodručju.

                  (3)

                  Usklađenost i uravnoteženost kombinacije makroekonomskih politika u europodručju, uključujući monetarne, fiskalne i strukturne politike, ključne su za osiguravanje snažnog, uključivog i održivoga gospodarskog rasta. Posljednjih se godina Europska središnja banka poslužila nekonvencionalnim instrumentima monetarne politike kako bi se inflaciju ponovno usmjerilo prema ostvarenju njezina srednjoročnog cilja u pogledu inflacije, a istodobno podupro rast i otvaranje radnih mjesta. Potrebne su odgovarajuće diferencirane fiskalne politike i naglasak na strukturnim reformama kako bi se kratkoročno i dugoročno nastavio podupirati rast.

                  (4)

                  Za jačanje fiskalne održivosti europodručja i država članica europodručja potrebne su različite nacionalne politike kojima se u potpunosti poštuje Pakt o stabilnosti i rastu, uvažavajući fiskalni manevarski prostor i prelijevanja među zemljama. Za pravilno funkcioniranje ekonomske i monetarne unije (EMU) od ključne je važnosti koordinacija nacionalnih fiskalnih politika na temelju zajedničkih fiskalnih pravila. Zajednička fiskalna pravila usmjerena su na daljnje postizanje održivosti duga na nacionalnoj razini uz istodobno ostavljanje prostora za makroekonomsku stabilizaciju. Smjer fiskalne politike europodručja u razdoblju 2015. – 2018. u prosjeku je ostao uglavnom neutralan te se na temelju Komisijine prognoze predviđa da će u 2019. biti blago ekspanzivan unatoč tome što je output iznad potencijala. Obnavljanje fiskalnih zaštitnih slojeva posebno je važno u državama članicama s još uvijek visokim razinama javnog duga. Time bi se smanjila i njihova osjetljivost na šokove i omogućilo potpuno funkcioniranje automatskih stabilizatora u sljedećoj krizi. Povećanjem javnih ulaganja, posebno u državama članicama s fiskalnim manevarskim prostorom i niskom razinom javnih ulaganja, podupire se rast i ponovna uspostava ravnoteže.

                  (5)

                  Fiskalne strukturne reforme i dalje su ključne za poboljšanje fiskalne održivosti i jačanje potencijala gospodarskog rasta. Boljim funkcioniranjem nacionalnih fiskalnih okvira, svrsishodnim analizama rashoda te učinkovitom i transparentnom javnom nabavom mogu se povećati učinkovitost i djelotvornost javnih rashoda te vjerodostojnost fiskalnih politika. Poboljšanjem strukture nacionalnih proračuna na prihodovnoj i na rashodovnoj strani, među ostalim premještanjem sredstava prema ulaganjima, povećao bi se učinak javnih proračuna na rast te bi se dugoročno povećala produktivnost. Pojednostavnjenje i osuvremenjivanje poreznih sustava te suzbijanje poreznih prijevara, utaje i izbjegavanja plaćanja poreza, osobito mjerama protiv agresivnog poreznog planiranja, ključni su za stvaranje učinkovitijih i pravednijih poreznih sustava. Za poboljšanje poslovnog okruženja i otpornosti europodručja i gospodarstava država članica ključno je osigurati da se poreznim sustavima pogoduje produbljivanju jedinstvenog tržišta i potiče tržišno natjecanje među poduzećima. Zajednička konsolidirana osnovica poreza na dobit imala bi ključnu ulogu u tom nastojanju.

                  (6)

                  Strukturna i institucionalna obilježja tržišta rada i proizvoda te javne uprave koje dobro funkcioniraju važne su za otpornost država članica europodručja. Otporne gospodarske strukture sprječavaju da šokovi imaju znatne i dugotrajne učinke na dohodak i ponudu radne snage. Tim strukturama može se olakšati funkcioniranje fiskalne i monetarne politike i ograničiti razlike, stvarajući uvjete za održiv i uključiv rast. Boljom koordinacijom i provedbom strukturnih reformi, osobito onih koje su propisane preporukama za pojedine zemlje, mogu se stvoriti pozitivni učinci prelijevanja među državama članicama i ojačati pozitivni učinci u cijelom europodručju. Reforme kojima se povećava konkurentnost na tržištima proizvoda, promiče učinkovitost resursa te poboljšava poslovno okruženje i kvaliteta institucija, osobito učinkovitost pravosudnog sustava, potiču otpornost gospodarstva u europodručju i u državama članicama. Jedinstveno tržište, koja se pokazalo glavnim pokretačem rasta i konvergencije među državama članicama, i dalje ima velik neiskorišteni potencijal te je potreban napredak za njegovo produbljivanje, posebno u području usluga, digitalnih aktivnosti, energetike i prometa, time osiguravajući pravodobnu i bolju provedbu zakonodavstva.

                  (7)

                  Europskim stupom socijalnih prava utvrđuje se 20 načela za poticanje jednakih mogućnosti i pristupa tržištu rada, pravednih radnih uvjeta te socijalne zaštite i uključenosti. Reformama kojima se potiče sudjelovanje na tržištu rada, podupire uspješne prijelaze na tržištu rada, potiče otvaranje kvalitetnih radnih mjesta i smanjuje segmentacija može se doprinijeti jačanju uključivog rasta, povećati otpornost gospodarstva i automatska stabilizacija, smanjiti nejednakosti, uhvatiti se ukoštac sa siromaštvom i socijalnom isključenosti te pomoći u suočavanju s izazovima gospodarstva koje se mijenja. Individualiziranom potporom pri traženju posla, osposobljavanjem i prekvalifikacijama može se postići učinkovito i pravodobno aktiviranje nezaposlenih osoba. Pristup kvalitetnom obrazovanju i osposobljavanju tijekom cijelog života neophodan je te iziskuje odgovarajuće ulaganje u ljudski kapital i vještine, posebno u pogledu niskokvalificiranih radnika. Takvim se reformama i ulaganjima srednjoročno i dugoročno povećavaju zapošljivost, inovacije, produktivnost i plaće te se time povećava otpornost europodručja i promiče socijalna uključivost i mobilnost unutar država članica i u cijelom europodručju. Porezno opterećenje u europodručju relativno je visoko i ne pogoduje zapošljavanju; njegovim pomakom s rada na porezne osnovice kojima se manje ugrožava rast, kao što su imovina, potrošnja ili porezi koji se odnose na okoliš, mogla bi se povećati ponuda i potražnja radne snage. Zakonodavstvom o zaštiti radnih mjesta trebaju se osigurati pravedni i pristojni radni uvjeti za sve radnike, posebno s obzirom na pojavu novih oblika zapošljavanja i novih vrsta ugovora koji donose nove mogućnosti, ali i izazove povezane sa sigurnošću radnih mjesta i osiguranjem socijalne zaštite.
                  Učinkoviti i održivi sustavi socijalne zaštite ključni su i za osiguravanje primjerenog dohotka i pristupa kvalitetnim uslugama. Mirovinske reforme i politike za uspostavljanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života također su ključne za poticanje sudjelovanja na tržištu rada. Nepotrebna ograničenja koja se odnose na mobilnost na radnom mjestu te sektorsku i zemljopisnu mobilnost zaposlenika mogla bi priječiti premještanje unutar država članica i u cijelom europodručju. Neophodno je u zapošljavanje te socijalne i povezane gospodarske reforme uključiti socijalne partnere.

                  (8)

                  Iako je financijski sektor europodručja postao stabilniji od krize, i dalje treba ukloniti određene slabosti. Dug privatnog sektora i dalje je visok te u poreznim sustavima i dalje postoji povlašteni porezni tretman duga. Znatna povećanja prinosa na državne obveznice mogla bi dovesti do narušavanja kapitala banaka, zbog čega bi moglo doći do negativnih prelijevanja na cijelo europodručje. Potreba za prilagodbom poslovnih modela banaka, niske kamatne stope i sve veća konkurencija drugih oblika financiranja i dalje predstavljaju pritisak na profitabilnost banaka. Napredak u području smanjenja rizika postojan je, posebno u pogledu smanjenja broja neprihodonosnih kredita i povećanja minimalnih zahtjeva za regulatorni kapital i prihvatljive obveze. Ipak su potrebni dodatni trajni napori u pogledu nacionalnih udjela neprihodonosnih kredita koji su i dalje znatno iznad prosjeka europodručja. Komisija je u ožujku 2018. predstavila paket mjera za smanjenje rizika radi omogućavanja rješavanja pitanja naslijeđenih neprihodonosnih kredita i izbjegavanja njihova budućeg stvaranja. Paket mjera o bankarstvu iz studenoga 2016., kojim se nastoji dodatno smanjiti rizike provođenjem međunarodno dogovorenih normi o zaštitnim slojevima kapitala, podređenosti obveza i likvidnosti banaka, u kojemu je zadržana ravnoteža iz kompromisa Vijeća, važan je za daljnji napredak prema smanjenju rizika i slijedom toga podjeli rizika.
                  Nakon ozbiljnih kršenja pravila o sprečavanju pranja novca Komisija je predložila mjere za jačanje Europskog nadzornog tijela za bankarstvo i suradnje u području nadzora kako bi se pojačala provedba regulatornog okvira u tom području. Ostvaren je znatan napredak u uspostavi bankovne unije, između ostaloga s pomoću nedavnog dogovora o ostvarenju zajedničkog zaštitnog mehanizma za Jedinstveni fond za sanaciju, ali ona još nije dovršena. Postoje nedostatci u trenutačnom sustavu osiguranja likvidnosti pri sanaciji, a zbog nepostojanja zajedničkog sustava osiguranja depozita i zajedničkog mehanizma zaštite za Jedinstveni fond za sanaciju ograničava se mogućnost bankovne unije da raskine veze banaka i država.

                  (9)

                  Za jačanje strukture EMU-a potrebno je prije svega dovršiti bankovnu uniju i uniju tržišta kapitala, ali i poduzeti mjere u pogledu svih ostalih elemenata iz Izjave sa sastanka na vrhu država europodručja 14. prosinca 2018. U prosincu 2017. i svibnju 2018. Komisija je objavila niz prijedloga kojima se utvrđuju daljnji koraci za dovršetak EMU-a, među ostalim europska funkcija stabilizacije ulaganja i program potpore reformama (koji se predlažu u okviru višegodišnjeg financijskog okvira). Prijedlozi se temelje na dokumentu za razmatranje o produbljivanju EMU-a iz svibnja 2017. i izvješću petorice predsjednika iz lipnja 2015. Na sastanku na vrhu država europodručja 13. i 14. prosinca 2018. donesene su odluke o bankovnoj uniji i daljnjem razvoju ESM-a, za koji su se čelnici i čelnice na sastanku na vrhu država europodručja dogovorili da će pružati zajednički zaštitni mehanizam Jedinstvenog fonda za sanaciju (SRF), najkasnije do kraja prijelaznog razdoblja.
                  Nastavit će se rad na pripremi potrebnih izmjena Ugovora o ESM-u (uključujući zajednički zaštitni mehanizam za SRF), na temelju sažetog pregleda najvažnijih podataka o ESM-u koji su podržali čelnici i čelnice na sastanku na vrhu država europodručja. Ako se postigne dostatan napredak u smanjenju rizika, što će se procijeniti 2020., zaštitni mehanizam uvest će se prije. S radom će se nastaviti u prvoj polovici 2019., posebno uspostavom radne skupine na visokoj razini o europskom sustavu osiguranja depozita (EDIS) te daljnjim radom na sustavu za osiguranje likvidnosti pri sanaciji. Nastavit će se i rad na osmišljavanju, načinima provedbe i vremenskom okviru proračunskog instrumenta za konvergenciju i konkurentnost za europodručje te, na dobrovoljnoj osnovi, za države članice koje nisu u europodručju, a sudjeluju u Europskom tečajnom mehanizmu (ERM II). Značajke instrumenta bit će dogovorene u lipnju 2019. Instrument će biti donesen u skladu sa zakonodavnim postupkom, kako je predviđeno Ugovorima, na temelju relevantnog prijedloga Komisije koji će se prema potrebi izmijeniti. Svim tim reformama moglo bi se doprinijeti jačanju međunarodne uloge eura razmjerno globalnom gospodarskom i financijskom značaju europodručja. Važno je da se o njima raspravlja na otvoren i transparentan način u odnosu na države članice koje nisu u europodručju, uz puno poštovanje unutarnjeg tržišta Unije.

                  (10)

                  O aspektima ove Preporuke u vezi sa zapošljavanjem i socijalnim pitanjima provedeno je savjetovanje s Odborom za zapošljavanje i Odborom za socijalnu zaštitu,

            PREPORUČUJE da u razdoblju 2019. – 2020. države članice europodručja u okviru Euroskupine pojedinačno i zajednički poduzmu sljedeće:

                  1.

                  Prodube jedinstveno tržište, poboljšaju poslovno okruženje i kvalitetu institucija te nastave provedbu reformi kojima se povećava otpornost tržišta proizvoda i usluga. Smanje vanjski dug i nastave provedbu reformi za povećanje konkurentnosti, posebno s pomoću produktivnosti u državama članicama europodručja s deficitom tekućeg računa ili visokog vanjskog duga, i jačaju uvjete kojima se podupire rast plaća uz poštovanje uloge socijalnih partnera. Provode mjere kojima se potiču ulaganja u državama članicama europodručja s velikim suficitima tekućeg računa.

                  2.

                  Provodeći politike uz puno poštovanje Pakta o stabilnosti i rastu, podupiru javna i privatna ulaganja te poboljšavaju kvalitetu i sastav javnih financija. Obnove fiskalne zaštitne slojeve, posebno u državama članicama europodručja s i dalje visokim razinama javnog duga. Podupiru i provode mjere EU-a za borbu protiv agresivnog poreznog planiranja.

                  3.

                  Preusmjere poreze s rada i osnaže sustave obrazovanja i osposobljavanja te ulaganje u vještine. Poboljšaju učinkovitost aktivnih politika tržišta rada kojima se pruža potpora uspješnim prijelazima na tržištu rada. Potiču otvaranje kvalitetnih radnih mjesta i uhvate se ukoštac s problemom segmentacije tržišta rada. Osiguraju odgovarajuće i uključive sustave socijalne zaštite u cijelom europodručju.

                  4.

                  Učine operativnim zaštitni mehanizam za SRF, i prije predviđenog roka ako je u području smanjenja rizika postignut dovoljan napredak. Nastave s radom na europskom sustavu osiguranja depozita, osobito uspostavom radne skupine na visokoj razini. Jačaju europski regulatorni i nadzorni okvir. Nastave s radom na rješenjima za uklanjanje ograničenja trenutačnog sustava za osiguranje likvidnosti pri sanaciji. Promiču propisno razduživanje visokih razina privatnog duga. Nastave s brzim smanjenjem razine neprihodonosnih kredita u europodručju i spriječe gomilanje takvih kredita, među ostalim i uklanjanjem povlaštenog poreznog tretmana duga. Ostvare ambiciozan napredak u odnosu na uniju tržišta kapitala.

                  5.

                  Ostvare brz napredak u produbljenju EMU-a oslanjanjem na Izjavu sa sastanka na vrhu država europodručja 14. prosinca 2018., i radi jačanja međunarodne uloge eura, uzimajući u obzir prijedloge Komisije i inicijative država članica, uz potpuno poštovanje unutarnjeg tržišta Unije i na otvoren i transparentan način u odnosu na države članice koje nisu u europodručju.

         Sastavljeno u Luxembourgu 9. travnja 2019.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            G. CIAMBA

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.


title: Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike оd 27. lipnja 2019. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Danskoj (ESRB/2019/5)2019/C 366/02

text:
               30.10.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 366/7

      PREPORUKA EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE
      оd 27. lipnja 2019.
      o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Danskoj
      (ESRB/2019/5)
      (2019/C 366/02)
      OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a posebno njezine članke 3., 16., 17. i 18.,
      budući da:

                  (1)

                  Sektor nekretnina igra važnu ulogu u gospodarstvu i njegov razvoj može značajno utjecati na financijski sustav. Prošle financijske krize pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstvo u cjelini, što može također dovesti do negativnih prekograničnih prelijevanja. Nepovoljna kretanja na tržištu nekretnina u nekim državama članicama dovela su u prošlosti do velikih kreditnih gubitaka i/ili su negativno utjecala na realno gospodarstvo. Takvi učinci odražavaju izravno međudjelovanje između sektora nekretnina, osiguravatelja financiranja i drugih gospodarskih sektora. Nadalje, snažna povratna sprega između financijskog sustava i realnog gospodarstva jača negativna kretanja.

                  (2)

                  Ove su veze važne jer znače da rizici koji proizlaze iz sektora nekretnina mogu imati sistemski utjecaj procikličke prirode. Slabosti financijskog sustava u pravilu se akumuliraju tijekom uzlazne faze ciklusa na tržištu nekretnina. Uočena niža razina rizika i jednostavniji pristup financiranju mogu doprinijeti nagloj ekspanziji kreditiranja i ulaganja, zajedno s povećanom potražnjom za nekretninama, što stvara pritisak na povećanje cijena nekretnina. Budući da posljedične više vrijednosti kolaterala pogoduju potražnji za kreditima i ponudi kredita, ova samoosnažujuća dinamika može dovesti do mogućih sistemskih posljedica. Suprotno tome, tijekom silazne faze ciklusa na tržištu nekretnina, stroži uvjeti kreditiranja, povećano izbjegavanje rizika i pritisak na smanjenje cijena nekretnina mogu negativno utjecati na otpornost korisnika kredita i davatelja kredita, slabeći time gospodarske uvjete.

                  (3)

                  Slabosti koje se odnose na stambene nekretnine mogu biti izvor sistemskog rizika i mogu izravno i neizravno utjecati na financijsku stabilnost. Izravni učinci su kreditni gubici hipotekarnih portfelja zbog nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i istovremena negativna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci mogu biti povezani s prilagođavanjem potrošnje kućanstava, što vodi do daljnjih posljedica za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost.

                  (4)

                  Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 4. Preporuke ESRB/2013/1 (2), krajnji cilj makrobonitetne politike je doprinošenje zaštiti stabilnosti financijskog sustava kao cjeline, uključujući jačanje otpornosti financijskog sustava i smanjenje stvaranja sistemskih rizika osiguravajući na taj način održiv doprinos financijskog sektora ekonomskom rastu.

                  (5)

                  Makrobonitetna tijela mogu u tu svrhu koristiti jednu ili više makrobonitetnih mjera zasnovanih na kapitalu iz Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), i/ili makrobonitetnih mjera zasnovanih na korisniku kredita, koje se temelje isključivo na nacionalnom pravu, ovisno o procjeni rizika. Dok mjere zasnovane na kapitalu imaju prvenstveni cilj povećati otpornost financijskog sustava, mjere zasnovane na korisniku kredita mogu biti posebno prikladne za sprječavanje daljnjeg jačanja sistemskih rizika.

                  (6)

                  Pored toga, Preporuka ESRB/2013/1 preporučuje da države članice uspostave pravni okvir koji dozvoljava makrobonitetnim tijelima da imaju izravnu kontrolu ili ovlasti za donošenje preporuka u odnosu na makrobonitetne instrumente utvrđene u toj Preporuci.

                  (7)

                  Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) proveo je 2016. u čitavoj Uniji procjenu slabosti u odnosu na stambene nekretnine (5). Ta procjena omogućila je ESRB-u da utvrdi niz srednjoročnih slabosti u nekoliko država kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što je dovelo do izdavanja upozorenja za osam država, od kojih je jedna Danska (6).

                  (8)

                  Glavna slabost utvrđena na tržištu stambenih nekretnina 2016. u Danskoj odnosila se na visoku zaduženost kućanstava. Značajan udio hipotekarnih dužnika imao je dug s promjenjivom kamatnom stopom ili dug koji je premašivao vrijednost njihova doma, što ih je činilo osjetljivim na nepovoljne gospodarske ili financijske uvjete ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Iako nije bilo općih znakova precijenjenosti, cijene stambenih objekata značajno su porasle posebno u većim gradovima i bile su blizu razina prije krize.

                  (9)

                  ESRB je nedavno okončao sustavnu procjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezane sa stambenim nekretninama u Europskom gospodarskom prostoru (EGP) (7).

                  (10)

                  U pogledu Danske, ova nedavna procjena pokazala je da, iako se zaduženost kućanstava smanjila od 2016., ona je ipak ostala na razini najviših razina u EGP-u. Nadalje, značajan je udio postojećih hipotekarnih kredita s odgođenom amortizacijom, što čini kućanstva strukturno osjetljivijima na nepovoljne gospodarske ili financijske uvjete ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Osim toga, usprkos činjenici da se rast cijena stambenih objekata usporio i cijene stanova u Kopenhagenu stagniraju posljednjih godina, prethodni razvoj događaja doveo je do područja precijenjenosti u većim gradovima, a posebno u Kopenhagenu. U tom kontekstu, pravno obvezujući zahtjev za minimalnim predujmom, koji je postavljen na 5 % 2015. osigurao je neke (iako ograničene) dodatne kolaterale u slučaju smanjenja cijena stambenih objekata.

                  (11)

                  Tijekom 2018., propisi o zaštiti potrošača uveli su ograničenja za pribavljanje proizvoda stambenih nekretnina hipotekarnim dužnicima s omjerom duga u odnosu na dohodak (DTI) (prije oporezivanja) iznad 4 i omjerom vrijednosti kredita i založene nekretnine (LTV) iznad 60 %. Ova ograničenja zahtijevaju: (a) fiksne kamatne stope tijekom najmanje 5 godina; i (b) odgođenu amortizaciju koja je primjenjiva samo ako je kamatna stopa na kredit fiksna tijekom najmanje 30 godina. Nadalje, „nadzorni dijamant” za hipotekarne banke najavljen je 2014. On obuhvaća niz referentnih vrijednosti i ograničava vrijednosti utvrđene za pojedina rizična područja unutar bankarskih aktivnosti i ima za cilj povećanje kreditne kvalitete stanja hipotekarnih kredita do 2018. i 2020. utječući na taj način na odobravanje novih kredita. Osim toga, 2018. stopa protucikličkog zaštitnog sloja kapitala povećana je dva puta: od 0 % na 0,5 % od 1. ožujka 2019.; i od 0,5 % na 1 % od rujna 2019. Pored toga, Dansko vijeće za sistemske rizike preporučilo je daljnji porast od 1 % na 1,5 % od lipnja 2020. i izdalo je smjernice buduće politike na temelju kojih bi trebala porasti do svojeg mogućeg maksimuma od 2,5 % osim ako ne dođe do značajne promjene u jačanju rizika u danskom financijskom sustavu. Konačno, Finanstilsynet (Dansko nadzorno tijelo za financije) je izdao smjernice koje zahtijevaju od kreditnih institucija da pokažu oprez u svojim kreditnim procjenama kućanstava kod odobravanja kredita za kupnju nekretnina u zemljopisnim područjima u kojima cijene stambenih nekretnina rastu.

                  (12)

                  Usprkos postojanja niza makrobonitetnih mjera, a s obzirom na visoku razinu zaduženosti kućanstava i značajan udio hipotekarnih dužnika osjetljivih na nepovoljne gospodarske uvjete ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina, sadašnje mjere zasnovane na kapitalu možda nisu dovoljne za rješavanje akumuliranih slabosti. Nadalje, pooštravanje postojećih ili aktiviranje dodatnih mjera zasnovanih na korisniku kredita mogu biti nužni u srednjoročnom razdoblju ako se povećaju slabosti povezane sa zaduženošću kućanstava, precijenjenošću cijena stambenih objekata i standardi kreditiranja.

                  (13)

                  Dok ciklički faktori igraju značajnu ulogu u izazivanju slabosti utvrđenih u Danskoj, postoje strukturni faktori koji su pokrenuli ove slabosti, što je imalo za posljedicu višu razinu sistemskog rizika. Ovi faktori uključuju: i. kompleksne propise o tržištu najma s gornjim granicama najma u značajnom dijelu stambenih zgrada u većim gradovima, što stvara nedostatak ponude stambenih objekata i stvara pritisak na povećanje cijena stambenih objekata i duga za kućanstva koja kupuju vlastitu nekretninu; i ii. mogućnost poreznog odbitka hipoteke, koji može djelovati kao poticaj kućanstvima za prekomjerno zaduživanje. Nadalje, od 2001. sustav oporezivanja stambenih nekretnina odvojio se od tržišnih cijena, što ima za posljedicu smanjenje efektivne porezne stope, posebno u većim gradovima. Danski parlament je 2017. donio zakon o novom sustavu oporezivanja stambenih nekretnina koji ponovno uspostavlja vezu između poreza koji se plaćaju i tekućih cijena na tržištu stambenih nekretnina, koji će stupiti na snagu 2021.

                  (14)

                  Stoga je ESRB zaključio da dok su makrobonitetne mjere koje su na snazi ili koje su na raspolaganju u Danskoj prikladne, one su djelomično dovoljne za rješavanje slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstva u srednjoročnom razdoblju. Posljedično, potrebne su daljnje strateške mjere radi rješavanja ovih slabosti, koje mogu biti izvor sistemskog rizika. Mjere predložene u ovoj Preporuci imaju za cilj nadopunjavanje postojećih makrobonitetnih mjera u Danskoj. Budući da su slabosti, u određenoj mjeri, potaknute strukturnim čimbenicima koji nadilaze makrobonitetnu politiku, potrebne su druge politike za nadopunjavanje i podržavanje sadašnjih makrobonitetnih mjera, s ciljem rješavanja čimbenika koji učinkovitije i djelotvornije doprinose jačanju sistemskih rizika na tržištu stambenih nekretnina u Danskoj bez stvaranja previsokih troškova za dansko realno gospodarstvo i financijski sustav.

                  (15)

                  Svrha ove Preporuke je preporučiti: a) aktiviranje daljnjih ili pooštravanje postojećih mjera zasnovanih na kapitalu radi osiguravanja otpornosti bankarskog sektora od srednjoročnih slabosti utvrđenih u Danskoj; b) praćenje slabosti i aktivnosti daljnjih ili pooštravanje postojećih mjera zasnovanih na korisniku kredita ako se ubrzava rast cijena stambenih objekata i rast kredita u srednjoročnom razdoblju. Ova Preporuka također ima za cilj naglasiti potrebu za opsežnijim strateškim mjerama koje imaju za cilj ograničiti čimbenike koji olakšavaju ili potiču povećanje zaduženosti kućanstava.

                  (16)

                  Ova Preporuka je bez utjecaja na ovlasti u području monetarne politike središnjih banaka u Uniji.

                  (17)

                  Preporuke ESRB-a objavljuju se nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće Europske unije o svojoj namjeri objavljivanja preporuka te omogući Vijeću da reagira i nakon što su adresati obaviješteni o namjeri objave,

            DONIO JE OVU PREPORUKU:
      ODJELJAK 1.

         PREPORUKE

         Preporuka A - Aktiviranje ili pooštravanje mjera zasnovanih na kapitalu

      Preporučuje se da makrobonitetno tijelo, imenovano tijelo ili nadležno tijelo u Danskoj, ovisno o slučaju, osigura, aktiviranjem dodatnih ili pooštravanjem postojećih mjera zasnovanih na kapitalu, otpornost kreditnih institucija koje su dobile odobrenje za rad u Danskoj suočavajući se s mogućim ostvarenjem sistemskog rizika povezanog sa stambenim nekretninama koji može dovesti do izravnih ili neizravnih kreditnih gubitaka koji proizlaze iz hipotekarnih kredita ili nastaju kao posljedica smanjenja potrošnje kućanstava koja imaju stambene kredite.

         Preporuka B - Praćenje slabosti i aktiviranje ili pooštravanje mjera zasnovanih na korisniku kredita

                  1.

                  Preporučuje se da danska nacionalna tijela kojima je povjereno praćenje sistemskih rizika pomno prate slabosti povezane sa zaduženošću kućanstva, precijenjenošću cijena stambenih objekata i standardima kreditiranja za nove hipotekarne kredite u srednjoročnom razdoblju uključujući, između ostalog:

                              (a)

                              procjenom - upotrebom podataka na razini pojedinačnog kredita za nove hipotekarne kredite - sposobnosti korisnika kredita koji uzimaju nove hipotekarne kredite da se odupru nepovoljnim gospodarskim ili financijskim uvjetima ili nepovoljnim kretanjima na tržištu stambenih nekretnina; i

                              (b)

                              procjenom održivosti cijena stambenih objekata i mogućnosti za njihovo smanjivanje u slučaju nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta.

                  2.

                  Preporučuje se da, radi sprječavanja prekomjernog akumuliranja kreditnog rizika, dansko tijelo kojem je povjerena aktiviranje mjera zasnovanih na korisniku kredita aktivira dodatne ili pooštri postojeće mjere zasnovane na korisniku kredita, ako rezultati praćenja provedenog u skladu s točkom (a) potpreporuke B(2) dokažu da značajan ili rastući udio korisnika kredita koji uzimaju nove hipotekarne kredite možda nije u mogućnosti servisirati svoj dug ili održavati potrošnju pod nepovoljnim gospodarskim ili financijskim uvjetima ili nakon nepovoljnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina.

                  3.

                  Preporučuje se da Danska poveća pravno obvezujući zahtjev za minimalnim predujmom ako rezultat praćenja provedenog u skladu sa stavkom 1(b) dokaže da se povećala precijenjenost cijena stambenih objekata kako bi se osiguralo da je kolateral za nove hipotekarne kredite dovoljan za pokriće kreditnih gubitaka koji odgovaraju mogućem smanjenju cijena stambenih objekata u slučaju nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i procijenjenog smanjenja cijena stambenih objekata u slučaju negativnog scenarija.

         Preporuka C - Strukturne promjene povezane s hipotekarnim kreditima i sektorom stambenih nekretnina

      Preporučuje sa da Danska preispita svoje politike s ciljem ograničavanja strukturnih čimbenika koji su pokretali slabosti utvrđene u Danskoj kao izvor sistemskog rizika jer potiču kućanstva da preuzmu previsoki hipotekarni dug ili uzrokuju prekomjerni rast cijena stambenih objekata i hipotekarnog duga.
      ODJELJAK 2.

         PROVEDBA

      1.   Definicije

      Za potrebe ove Preporuke primjenjuju se sljedeće definicije:

                  (a)

                  „mjere zasnovane na korisniku kredita” znači makrobonitetne mjere usmjerene prema korisnicima kredita;

                  (b)

                  „izravna kontrola” znači stvarna i djelotvorna mogućnost nametnuti i izmijeniti, ako je to potrebno radi postizanja krajnjeg ili privremenog cilja, makrobonitetne mjere primjenjive na financijske institucije koje su u području djelovanja odgovarajućeg makrobonitetnog tijela;

                  (c)

                  „ovlast za donošenje preporuka” znači sposobnost voditi, pomoću preporuka, primjenu makrobonitetnih instrumenata, kada je to potrebno radi postizanja krajnjih ili privremenih ciljeva,

                  (d)

                  „omjer duga u odnosu na dohodak” (DTI omjer) znači ukupni dug korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na ukupan godišnjih raspoloživi dohodak korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita;

                  (e)

                  „omjer vrijednosti kredita i založene nekretnine” (LTV omjer) znači zbroj svih kredita ili kreditnih tranši osiguranih nekretninama od strane korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na vrijednost nekretnine u trenutku odobravanja kredita;

                  (f)

                  „srednjoročno razdoblje” znači unutar razdoblja od tri godine;

                  (g)

                  „makrobonitetno tijelo” znači nacionalno makrobonitetno tijelo s ciljevima, mehanizmima, ovlastima, zahtjevima za odgovornost i drugim značajkama iz Preporuke ESRB/2011/3 (8);

                  (h)

                  „otplata duga” znači zajednička otplata kamate i glavnice na ukupan dug korisnika kredita tijekom određenog razdoblja (obično jedna godina);

                  (i)

                  „omjer otplate duga u odnosu na dohodak” (DSTI omjer) znači godišnja ukupna otplata duga u odnosu na ukupni godišnji raspoloživi dohodak korisnika kredita u vrijeme odobravanja kredita;

                  (j)

                  „dospijeće” znači trajanje ugovora o kreditu za stambene nekretnine izraženo u godinama u trenutku odobravanja kredita.

            2.   Kriteriji za provedbu

      1.   Sljedeći kriteriji primjenjuju se na provedbu ove Preporuke:

                  (a)

                  potrebno je posvetiti dužnu pažnju načelu proporcionalnosti, uzimajući u obzir ciljeve i sadržaj Preporuke A, Preporuke B i Preporuke C;

                  (b)

                  pri aktiviranju dodatnih ili jačanju postojećih mjera zasnovanih na kapitalu na temelju Preporuke A, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebali bi uzeti u obzir položaj Danske u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve moguće učinke u pogledu povezanih troškova i koristi;

                  (c)

                  pri aktiviranju dodatnih ili jačanju postojećih mjera zasnovanih na korisniku kredita na temelju Preporuke B, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebali bi uzeti u obzir položaj Danske u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve moguće učinke u pogledu povezanih troškova i koristi;

                  (d)

                  pri povećanju zahtjeva za minimalnim predujmom na temelju Preporuke B, kalibracija i postupno uvođenje takvih mjera trebale bi uzeti u obzir položaj Danske u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve moguće učinke u pogledu povezanih troškova i koristi;

                  (e)

                  u pogledu Preporuke C, pri provođenju promjena politike, postupno uvođenje takvih mjera trebalo bi uzeti u obzir položaj Danske u gospodarskim i financijskim ciklusima, tako da ove mjere ne dovode do povećanja ili ne pokreću ostvarenje akumuliranih slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Danskoj;

                  (f)

                  posebni kriteriji za usklađenost s Preporukom A, Preporukom B i Preporukom C navedeni su u Prilogu I.

            2.   Od adresata ove Preporuke zahtijeva se da izvješćuju ESRB i Vijeće o poduzetim radnjama u vezi s ovom Preporukom ili da na odgovarajući način opravdaju svako nepostupanje. Izvješća trebaju sadržavati najmanje:

                  (a)

                  informacije o sadržaju i vremenskom okviru poduzetih radnji;

                  (b)

                  procjenu slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava, precijenjenosti stambenih objekata i standarda zaduživanja za nove hipotekarne kredite, uključujući raspodjelu novih hipotekarnih kredita sukladno njihovim LTV, DTI i DSTI omjerima, dospijećima i profilima amortizacije, s time da su odgovarajući omjeri izračunati u skladu s Prilogom IV. Preporuke ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike (9), zajedno s funkcioniranjem poduzetih radnji, uzimajući u obzir ciljeve ove Preporuke;

                  (c)

                  podrobno obrazloženje svakog nedjelovanja ili odstupanja od ove Preporuke, uključujući sva kašnjenja.

            3.   Vremenski raspored za praćenje

      Od adresata ove Preporuke zahtijeva se da izvješćuju ESRB i Vijeće o poduzetim radnjama u vezi s ovom Preporukom ili da na odgovarajući način opravdaju svako nepostupanje u skladu sa sljedećim vremenskim rasporedom:

                  (a)

                     Preporuka A

                  Od adresata Preporuke A zahtijeva se da, do 31. listopada 2020. i nakon toga jednom godišnje do 31. listopada 2022., dostave ESRB-u i Vijeću izvješće o svim radnjama poduzetim u odnosu na provedbu mjera zasnovanih na kapitalu. Kada postoji više od jednog tijela koje je odgovorno za poduzimanje radnji radi rješavanja utvrđenih slabosti, potrebno je dostaviti jedno zajedničko izvješće.

                  (b)

                     Preporuka B

                  Od adresata Preporuke B zahtijeva se da, do 31. listopada 2020. i nakon toga jednom godišnje do 31. listopada 2022., dostave ESRB-u i Vijeću izvješće o praćenju slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava i radnjama poduzetim radi rješavanja takvih slabosti. Kada postoji više od jednog tijela koje je odgovorno za poduzimanje radnji radi rješavanja utvrđenih slabosti, potrebno je dostaviti jedno zajedničko izvješće.

                  (c)

                     Preporuka C

                  Od adresata Preporuke C zahtijeva se da, do 31. listopada 2022., dostave ESRB-u i Vijeću izvješće o provedbi Preporuke C. Kada postoji više od jednog tijela koje je odgovorno za poduzimanje radnje radi rješavanja utvrđenih slabosti, potrebno je dostaviti jedno zajedničko izvješće.

            4.   Nadzor i procjena

                  1.

                  Tajništvo ESRB-a će:

                              (a)

                              pružiti pomoć adresatima, osiguravanjem usklađivanja izvješćivanja, dostavljanjem odgovarajućih obrazaca i pojašnjavanjem prema potrebi, postupka i vremenskog rasporeda daljnjeg praćenja;

                              (b)

                              provjeravati daljnje postupanje od strane adresata, pružati pomoć na njihov zahtjev te podnositi izvješća o daljnjem postupanju Općem odboru. Pokrenut će se tri procjene na način kako slijedi:

                                          i.

                                          do 31. prosinca 2020. u vezi s provedbom Preporuke A i Preporuke B;

                                          ii.

                                          do 31. prosinca 2021. u vezi s provedbom Preporuke A i Preporuke B; i

                                          iii.

                                          do 31. prosinca 2022. u vezi s provedbom Preporuke A, Preporuke B i Preporuke C.

                  2.

                  Opći odbor će procijeniti radnje i opravdanja o kojima adresati podnose izvješća i, prema potrebi, može utvrditi da se nije postupilo u skladu s ovom Preporukom i da adresat nije dao odgovarajuće obrazloženje za svoje nepostupanje.

         Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 27. lipnja 2019.

               Voditelj Tajništva ESRB-a,

               u ime Općeg odbora ESRB-a

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

         (2)  Preporuka ESRB/2013/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 4. travnja 2013. o prijelaznim ciljevima i instrumentima makrobonitetne politike (SL C 170, 15.6.2013., str. 1).

         (3)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

         (4)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucija i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

         (5)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina EU-a”, ESRB, studeni 2016., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

         (6)  Upozorenje ESRB/2016/07 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina Danske (SL C 31, 31.1.2017., str. 47.).

         (7)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina-a država EGP-a”, ESRB, 2019., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

         (8)  Preporuka ESRB/2011/3 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. prosinca 2011. o makrobonitetnim ovlaštenjima nacionalnih tijela (SL C 41, 14.2.2012., str. 1.).

         (9)  Preporuka ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike od 31. listopada 2016. o zatvaranju praznina u podacima o nekretninama (SL C 31, 31.12.2017., str. 1.).

         PRILOG I.

            SPECIFIKACIJA KRITERIJA USKLAĐENOSTI PRIMJENJIVIH NA PREPORUKE

            Preporuka A - Aktiviranje ili pooštravanje mjera zasnovanih na kapitalu

         Na Preporuku A primjenjuju se sljedeći kriteriji usklađenosti.

                     1.

                     Prije aktiviranja dodatnih ili jačanja postojećih mjera zasnovanih na kapitalu, trebalo bi napraviti procjenu položaja Danske u gospodarskim i financijskim ciklusima radi utvrđivanja bi li aktiviranje takvih mjera bilo prikladno.

                     2.

                     Nakon aktiviranja mjera zasnovanih na kapitalu, može biti potrebno njihovo daljnje jačanje ili aktiviranje dodatnih makrobonitetnih mjera radi rješavanja slabosti utvrđenih u Danskoj; to će ovisiti o izboru aktiviranih mjera zasnovanih na kapitalu, početnoj kalibraciji tih aktiviranih mjera i rezultatu procjene slabosti.

            Preporuka B - Praćenje slabosti i aktiviranje ili pooštravanje mjera zasnovanih na korisniku kredita

         Na Preporuku B primjenjuju se sljedeći kriteriji usklađenosti.

                     1.

                     Prije aktiviranja dodatnih ili jačanja postojećih mjera zasnovanih na korisniku kredita, trebalo bi napraviti procjenu položaja Danske u gospodarskim i financijskim ciklusima radi utvrđivanja bi li takvo aktiviranje ili pooštravanje bilo prikladno.

                     2.

                     Prije povećanja postojećih zahtjeva za minimalnim predujmom, trebalo bi napraviti procjenu položaja Danske u gospodarskim i financijskim ciklusima radi utvrđivanja prikladne kalibracije i postupnog uvođenja mjere.

            Preporuka C - Strukturne promjene povezane s hipotekarnim kreditima i sektorom stambenih nekretnina

         Na Preporuku C. primjenjuju se sljedeći kriteriji usklađenosti.
         Pri oblikovanju mogućih politika i prije provedbe promjena politike, trebalo bi napraviti procjenu utjecaja predloženih mjera razmatranjem položaja Danske u gospodarskim i financijskim ciklusima, radi osiguravanja da takve mjere ne dovedu do povećanja ili ne pokreću ostvarenje akumuliranih slabosti u sektoru stambenih nekretnina u Danskoj.


title: Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike оd 27. lipnja 2019. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Finskoj (ESRB/2019/8)2019/C 366/05

text:
               30.10.2019

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 366/29

      PREPORUKA EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE
      оd 27. lipnja 2019.
      o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina u Finskoj
      (ESRB/2019/8)
      (2019/C 366/05)
      OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. Studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a posebno njezine članke 3., 16., 17. i 18.,
      budući da:

                  (1)

                  Sektor nekretnina igra važnu ulogu u gospodarstvu i njegov razvoj može značajno utjecati na financijski sustav. Prošle financijske krize pokazale su da neodrživa kretanja na tržištima nekretnina mogu imati ozbiljne posljedice na stabilnost financijskog sustava i gospodarstvo u cjelini, što može također dovesti do negativnih prekograničnih prelijevanja. Nepovoljna kretanja na tržištu nekretnina u nekim državama članicama dovela su u prošlosti do velikih kreditnih gubitaka i/ili su negativno utjecala na realno gospodarstvo. Takvi učinci odražavaju izravno međudjelovanje između sektora nekretnina, osiguravatelja financiranja i drugih gospodarskih sektora. Nadalje, snažna povratna sprega između financijskog sustava i realnog gospodarstva jača negativna kretanja.

                  (2)

                  Ove su veze važne jer znače da rizici koji proizlaze iz sektora nekretnina mogu imati sistemski utjecaj procikličke prirode. Slabosti financijskog sustava u pravilu se akumuliraju tijekom uzlazne faze ciklusa na tržištu nekretnina. Uočena niža razina rizika i jednostavniji pristup financiranju mogu doprinijeti nagloj ekspanziji kreditiranja i ulaganja, zajedno s povećanom potražnjom za nekretninama, što stvara pritisak na povećanje cijena nekretnina. Budući da posljedične više vrijednosti kolaterala pogoduju potražnji za kreditima i ponudi kredita, ova samoosnažujuća dinamika može dovesti do mogućih sistemskih posljedica. Suprotno tome, tijekom silazne faze ciklusa na tržištu nekretnina, stroži uvjeti kreditiranja, povećano izbjegavanje rizika i pritisak na smanjenje cijena nekretnina mogu negativno utjecati na otpornost korisnika kredita i davatelja kredita, slabeći time gospodarske uvjete.

                  (3)

                  Slabosti koje se odnose na stambene nekretnine mogu biti izvor sistemskog rizika i mogu izravno i neizravno utjecati na financijsku stabilnost. Izravni učinci su kreditni gubici hipotekarnih portfelja zbog nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta i istovremena negativna kretanja na tržištu stambenih nekretnina. Neizravni učinci mogu biti povezani s prilagođavanjem potrošnje kućanstava, što vodi do daljnjih posljedica za realno gospodarstvo i financijsku stabilnost.

                  (4)

                  Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 4. Preporuke ESRB/2013/1 (2), krajnji cilj makrobonitetne politike je doprinošenje zaštiti stabilnosti financijskog sustava kao cjeline, uključujući jačanje otpornosti financijskog sustava i smanjenje stvaranja sistemskih rizika osiguravajući na taj način održiv doprinos financijskog sektora ekonomskom rastu.

                  (5)

                  Makrobonitetna tijela mogu u tu svrhu koristiti jednu ili više makrobonitetnih mjera zasnovanih na kapitalu iz Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), i/ili makrobonitetnih mjera zasnovanih na korisniku kredita, koje se temelje isključivo na nacionalnom pravu, ovisno o procjeni rizika. Dok mjere zasnovane na kapitalu imaju prvenstveni cilj povećati otpornost financijskog sustava, mjere zasnovane na korisniku kredita mogu biti posebno prikladne za sprječavanje daljnjeg jačanja sistemskih rizika.

                  (6)

                  Pored toga, Preporuka ESRB/2013/1 preporučuje da države članice uspostave pravni okvir koji dozvoljava makrobonitetnim tijelima da imaju izravnu kontrolu ili ovlasti za donošenje preporuka u odnosu na makrobonitetne instrumente utvrđene u toj Preporuci.

                  (7)

                  Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) proveo je 2016. u čitavoj Uniji procjenu slabosti u odnosu na stambene nekretnine (5). Ta procjena omogućila je ESRB-u da utvrdi niz srednjoročnih slabosti u nekoliko država kao izvore sistemskog rizika za financijsku stabilnost, što je dovelo do izdavanja upozorenja za osam država, od kojih je jedna Finska (6).

                  (8)

                  Glavna slabost utvrđena na tržištu stambenih nekretnina 2016. u Finskoj je bila visoka i rastuća zaduženost kućanstva, sa značajnim udjelom kućanstava potencijalno osjetljivim na nepovoljne gospodarske ili financijske uvjete ili nepovoljna kretanja na tom tržištu.

                  (9)

                  ESRB je nedavno okončao sustavnu procjenu okrenutu budućnosti u odnosu na slabosti povezane sa stambenim nekretninama u Europskom gospodarskom prostoru (EGP) (7).

                  (10)

                  U pogledu Finske, ova nedavna procjena pokazala je da je zaduženost kućanstva viša nego što je bila u 2016. U posljednje vrijeme, ovo povećanje se dijelom odnosi na kredite koje su uzela društva za stanogradnju (8), koji su potom otplaćeni iz prihoda kućanstava i drugih investitora koji drže udjele u tim društvima. Pored toga, novo dostupni dokazi o standardima kreditiranja za nove hipotekarne kredite podržavaju prethodne dokaze o potencijalnoj osjetljivosti značajnog dijela kućanstava, koja uzimaju nove hipotekarne kredite, na nepovoljne gospodarske ili financijske uvjete ili nepovoljna kretanja na tržištu stambenih nekretnina.

                  (11)

                  Od 2016. godine, finska nacionalna tijela su postrožila ili uvela nekoliko mjera zasnovanih na korisniku kredita i mjera zasnovanih na kapitalu: i. u 2017. Odbor Finanssivalvonta (finsko tijelo za financijski nadzor) uvelo je, u skladu s člankom 458. Uredbe (EU) br. 575/2013, prag prosječnog pondera rizika od 15 % za kreditne institucije koje koriste interni pristup zasnovan na rejtingu; ii. u 2018., zaštitni sloj za sistemski rizik od između 1 % i 3 % bio je nametnut svim kreditnim institucijama; iii. u 2018. ograničenje koje se primijenjuje na omjer vrijednosti kredita i založene nekretnine (LTV) postroženo je od 90 % na 85 %; i iv. također u 2018., Finanssivalvonta je izdala preporuke koje se odnose na standarde kreditiranja za nove kredite, koji su se također primijenjivali na kredite izdane društvima za stanogradnju. Pored toga, odbitak poreza na kamate plaćene na hipotekarne kredite je smanjen sa 100 % u 2011. na 25 % u 2019.

                  (12)

                  Unatoč tim nedavno uvedenim mjerama, i osim ograničenja koje se primijenjuje na LTV omjer, druge pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku kredita, odnosno ograničenja koja se odnose na omjer duga u odnosu na dohodak (DTI), omjer otplate duga u odnosu na dohodak (DSTI) i ograničenja dospjelosti, još uvijek nisu dostupne u finskoj, iako bi takve mjere u srednjeročnom razdoblju mogle biti potrebne ako slabosti povezane sa zaduženošću kućanstava nastave rasti. Aktiviranje ograničenja koja se odnose ili na DTI omjer ili na DSTI omjer, u kombinaciji s ograničenjima dospijeća, povećala bi učinkovitost postojećih makrobonitetnih mjera koje su već uvedene. Pored toga, LTV omjer je trenutno utvrđen na način koji omogućava da se i druga imovina, pored nekretnina, može smatrati kolateralom.

                  (13)

                  Stoga je ESRB zaključio da su makrobonitetne mjere koje su na snazi ili koje su na raspolaganju u Finskoj djelomično prikladne i djelomično dostatne za rješavanje slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava u srednjeročnom razdoblju. Posljedično, potrebne su daljnje strateške mjere radi rješavanja ovih slabosti, koje mogu biti izvor sistemskog rizika. Mjere predložene u ovoj Preporuci su namijenjene nadopunjavanju postojećih makrobonitetnih mjera u Finskoj.

                  (14)

                  Svrha ove Preporuke je preporučiti uključivanje u finsko pravo dodatnih pravno obvezujućih mjera zasnovanih na korisniku kredita, kao i donošenje takvih mjera za spriječavanje povećanja slabosti povezanih sa zaduženosšću kućanstava.

                  (15)

                  Ova Preporuka je bez utjecaja na ovlasti u području monetarne politike središnjih banaka u Uniji.

                  (16)

                  Preporuke ESRB-a objavljuju se nakon što Opći odbor obavijesti Vijeće Europske unije o svojoj namjeri objavljivanja preporuka te omogući Vijeću da reagira i nakon što su adresati obaviješteni o namjeri objave,

            DONIO JE OVU PREPORUKU:
      ODJELJAK 1.

         PREPORUKE

         Preporuka A – Pravni okvir za mjere zasnovane na korisniku kredita

                  1.

                  Preporučuje se da Finska osigura da postojeći pravni okvir za mjere zasnovane na korisniku kredita uključuje najmanje sljedeće pravno obvezujuće mjere koje se zasnivaju na korisniku kredita:

                              (a)

                              ili ograničenja koja se primijenjuju na DTI omjer ili ograničenja koja se odnose na DSTI omjer;

                              (b)

                              ograničenja koja se odnose na LTV omjer; i

                              (c)

                              ograničenja dospjelosti.

                  2.

                  Preporučuje se da Finska izmijeni definiciju LTV omjera u postojećem pravnom okviru za mjere zasnovane na korisniku kredita.

         Preporuka B – Aktiviranje mjera zasnovanih na korisniku kredita

                  1.

                  Preporučuje se da, do utvrđivanja pravnog okvira navedenog u Preporuci A, finska nacionalna tijela kojima je povjerena primjena mjera zasnovanih na korisniku kredita, primijenjuju mjere zasnovane na korisniku kredita koje nisu pravno obvezujuće kako bi se spriječio značajan ili rastući udio korisnika kredita koji uzimaju nove hipotekarne kredite, koji možda neće biti u mogućnosti otplaćivati svoj dug ili održavati potrošnju nakon nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta ili nepovoljnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina.

                  2.

                  Preporučuje se da, nakon što postojeći pravni okvri bude izmijenjen kako je navedeno u Preporuci A, finska nacionalna tijela kojima je povjereno aktiviranje ili kalibracija mjera zasnovanih na korisniku kredita povezana s dohotkom, aktiviraju odnosno kalibriraju pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku kredita povezane s dohotkom za daljnje rješavanje ciljeva navedenih u potpreporuci B(1).

            ODJELJAK 2.

         PROVEDBA

      1.   Definicije

      Za potrebe ove Preporuke primjenjuju se sljedeće definicije:

                  (a)

                  „mjere zasnovane na korisniku kredita” znači makrobonitetne mjere usmjerene prema korisnicima kredita;

                  (b)

                  „izravna kontrola” znači stvarna i djelotvorna mogućnost nametnuti i izmijeniti, ako je to potrebno radi postizanja krajnjeg ili privremenog cilja, makrobonitetne mjere primjenjive na financijske institucije koje su u području djelovanja odgovarajućeg makrobonitetnog tijela;

                  (c)

                  „ovlast za donošenje preporuka” znači sposobnost voditi, pomoću preporuka, primjenu makrobonitetnih instrumenata, kada je to potrebno radi postizanja krajnjih ili privremenih ciljeva;

                  (d)

                  „omjer kredita i založene nekretnine” (LTV omjer) znači zbroj svih kredita ili kreditnih tranši osiguranih nekretninama od strane korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na vrijednost nekretnine u trenutku odobravanja kredita;

                  (e)

                  „pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku kredita” znači makrobonitetne mjere usmjerene prema korisnicima kredita koje se uvode putem pravno obvezujućih akata;

                  (f)

                  „omjer duga u odnosu na dohodak” (DTI omjer) znači ukupni dug korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita u odnosu na ukupan godišnjih raspoloživi dohodak korisnika kredita u trenutku odobravanja kredita;

                  (g)

                  „otplata duga” znači zajednička otplata kamate i glavnice na ukupan dug korisnika kredita tijekom određenog razdoblja (obično jedna godina);

                  (h)

                  „omjer otplate duga u odnosu na dohodak” (DSTI omjer) znači godišnja ukupna otplata duga u odnosu na ukupni godišnji raspoloživi dohodak korisnika kredita u vrijeme odobravanja kredita;

                  (i)

                  „dospijeće” znači trajanje ugovora o kreditu za stambene nekretnine izraženo u godinama u trenutku odobravanja kredita;

                  (j)

                  „srednjoročno razdoblje” znači unutar razdoblja od tri godine;

                  (k)

                  „mjere zasnovane na korisniku kredita povezane s dohotkom” znači ograničenja koja se primijenjuju na DTI omjer i ograničenja koja se primijenjuju na DSTI omjer;

                  (l)

                  „makrobonitetno tijelo” znači nacionalno makrobonitetno tijelo s ciljevima, mehanizmima, ovlastima, zahtjevima za odgovornost i drugim značajkama iz Preporuke ESRB/2011/3 (9).

            2.   Kriteriji za provedbu

                  1.

                  Sljedeći kriteriji primjenjuju se na provedbu ove Preporuke:

                              (a)

                              potrebno je posvetiti dužnu pažnju načelu proporcionalnosti, uzimajući u obzir ciljeve i sadržaj Preporuke A i Preporuke B;

                              (b)

                              Preporuka A se mora provesti prije potpreporuke B(2) kako bi se osigurala sukladnost s potpreporukom B(2);

                              (c)

                              pri aktiviranju mjera zasnovanih na korisniku kredita povezanih s dohotkom na temelju Preporuke B, njihova kalibracija i postupno uvođenje trebali bi uzeti u obzir položaj Finske u gospodarskim i financijskim ciklusima i sve moguće učinke u pogledu povezanih troškova i koristi;

                              (d)

                              posebni kriteriji za usklađenost s Preporukom A i Preporukom B navedeni su u Prilogu I.

                  2.

                  Od adresata ove Preporuke zahtijeva se da izvješćuju ESRB i Vijeće o poduzetim radnjama u vezi s ovom Preporukom ili da na odgovarajući način opravdaju svako nepostupanje. Izvješća trebaju sadržavati najmanje:

                              (a)

                              informacije o sadržaju i vremenskom okviru poduzetih radnji;

                              (b)

                              procjenu slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava i standarda kreditiranja za nove hipotekarne kredite, uključujući raspodjelu novih hipotekarnih kredita sukladno njihovim LTV, DTI i DSTI omjerima, i dospijećima, s time da su odgovarajući omjeri izračunati u skladu s Prilogom IV. Preporuke ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike (10), zajedno s funkcioniranjem poduzetih radnji, uzimajući u obzir ciljeve ove Preporuke;

                              (c)

                              podrobno obrazloženje svakog nedjelovanja ili odstupanja od ove Preporuke, uključujući sva kašnjenja.

            3.   Vremenski raspored za praćenje

      Od adresata ove Preporuke zahtijeva se da izvješćuju ESRB i Vijeće o poduzetim radnjama u vezi s ovom Preporukom ili da na odgovarajući način opravdaju svako nepostupanje u skladu sa sljedećim vremenskim rasporedom:

                  (a)

                     Preporuka A

                              i.

                              Od adresata Preporuke A zahtijeva se da do 31. listopada 2020. dostave ESRB-u i Vijeću privremeno izvješće o provedbi Preporuke A uključujući najmanje izjavu koja pojašnjava je li planirano da se Preporuka A provede i koje tijelo ili tijela će biti odgovorna za odluku o aktiviranju i provedbi mjera zasnovanih na korisniku kredita navedenih u toj Preporuci. ESRB može izvijestiti adresata Preporuke A o svojim stajalištima o privremenom izvješću.

                              ii.

                              Od adresata Preporuke A zahtijeva se da do 31. ožujka 2021. dostave ESRB-u i Vijeću konačno izvješće o provedbi Preporuke A.

                  (b)

                     Preporuka B

                  Od adresata Preporuke B zahtijeva se da, do 31. listopada 2020. i nakon toga jednom godišnje do 31. listopada 2022., dostave ESRB-u i Vijeću izvješće o svim radnjama poduzetim u vezi provedbe mjera zasnovanih na korisniku kredita povezanih s dohotkom ili svih drugih dostupnih mjera za rješavanje slabosti povezanih sa zaduženošću kućanstava i standarda kreditiranja za nove hipotekarne kredite u Finskoj. Kada postoji više od jednog tijela koje je odgovorno za poduzimanje radnji radi rješavanja utvrđenih slabosti, potrebno je dostaviti jedno zajedničko izvješće.

            4.   Nadzor i procjena

                  1.

                  Tajništvo ESRB-a će:

                              (a)

                              pružiti pomoć adresatima, osiguravanjem usklađivanja izvješćivanja, dostavljanjem odgovarajućih obrazaca i pojašnjavanjem prema potrebi, postupka i vremenskog rasporeda daljnjeg praćenja;

                              (b)

                              provjeravati daljnje postupanje od strane adresata, pružati pomoć na njihov zahtjev te podnositi izvješća o daljnjem postupanju Općem odboru. Pokrenut će se tri procjene na način kako slijedi:

                                          i.

                                          do 31. prosinca 2020. u vezi s provedbom Preporuke B;

                                          ii.

                                          do 31. prosinca 2021. u vezi s provedbom Preporuke A i Preporuke B; i

                                          iii.

                                          do 31. prosinca 2022. u vezi s provedbom Preporuke B.

                  2.

                  Opći odbor će procijeniti radnje i opravdanja o kojima adresati podnose izvješća i, prema potrebi, može utvrditi da se nije postupilo u skladu s ovom Preporukom i da adresat nije dao odgovarajuće obrazloženje za svoje nepostupanje.

         Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 27. lipnja 2019.

               Voditelj Tajništva ESRB-a,

               u ime Općeg odbora ESRB-a,

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

         (2)  Preporuka ESRB/2013/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 4. travnja 2013. o prijelaznim ciljevima i instrumentima makrobonitetne politike (SL C 170, 15.6.2013., str. 1).

         (3)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

         (4)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucija i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

         (5)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina EU-a”, ESRB, studeni 2016., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

         (6)  Upozorenje ESRB/2016/07 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2016. o srednjoročnim slabostima u sektoru stambenih nekretnina Finske (SL C 31, 31.1.2017., str. 49).

         (7)  Vidjeti „Slabosti u sektoru stambenih nekretnina-a država EGP-a”, ESRB, 2019., dostupno na mrežnim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu.

         (8)  Na finskom: asunto-osakeyhtiö.

         (9)  Preporuka ESRB/2011/3 Europskog odbora za sistemske rizike od 22. prosinca 2011. o makrobonitetnim ovlaštenjima nacionalnih tijela (SL C 41, 14.2.2012., str. 1.).

         (10)  Preporuka ESRB/2016/14 Europskog odbora za sistemske rizike od 31. listopada 2016. o zatvaranju praznina u podacima o nekretninama (SL C 31, 31.12.2017., str. 1.).

         PRILOG I.

            SPECIFIKACIJA KRITERIJA USKLAĐENOSTI PRIMJENJIVIH NA PREPORUKE

            Preporuka A – Pravni okvir za mjere zasnovane na korisniku kredita

         Na Preporuku A primjenjuju se sljedeći kriteriji usklađenosti.

                     1.

                     Finski pravni okvir za mjere zasnovane na korisniku kredita moraju osigurati da:

                                 (a)

                                 ograničenja koja se primijenjuju na omjer duga u odnosu na dohodak (DTI) i na omjer otplate duga u odnosu na dohodak (DSTI), kao i na ograničenja dospijeća, su primijenjiva na kredite izdane svim vrstama korisnika kredita i od strane svih vrsta davatelja kredita, kako bi se izbjeglo zaobilaženje ograničenja pomoću kredita društvima za stanogradnju ili drugim metodama;

                                 (b)

                                 kada se izračunava omjer vrijednosti kredita i založene nekretnine (LTV), jedino se nekretnine mogu smatrati kolateralom;

                                 (c)

                                 finska nacionalna tijela kojima je povjerena aktiviranje mjera zasnovanih na korisniku kredita u stanju su na učinkovit i preventivan način aktivirati pravno obvezujuće mjere zasnovane na korisniku te im je omogućena potrebna fleksibilnost za stvaranje tih mjera u skladu s utvrđenim slabostima.

                     2.

                     Izmjene finskog pravnog okvira za mjere zasnovane na korisniku kredita trebaju stupiti na snagu najkasnije 1. srpnja 2021.

            Preporuka B – Aktiviranje mjera zasnovanih na korisniku kredita povezanih s dohotkom

         Na Preporuku B primjenjuju se sljedeći kriterij usklađenosti:

                     1.

                     Kako bi se spriječio značajan ili rastući udio korisnika kredita koji uzimaju nove hipotekarne kredite, koji možda neće biti u mogućnosti otplaćivati svoj dug ili održavati potrošnju nakon nepovoljnih gospodarskih ili financijskih uvjeta ili nepovoljnih kretanja na tržištu stambenih nekretnina, finska nacionalna tijela trebaju koristiti jednu ili kombinaciju više mjera zasnovanih na korisniku kredita povezanih s dohotkom (npr. ograničenja na LTV omjer u kombinaciji s ograničenjima na DTI omjer ili na DSTI omjer, i ograničenja dospjeća), kako bi se osigurala učinkovitost postojećih mjera i umanjila svaka mogućnost njihovog zaobilaženja ili nenamjerne posljedice koje bi mogle umanjiti njihovu učinkovitost i eventualno stvoriti rizike u drugim područjima.

                     2.

                     Prije aktiviranja mjera zasnovanih na korisniku kredita povezanih s dohotkom, trebalo bi napraviti procjenu položaja Finske u gospodarskim i financijskim ciklusima radi utvrđivanja odgovarajuće kalibracije i postupnog uvođenje takvih mjera.

                     3.

                     Nakon aktiviranja mjera zasnovanih na korisniku kredita povezanih s dohotkom, može biti potrebno njihovo daljnje jačanje ili aktiviranje dodatnih makrobonitetnih mjera radi rješavanja slabosti utvrđenih u Finskoj; to će ovisiti o izboru aktiviranih mjera zasnovanih na korisniku kredita povezanih s dohotkom, početnoj kalibraciji tih aktiviranih mjera i rezultatu procjene slabosti.

                     4.

                     Prilikom aktiviranja ili kalibriranja mjera zasnovanih na korisniku kredita povezanih s dohotkom, finska nacionalna tijela kojima je povjereno aktiviranje ili kalibriranje mjera zasnovanih na korisniku kredita povezanih s dohotkom trebaju uzeti u obzir sve kredite koje kućanstva trebaju otplaćivati iz svog dohotka, bez obzira na vrstu kredita (tj. postupati s kreditima izdanim društvima za stanogradnju kao sa zaduženošću kućanstava).