               9.3.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 93/186

         P7_TA(2013)0382
   Politika EU-a prema Bjelarusu
   Preporuka Europskog parlamenta Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje od 12. rujna 2013. o politici EU-a prema Bjelarusu (2013/2036(INI))
   (2016/C 093/30)

      Europski parlament,

               —

               uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. listopada 2012. o situaciji u Bjelarusu nakon parlamentarnih izbora 23. rujna 2012. (1),

               —

               uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. ožujka 2012. o situaciji u Bjelarusu (2),

               —

               uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. svibnja 2011. o Bjelarusu (3),

               —

               uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. siječnja 2011. o situaciji u Bjelarusu (4),

               —

               uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2012. o Godišnjem izvješću Vijeća Europskom parlamentu o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici (5),

               —

               uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. prosinca 2011. o reviziji Europske politike susjedstva (6),

               —

               uzimajući u obzir rezoluciju Konferencije foruma Nacionalne platforme foruma civilnoga društva Istočnog partnerstva od 1. lipnja 2013.,

               —

               uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. travnja 2011. o reviziji Europske politike susjedstva – Istočne dimenzije (7),

               —

               uzimajući u obzir Zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Istočnog partnerstva u Pragu 2009.;

               —

               uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove od 15. listopada 2012. i Uredbe Vijeća (EU) br. 1014/2012 od 6. studenoga 2012. o mjerama ograničenja za Bjelarus (8),

               —

               uzimajući u obzir članak 97. Poslovnika,

               —

               uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A7-0261/2013),

               A.

               budući da od 1994. u Bjelarusu nisu održani slobodni i pravedni izbori na temelju izbornih zakona koju su u skladu s međunarodnim normama;

               B.

               budući da je načelo diobe vlasti gotovo potpuno ukinuto ustavnom reformom iz 1996., a politička opozicija otad nije zastupljena u političkim institucijama i nije mogla sudjelovati u izradi i provedbi politike zemlje;

               C.

               budući da su u istom vremenskom razdoblju ljudska prava i temeljne slobode sustavno i masovno kršeni, posebice sloboda izražavanja, sloboda udruživanja, sloboda okupljanja;

               D.

               budući da je Europsko vijeće 1997. obustavilo ratifikaciju Sporazuma o partnerstvu i suradnji te zamrznulo Privremeni sporazum o trgovini, stoga su odnosi EU-a i Bjelarusa i dalje uređeni Sporazumom o trgovini i suradnji iz 1989.;

               E.

               budući da su između 2008. i 2010. godine odnosi između EU-a i Bjelarusa dobili zamah kada je Bjelarus pokazala spremnost razviti konstruktivne odnose s EU-om i uočen je napredak prema boljim uvjetima za aktivnosti civilnog društva, opozicije i slobode tiska; međutim, brutalno obrušavanje nakon predsjedničkih izbora u 2010. i jačanje represivne politike, kao što su uhićenja predsjedničkih kandidata popraćena masovnim uhićenjima, politički motivirani kazneni progon predstavnika opozicije i val represije protiv boraca za ljudska prava i neovisnih medija, doveli su do značajnog pogoršanja tih odnosa,

               F.

               budući da bjelaruske vlasti, odbijajući pozive na usklađivanje s međunarodno prihvaćenim demokratskim standardima EU-a, vode politiku samoizolacije namećući je bjelaruskom stanovništvu;

               G.

               budući da Europski parlament ne priznaje legitimitet bjelaruskog parlamenta; u posljednjem je desetljeću samo jedno službeno izaslanstvo Europskog parlamenta posjetilo Bjelarus 2010. godine;

               H.

               budući da 70 % stanovništva Bjelarusa želi promjene; međutim, dio javnosti smatra da bi bitne promjene u početku dovele do pogoršanja životnog standarda (9);

               I.

               budući da bi demokratske promjene bile izglednije kada bi reformistički dio elitista koji su trenutno na vlasti pokrenuo reforme; međutim, najveći katalizatori promjena trebali bi doći iz organizacija civilnog društva i privatnih poduzeća;

               J.

               budući da bi stvaranje dosljednog političkog dijaloga s bjelaruskim vlastima pod gore spomenutim uvjetima moglo rezultirati uključivanjem civilnog društva i opozicije u međusobni višestrani dijalog i provedbu reformi;

               K.

               budući da bi Sastanak na vrhu Istočnog partnerstva u Vilnijusu mogao postati još jedna prilika za uvjetovano i postupno poboljšanje odnosa između EU-a i Bjelarusa, pod uvjetom da svi politički zatvorenici budu pušteni i politički rehabilitirani;

               L.

               budući da su, uslijed roga, mjere ograničavanja EU-a preispitane i proširene (trenutno se odnose na 242 osoba i 30 tijela), dok bjelaruske vlasti i dalje brane ulazak u zemlju nekim političarima, dužnosnicima, uključujući predstavnike međunarodnih organizacija, novinarima i predstavnicima civilnog društva;

               M.

               budući da bi daljnji napori prema ujednačenoj strategiji i akcijskom planu mogli pomoći u ostvarenju ciljeva političke opozicije; budući da konkretne mjere kao što su zajednički popisi za lokalne izbore u 2014. godini, izrada nacrta zajedničkog političkog programa ili predstavljanje jednog kandidata za predsjedničke izbore u 2015. predstavljaju pozitivan korak u tome smjeru;

               N.

               budući da je Europski dijalog o modernizaciji s bjelaruskim društvom pokrenut 2012. godine imao pozitivan učinak na početak konstruktivne rasprave u bjelaruskom društvu o potrebnim reformama u državi i o svijesti o EU-u; međutim, potrebni su daljnji razvoj koncepta, svrhe, strategije, odgovarajuće financiranja i upravljačke strukture Dijaloga te bolja koordinacija s inicijativama Istočnog partnerstva;

               O.

               budući da je Nacionalna platforma civilnog društva Istočnog partnerstva važan i pouzdan partner te za EU jedinstven komunikacijski kanal prema bjelaruskom narodu;

               P.

               budući da u Bjelarusu (10) još uvijek ima političkih zatvorenika, uključujući Alesa Bialatskija, borca za ljudska prava nominiranog za nagradu Sakharov, koji je pretrpio veliko psihološko i fizičko mučenje, uključujući prijetnje smrću, neopravdane premještaje, nezadovoljavajuću zdravstvenu njegu i lišavanje prava na viđanje članova obitelji; puštanje političkih zatvorenika i njihova politička rehabilitacija te napredak Bjelarusa u ispunjavanju međunarodnih obveza i poštivanju temeljnih ljudskih prava, vladavine prava i demokratskih sloboda i dalje su osnovni uvjeti za normalizaciju odnosa između EU-a i Bjelarusa;

               Q.

               budući da se smanjenje ukupnog broja politički motiviranih uhićenja (s 868 u 2011. na 235 u 2012. u skladu s izvješćem Centra za ljudska prava „Viasna”) može pripisati ozračju represija i zastrašivanja;

               R.

               budući da su nedavne restriktivne izmjene zakonodavstva dovele do dodatne represije protiv civilnog društva, uključujući borce za ljudska prava, neovisne medije i odvjetnike obrane; budući da je opća situacija ljudskih prava i temeljnih sloboda zabrinjavajuća i za svaku osudu, kako je naglašeno 2013. godine u izvješću Posebnog izvjestitelja UN-a za Bjelarus; budući da oglušavanje bjeloruskih vlasti na apele međunarodne zajednice doprinosi daljnjem pogoršavanju odnosa s EU i sve većoj samoizolaciji Bjelarusa;

               S.

               budući da su 2012. bjelaruske vlasti uvele zakonodavne promjene koje su KGB-u dale velike ovlasti za slobodno korištenje prisilnih mjera; budući da službe sigurnosti prema novom zakonu mogu, bez ograničenja, ući u stanove te uhititi i pritvoriti bjelaruske građane te diplomate i predstavnike međunarodnih institucija zaštićene imunitetom; budući da ovaj zakon također sadrži odredbu kojom se KGB-ovi agenti oslobađaju bilo kakve zakonske odgovornosti za ozljede koje prouzroče; budući da su Bjelaruskim specijalnim jedinicama dane velike ovlasti za prekidanje demonstracija;

               T.

               budući da je 2011. izmijenjen Zakon o masovnim akcijama prema kojima bi održavanje masovnih prosvjeda moglo rezultirati kaznenom odgovornošću za javne nerede; budući da su organizatori masovnih prosvjeda obvezni vlasti dostaviti podatke o svojim izvornima financiranja;

               U.

               budući da je 2011. primanje inozemnih bespovratnih sredstava postalo kazneno djelo i proširena je definicija veleizdaje te se vlasti na taj način omogućilo da iskoristi kazneni zakon za djelovanje protiv organizacija i pojedinaca koji primaju financijska sredstva iz inozemstva ili sudjeluju na međunarodnim događajima;

               V.

               budući da je Ministarstvo pravosuđa Bjelarusa 2012. odbilo registraciju 19 nevladinih organizacija i dvije političke stranke, dok se članove neregistriranih organizacija neprestano zastrašuje, maltretira i progoni u Bjelarusu;

               W.

               budući da je Bjelarus jedina europska država koja primjenjuje smrtnu kaznu; datumi smaknuća nepoznati su obiteljima osuđenika i javnosti, tijelo smaknute osobe ne daje se na pokapanje rodbini i ne obavještava ih se o mjestu pokopa;

               X.

               budući da su 2012. godine smaknute dvije osobe unatoč tome što sudski postupak nije zadovoljio kriterije poštenog suđenja; budući da 2012. godine nakon dugo vremena nije dosuđena smrtna kazna, ali nove su kazne dosuđene 2013. godine;

               Y.

               budući da se situacija u Bjelarusu može okarakterizirati nedostatkom povjerenja u pravosuđe zbog njegove nedovoljne samostalnosti i politički motiviranih odluka;

               Z.

               budući da je Bjelarus jedina država među državama Istočnog partnerstva u kojoj još nije osnovana službena institucija za ljudska prava;

               AA.

               budući da je cenzura ozbiljan politički problem u Bjelarusu;

               AB.

               budući da se prema Indeksu slobode tiska 2013. Reportera bez granica Bjelarus popeo do s 168. mjesta do157. mjesta od 179 država, međutim, i dalje je na najnižem mjestu od država Istočnog partnerstva (Azerbajdžan (156.), Ukrajina (126.), Gruzija (100.), Armenija (74.), Moldavija (55.));

               AC.

               budući da je pristup neovisnim televizijskim i radijskim kanalima, kao i tiskanim medijima, trenutačno slab zbog toga što državni mediji dominiraju pristupom informacijama;

               AD.

               budući da je situacija slobode medija u Bjelarusu neprihvatljiva, posebno zbog uznemiravanja novinara kojima je zabranjeno napuštati zemlju, ograničavajućih zakona o slobodi radiodifuzije i interneta i selektivnoj pravdi prema neovisnim novinarima, kako se pokazalo u tri kaznena predmeta koji su pokrenuti u ljeto 2012. godine;

               AE.

               budući da je 2012. najmanje 15 aktivista i novinara dobilo zabranu napuštanja Bjelarusa na temelju lažnih tvrdnji;

               AF.

               budući da više od pola bjelaruskih građana ima pristup internetu; elektronički mediji donose nove mogućnosti šireg pristupa neovisnim medijima, iako postoje neke opozicijske internetske stranice koje su blokirane u vladinim i obrazovnim institucijama;

               AG.

               budući da je Bjelarus na 50. mjestu po najnovijemu UN-ovu indeksu ljudskog razvoja 2012., u usporedbi s Rusijom (55.) i državama Istočnog partnerstva (Gruzija (72.), Ukrajina (78.), Azerbajdžan (82.), Armenija (87.), Moldavija (113.))2;

               AH.

               budući da je jedan od osnovnih razloga za određenu društvenu stabilnost u državi sustav socijalnog osiguranja, od kojeg ljudi imaju koristi i zauzvrat biraju biti politički neaktivni; 65 % stanovnika Bjelarusa primaju pomoć od države u različitim oblicima kao što su mirovine, stipendije, naknade za nezaposlenost itd.;

               AI.

               budući da je nisku stopu nezaposlenosti moguće ostvariti na umjetan način putem subvencija za poduzeća u državnom vlasništvu koja stvaraju oko 70 % BDP-a i zapošljavaju 50 % radne snage;

               AJ.

               budući da bjelaruska vlada pokušava privući strana ulaganja – ima vještu radnu snagu, program privatizacije, šest Besplatnih gospodarskih zona i Park visokih tehnologija – međutim, mogu se primijetiti primjeri sustavne državne intervencije u privatnom sektoru;

               AK.

               budući da su dosad bjelaruske vlasti izrazile svoj geopolitički interes za daljnju ekonomsku integraciju s Rusijom i stvaranje Euroazijske carinske i ekonomske unije; u isto vrijeme velik dio svih izravnih stranih ulaganja u Bjelarus proteklih dolazi iz Rusije; stručnjaci kažu da se oko 700 000 stanovnika Bjelarusa posljednjih deset godina iselilo u Rusiju radi posla, uglavnom u Moskvu ili Petrograd;

               AL.

               budući da su i EU i Bjelarus naznačile da žele ponovno započeti pregovore o pristupanju Bjelarusa WTO-u, posebno u kontekstu pristupanja Rusije WTO-u;

               AM.

               budući da su nedavne ankete provedene u okviru projekta Barometar susjedstva EU-a pokazale da preko 50 % bjelaruskog stanovništva vjeruje da bi EU trebala povećati svoju ulogu na područjima gospodarskog razvoja, trgovine i regionalne suradnje s Bjelarusom;

               AN.

               budući da je, prema stručnjacima, program modernizacije koji je nedavno objavila bjelaruska vlast uglavnom usmjeren na unapređivanje osnovne industrijske infrastrukture, a zemlji su potrebne bitnije gospodarske reforme i transparentno poslovno okruženje te manja državna kontrola u svim poslovnim sektorima;

               AO.

               budući da je prema Indeksu percepcije korupcije Transparency Internationala iz 2012. Bjelarus na 123. mjestu od 176 država i teritorija u usporedbi s Ukrajinom (144.), Azerbajdžanom (139.), Rusijom (133.), Armenijom (105.), Moldavijom (94.) i Gruzijom (51.);

               AP.

               budući da je Bjelarus nedavno pristupio antikorupcijskom mehanizmu Greco Vijeća Europe i postao član Grete, mehanizma za borbu protiv trgovine ljudima;

               AQ.

               budući da je Bjelarus obuhvaćen Europskom politikom susjedstva, ali s obzirom na političku situaciju, ne provodi se još niti jedan akcijski plan;

               AR.

               budući da se pomoć Bjelarusu trenutačno odobrava Strateškim dokumentom za zemlju korisnicu 2007. – - 2013.;

               AS.

               budući da su 33,4 milijuna EUR dodijeljena za financijsku perspektivu za razdoblje 2007. – 2013. Europskim susjedskim i partnerskim instrumentima (ENPI) za projekte prekogranične suradnje između Bjelarusa i njegovih susjednih država, dok oko 60 općina trenutačno sudjeluje u 50 zajedničkih projekata prekogranične suradnje između Latvije, Litve i Bjelarusa;

               AT.

               budući da trenutačno samo 20 bjelaruskih stručnjaka sudjeluje u različitim projektima Europskih susjedskih i partnerskih instrumenata (ENPI) u usporedbi sa 120 stručnjaka 2008. godine;

               AU.

               budući da bjelaruske vlasti aktivno sudjeluju u sastancima stručnjaka u okviru multilateralnog smjera Istočnog partnerstva, osobito u projektima prekogranične suradnje;

               AV.

               budući da 58 gradova i općina u Poljskoj, 47 u Litvi i 30 u Latviji uspješno surađuju s partnerskim gradovima i općinama u Bjelarusu, dok bi „Nemunas-Neman-Niemen” euroregija koja ujedinjuje Litvu, Poljsku, Kaliningrad i Bjelarus u zajedničkom projektu provedbe mogla biti primjer dobre prakse;

               AW.

               budući da su Bjelarusi proteklih godina dobivali najveći broj Schengenskih viza po glavi stanovnika na svijetu; međutim, moraju potrošiti mnogo više novca, a u mnogim slučajevima i vremena i truda da bi dobili vizu nego građani drugih država Istočnog partnerstva ili Rusije;

               1.

               upućuje sljedeće preporuke Potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (HR/VP), EEAS-u, Vijeću, Komisiji i državama članicama:

                           a.

                           da potiču bjelaruske vlasti da poštuju ljudska prava i rade prema demokratskoj tranziciji kako bi se dokončala samonametnuta izolacija države od ostatka Europe;

                           b.

                           da ponavljaju da je nužan preduvjet za napredak u bilateralnim odnosima, koji bi mogli dovesti do postupnog ukidanja mjera ograničavanja EU-a i obnove odnosa između EU-a i Bjelarusa, bezuvjetno i neposredno oslobađanje i obnova političkih i građanskih prava svih preostalih političkih zatvorenika;

                     O političkom dijalogu

                           c.

                           da iskoriste litvansko predsjedništvo i sastanak na vrhu Istočnog partnerstva u Vilnijusu kao važnu priliku za unaprjeđenje odnosa s Bjelarusom čim budu oslobođeni politički zatvorenici, kako bi se ponovno započeo politički dijalog o, između ostalog, demokratskim reformama, slobodnim i poštenim izborima, poštivanju vladavine prava, ljudskih prava i temeljnih sloboda, suradnji s opozicijom i civilnim društvom, pod uvjetom da bjelaruske vlasti pokažu poštivanje tih temeljnih prava;

                           d.

                           prima na znanje da su Dzmitryj Dashkevich i Aliaksandar Franskevich izašli iz zatvora u kolovozu i rujnu navedenim redoslijedom, ali žali zbog činjenice da su ti politički zatvorenici oslobođeni tek nakon što su odslužili svoje pune zatvorske kazne;

                           e.

                           da najbolje moguće iskoriste privremeno i uvjetno uklanjanje trenutnog ministra vanjskih poslova s popisa EU-a o zabrani izdavanja viza u cilju proširenja glavnog i bitnog komunikacijskog kanala s Bjelarusom, posebno u cilju olakšavanja njegove suradnje na sastanku na vrhu Istočnog partnerstva; u prvom redu za smislen dijalog o oslobađanju političkih zatvorenika ipak da čvrsto ostanu pri zabrani izdavanja viza i zamrzavanju imovine onih koji su izravno uključeni u povrede demokratskih izbornih normi i ljudskih prava;

                           f.

                           da izvrše detaljnu ocjenu postojećih ograničavajućih mjera EU-a protiv bjeloruskih dužnosnika i tijela u cilju, ako je potrebno, poboljšanja njihove učinkovitosti i prilagodbe njihovog opsega, prirode i valjanosti u skladu s promjenama u zemlji i njezinim odnosima s EU-om;

                           g.

                           da pripreme strateški „plan” inspiriran Zajedničkim privremenim planom i na temelju načela „više za više”, uključujući prioritetna područja za reforme u Bjelarusu u cilju poboljšanja odnosa i učinkovitosti suradnje u okviru ENP-a, pod uvjetom da su poduzeti konkretni koraci prema demokratskim reformama;

                           h.

                           čim međunarodne organizacije priznaju izbore kao slobodne i poštene, da se savjetuju s Europskim parlamentom o uključenju novih prijedloga o među-parlamentarnim odnosima, bilateralno i u okviru Parlamentarne skupštine Euronest pritom i dalje zadržavajući potporu EU-a bjelaruskim demokratskim silama i civilnom društvu;

                           i.

                           da osiguraju i, u skladu s člankom 24. UEU-a, podršku država članica stajalištu EU-a prema Bjelarusu te usklađenost njihovih bilateralnih odnosa s djelovanjem EU-a; da naglase da čvrsta opredijeljenost svih država članica EU-a, kao i drugih demokratskih zemalja, da ujedinjeno djeluju može potaknuti uspješno promicanje univerzalnih demokratskih vrijednosti i reformi u Bjelarusu;

                           j.

                           da potiču dijalog s dužnosnicima koji nisu osobno bili uključeni u represiju, u cilju jačanja suradnje između EU-a i Bjelarusa; da doprinesu njihovoj interakciji s bjelaruskim civilnim društvom s krajnjim ciljem olakšavanja reformi;

                           k.

                           da potiču šire civilno društvo, uključujući sindikate i predstavnike poslovnog sektora, te političku opoziciju, da povećaju uključenost u Dijalog o modernizaciji; na temelju preporuka koje je pripremila Nacionalna platforma Foruma civilnog društva, da organiziraju otvorene javne rasprave o njezinom konceptu, svrsi, strategiji i upravljačkoj strukturi; da dalje potiču Dijalog putem nužne financijske pomoći i stručnosti te jačaju komunikacijsku kampanju o sadržaju i očekivanom ishodu;

                           l.

                           da osiguraju da se suradnja vlasti u Dijalogu o modernizaciji, uz ravnopravno sudjelovanje demokratske opozicije i civilnog društva, odvija uz potpuno poštivanje demokratskih načela u cilju razvoja konkurentnog gospodarstva i poticanja demokratskih reformi te pluralističkog društva i vladavine prava;

                           m

                           da tvrde civilno društvo i dalje ima ključnu ulogu u političkom dijalogu s EU-om u poticanju demokratskih promjena u Bjelarusu i stoga podupire ideju organizacije konferencije civilnog društva u Vilnijusu u očekivanju trećeg sastanka na vrhu Istočnog partnerstva;

                           n.

                           da potpuno iskoriste Europsku zakladu za demokraciju (EED) u cilju potpore ključnim subjektima koji rade na pitanjima demokracije i ljudskih prava u Bjelarusu, s naglaskom na one koji su imali teškoća u pristupu tradicionalnoj potpori EU-a;

                           o.

                           da potiču Rusiju i države Istočnog partnerstva da pozovu Bjelarus da se odmah i bezuvjetno oslobode i politički rehabilitiraju svi politički zatvorenici te zaustavi bilo kakav daljnji politički motiviran progon;

                           p.

                           da osiguraju da EU i predstavnici država članica koji posjećuju Bjelarus ostaju u kontaktu s predstavnicima civilnog društva i opozicije kako bi se zajamčilo uravnoteženo sudjelovanje svih stranaka u postupku koji se odnosi na odnose između EU-a i Bjelarusa;

                           g.

                           da predvide sve raspoložive mogućnosti kako bi se osiguralo da Bjelarus:

                                       —

                                       potpuno provede podrobnu reformu Izbornog zakona na temelju preporuka Organizacije za europsku sigurnost i suradnju/Ureda za demokratske institucije i ljudska prava (OSCE/ODIHR) u cilju uspostave pluralističkog političkog sustava koji se temelji na slobodnim i poštenim izborima, gdje bi političke ideje proizlazile iz stvarnog političkog natjecanja između političkih stranaka kao sastavnog elementa demokracije;

                                       —

                                       dopusti ponovno otvaranje zatvorenog ureda OESS-a u Minsku;

                                       —

                                       ukine prepreke i ograničenja slobode udruživanja, izražavanja, kretanja, mirnog okupljanja i mišljenja nametnute demokratskoj opoziciji, organizacijama civilnog društva i NVO-ima, uključujući uklanjanje prepreka za prijavu za i potpuno funkcioniranje i primanje tehničke pomoći za međunarodni razvoj; izmijeni odredbe Kaznenog zakona o sudjelovanju u neregistriranim organizacijama;

                                       —

                                       provede nužne institucionalne promjene u cilju osiguranja neovisnosti sudstva u skladu s preprekama Posebnog izvjestitelja UN-a o neovisnosti sudaca i odvjetnika te neovisnosti odvjetnika izmjenama i učinkovitom primjenom Zakona o odvjetništvu;

                                       —

                                       ne izvrši smaknuća osuđenika na smrt u 2013. godini i uvede moratorij nakon kojeg će uslijediti ukidanje smrtne kazne;

                                       —

                                       provede odluke u pojedinim predmetima Odbora UN-a za ljudska prava i Radne skupine UN-a za proizvoljna pritvaranja te preporuke Odbora UN-a protiv mučenja iz 2011. godine u cilju zaustavljanja neljudskog i ponižavajućeg postupanja;

                                       —

                                       potpuno surađuje s Posebnim izvjestiteljem UN-a o stanju ljudskih prava u Bjelarusu u vezi s ozbiljnom zabrinutošću koju je on izrazio u svome izvješću iz travnja 2013. godine i, kao prvi korak, odobri mu ulazak u zemlju;

                                       —

                                       potpuno modernizira zatvorski sustav i poboljša suradnju s Vijećem Europe, u prvom redu potpisivanjem Europske konvencije o sprječavanju mučenja i neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanju koja dopušta Odboru za sprječavanje mučenja redovan pristup mjestima pritvaranja, posebno onima u kojima su zatvoreni politički zatvorenici i borci za ljudska prava; dopusti pristup predstavnicima drugih mjerodavnih međunarodnih i nacionalnih organizacija, diplomata, skupina civilnog društva te članova obitelji političkih zatvorenika bjelaruskim zatvorima;

                                       —

                                       uspostavi neovisnu i potpuno funkcionalnu instituciju za ljudska prava koja bi mogla imati ulogu pučkog pravobranitelja;

                                       —

                                       jamči jednake mogućnosti i ravnopravnost svih nacionalnih manjina te njihovu uključenost i nediskriminaciju, osigura normalizaciju situacije Udruženja Poljaka u Bjelarusu; prekine marginalizaciju romske manjine te napreduje u poštivanju vjerskih prava i sloboda te u nediskriminaciji LGBT građana;

                           r.

                           da, u odnosu na učinkovitu slobodu i pristup medijima, poduzmu sljedeće: da potiču Bjelarus da ukine akreditacijska ograničenja za novinare i ograničenja za uporabu satelitske televizije, da pojača financijsku i tehničku pomoći EU-a za sve vrste neovisnih medija (unutar i izvan zemlje) kako bi se osiguralo njihovo održivo funkcioniranje i širi pristup tim medijima; da pruže pomoć za ispunjavanje prijava za europske programe pomoći i za razvoj zajedničkih projekata i konzorcija s međunarodnim novinarskim agencijama i stranim medijima;

                     O gospodarskoj i energetskoj suradnji

                           s.

                           da nastoje uspostaviti konstruktivan tehnički dijalog između EU-a i Bjelarusa o makroekonomskom razvoju i financijskim pitanjima kako bi se Bjelarus opredijelio za makorekonomske i strukturne reforme, uključujući privatizaciju državnih poduzeća, liberalizaciju trgovinskog i bankovnog sustava, razvoj odgovarajuće mreže socijalne sigurnosti i borbu protiv korupcije;

                           t.

                           da dalje naglašavaju da su navedene reforme, pod uvjetom da su ispunjeni ključni politički preduvjeti, od ključne važnosti za gospodarski razvoj Bjelarusa, da će olakšati europska ulaganja i međunarodne zajmove, da bi mogle dati pozitivan signal za uklanjanje postojećih prepreka za pregovore s WTO-om i stoga, omoguće daljnju integraciju u svjetsku ekonomiju;

                           u.

                           da ponude tehničku pomoć za stvaranje povoljnog poslovnog okruženja u cilju uspostave jednakih pravila igre za sve, sigurnosti ulaganja i jednakih mogućnosti za sva poduzeća, posebno MSP-e;

                           v.

                           da dodatno surađuju s Bjelarusom u pitanjima zapošljavanja, uključujući ljudski kapital i razvoj vještina koji odgovaraju potražnji na tržištu rada;

                           w.

                           da potiču Bjelarus na provedbu preporuka ILO-a, posebno glede slobode udruživanja te registracije i aktivnosti neovisnih sindikata; da potiču Bjelarus da izmijeni zakonodavstvo kako bi radnicima zajamčila da slobodno i bez ograničenja mogu prekinuti radni odnos u javnom i privatnom sektoru;

                           x.

                           da pozovu Bjelarus da primijeni najviše dostupne međunarodne sigurnosne standarde i stvarno neovisnu procjenu okoliša i učinaka za izgradnju i rad svih elektrana, optimizirajući iskustvo i financiranje iz svih dostupnih međunarodnih instrumenata u skladu s postojećim međunarodnim zakonodavstvom kao što su Espoo konvencija i Konvencija iz Aarhusa te uslijed obveze od 23. lipnja 2011. godine da preuzme sveobuhvatne procjene rizika i sigurnosti (ispitivanje stresa), uzimajući u obzir specifikacije dogovorene između Europske komisije i Skupine europskih regulatora za nuklearnu sigurnost;

                           y.

                           da pomognu u razvoju diversifikacije izvora energije i opskrbnih pravaca u Bjelarusu te koristiti najbolju praksu EU-a u provedbi međunarodnih i regionalnih projekata „zelenog gospodarstva”, uz podršku za energetsku učinkovitost i obnovljive izvore energije;

                           z.

                           da promiču daljnju regionalnu suradnju s Bjelarusom, uključujući putem sektorskih inicijativa Istočnog partnerstva, posebno u područjima trgovine, energije, okoliša i prometa; da potiču najbolju praksu bilateralnih gospodarskih foruma te istovremeno nastoje izgraditi kapacitet subjekata izvan državnog sektora te promicati dobro upravljanje i reformu javne uprave;

                           aa

                           da nastave pružati tehničku i zdravstvenu pomoć populaciji pogođenoj nuklearnom katastrofom u Černobilu;

                           ab.

                           da potiču Bjelarus na istraživanje i razvoj nekonvencionalnih izvora energije;

                     O upravljanju granicama

                           ac.

                           da jačaju suradnju EU-a i Bjelarusa na upravljanju granicama i u borbi protiv prekograničnog kriminala te posebno pomognu Bjelarusu u razvoju njegova tranzitnog sustava, u modernizaciji postupaka carine i granične kontrole te u potpunoj provedbi koncepta integriranog upravljanja granicama EU-a;

                           ad.

                           da osiguraju neograničen ulazak i putovanje u Bjelarusu za diplomate i političare iz EU-a;

                           ae.

                           da omoguće, u obostranom interesu, daljnje osposobljavanje bjelaruske agencije za upravljanje granicama u skladu s schengenskom pravnom stečevinom;

                           af.

                           da razmotre pružanje odgovarajuće tehničke pomoći za uvođenje ažurnih sustava upravljanja granicom i moderne infrastrukture na strani EU-a;

                           ag.

                           da omoguće mjerodavnim bjeloruskim službama odgovarajuće osposobljavanje o najboljoj praksi EU-a u uvođenju biometrijskih putovnica;

                           ah.

                           da pokrenu partnerstvo za mobilnost između EU-a i Bjelarusa i potiču Bjelarus na aktivno sudjelovanje u Skupini istočnog partnerstva za migracije i azil;

                           ai.

                           da potiču suradnju između Bjelarusa i Programa Ujedinjenih naroda za razvoj (UNDP) i Fonda Ujedinjenih naroda za djecu (UNICEF) radi pružanja podrške programima za borbu protiv trgovanja ljudima;

                     O civilnom društvu i neposrednim kontaktima među ljudima

                           aj.

                           da povećaju udio projekata koji su korisniji i bolje vidljivi širem stanovništvu, a putem kojih bi se postiglo bolje razumijevanje vrijednosti, normi i politika EU-a i naglasila prednosti njezinog modela i stručnosti; da promiču, u tome smislu, prilike koje nudi Forum za civilno društvo, posebno u vezi s predstojećim sastankom u Kišnjevu u listopadu ove godine;

                           ak.

                           da se sustavno i beskompromisno usprotive bilo kakvom dezinformiranju i zavaravajućem informiraju bjelaruskih vlasti o politici i projektima EU-a objavom i širenjem svih nužnih informacija (podataka, brojki, propisa);

                           al.

                           da pojačaju tehničku i financijsku podršku organizacijama civilnog društva, neovisnim nevladinim organizacijama, neovisnim medijima, borcima za ljudska prava i sindikatima sa sjedištem u Bjelarusu ili u državama članicama koje imaju važan utjecaj na Bjelarus između ostalog i putem Europske zaklade za demokraciju; da se aktivnije uključe civilno društvo u provedbu, praćenje i procjenu projekata koje financira EU; da značajno unaprijede komunikaciju i širenje podataka o EU-u kako bi građani bolje razumjeli pristup EU-a temeljnim pravima i slobodama te potrebu za društvenim i gospodarskim napretkom;

                           am.

                           da podupiru organizacije koje rade na promicanju demokracije i ljudskih prava, ne samo one sa sjedištem u Bjelarusu nego i one u inozemstvu, s obzirom na to da bjelaruska vlast uporno uskraćuje mogućnost registracije takvim organizacijama;; da hitno preispitaju posljednja pravila koja se primjenjuju na korištenje fondova EU-a u okviru instrumenta EIDHR/NSLA, što u praksi iz postupka prijave isključuje poznate i priznate bjelaruske nevladine organizacije;

                           an.

                           da zahtijevaju od bjelaruskih vlasti provedbu Odluke A/HRC/WGAD/2012/39 Radne skupine Ujedinjenih naroda za proizvoljna pritvaranja u slučaju borca za ljudska prava Alesa Bijalatskog, u kojoj je posebno utvrđeno da je zatvaranje g. Bijalatskog, predsjednika Centra za ljudska prava (HRC) „Viasna” i potpredsjednika Međunarodne federacije za ljudska prava (FIDH) bilo proizvoljno, „u suprotnosti s člankom 20. stavkom 1. Opće deklaracije o pravima čovjeka (UDHR) i člankom 22. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima” (ICCPR);

                           ao

                           da potiču Bjelarus da uputi poziv Posebnim postupcima UN-a i pozove Posebnog izvjestitelja UN-a o stanju boraca za ljudska prava da posjeti zemlju;

                           ap.

                           da obvežu Bjelaruske vlasti na ukidanje kaznene odgovornosti za primitak inozemnih bespovratnih sredstava i dopuste organizacijama da drže financijska sredstva na računima stranih banaka;

                           aq.

                           da razmotre jednostrano pojednostavljenje izdavanja viza i smanjenje njihove cijene sa 60 eura na razinu koju si bjelaruski građani mogu priuštiti, te u potpunosti iskoriste postojeće fleksibilne mogućnosti koje nudi zakon o vizama, uključujući oslobođenje od naknada ili njihovo smanjenje za kratkoročne vize, posebno za mlade ljude, kako bi se olakšala i intenzivirala komunikacija među ljudima i pomoglo sprječavanje daljnje izolacije bjelaruskih građana; da razmotre jednostrano smanjenje ili oslobođenje od plaćanja naknada za izdavanje viza za dugotrajni boravak s dugoročnim ciljem uspostave bezviznog režima;

                           ar.

                           da pozovu bjelaruske vlasti na početak pregovora s EU-om o pojednostavljenju viznog režima i sporazumima o ponovnom prihvatu s dugoročnim ciljem uspostave bezviznog režima radi promicanja neposrednih kontakata među ljudima te da poduzmu hitne mjere za provedbu sporazuma o lokalnom graničnom prometu s Poljskom i Litvom;

                           as.

                           da potiču suradnju između gradova i općina u EU-u i Bjelarusu na temelju primjera dobre prakse nekih zemalja EU-a, posebno poljske, Litve i Latvije;

                           at.

                           da nastoje osigurati više mogućnosti za obrazovanje i istraživanje u EU za Bjelaruse u području visokog obrazovanja, neformalnog obrazovanja i obrazovanja za odrasle; da pokrenu i podrže programe stažiranja za mlade bjelaruske stručnjake u institucijama EU-a i drugim međunarodnim organizacijama; da dalje podrže sveučilište European Humanities University, razvijaju i potiču razvoj obrazovnih programa i programa osposobljavanja s Bjelarusom; da osiguraju primjereno i trajno financiranje programa Erasmus Mundus za bjelaruske studente;

                           au.

                           da aktivno istraže mogućnosti pokretanja dijaloga s Bjelarusom o provedbi dubinskih reformi sustava visokog obrazovanja u toj zemlji u cilju razvoja, posebno, akademske slobode, institucionalne neovisnosti i sudjelovanja studenata uz mogućnost kasnijeg uključivanja u Europski prostor visokog obrazovanja (Bolonjski proces)

                           av.

                           poziva Međunarodnu hokejašku federaciju da ozbiljno razmotri svoju odluku o dopuštanju da Bjelarus bude domaćin Svjetskog prvenstva u hokeju u 2014.;.

               2.

               nalaže svojem predsjedniku da ovu preporuku proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (HR/VP), Europskoj službi za vanjsko djelovanje, Vijeću, Komisiji i državama članicama.

      (1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0410.

      (2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0112.

      (3)  SL C 377 E, 7.12.2012., str. 162.

      (4)  SL C 136 E, 11.5.2012., str. 57.

      (5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0334.

      (6)  SL C 168 E, 14.6.2013., str. 26.

      (7)  SL C 296 E, 2.10.2012., str. 105.

      (8)  SL L 307, 7.11.2012., str.1.

      (9)  Podaci Neovisnog instituta za socioekonomske studije, travanj 2013.

      (10)  Popis političkih zatvorenika uključuje i Mikalaija Statkevicha, Pavela Seviarynetsa, Eduarda Lobaua, Mikalayja Antukhovicha, Mikalayja Dziadoka, Ihara Alienevicha..


title: Preporuka Vijeća od 21. veljače 2017. o razrješnici koja se daje Komisiji u vezi s provedbom operacija Europskog razvojnog fonda (osmi ERF) za financijsku godinu 2015.

text:
               23.2.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 58/1

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 21. veljače 2017.
   o razrješnici koja se daje Komisiji u vezi s provedbom operacija Europskog razvojnog fonda (osmi ERF) za financijsku godinu 2015.
   (2017/C 58/01)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Četvrtu konvenciju AKP-a i EEZ-a potpisanu u Lomeu 15. prosinca 1989. (1) i izmijenjenu Sporazumom potpisanim na Mauricijusu 4. studenoga 1995. (2),
   uzimajući u obzir Unutarnji sporazum između predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o financiranju i upravljanju pomoći Zajednice na temelju Drugog financijskog protokola uz Četvrtu konvenciju AKP-a i EZ-a (3) („Unutarnji sporazum”) kojim se uspostavlja, među ostalim, osmi Europski razvojni fond (osmi ERF), a posebno njegov članak 33. stavak 3.,
   uzimajući u obzir Financijsku uredbu od 16. lipnja 1998. koja se primjenjuje na suradnju u razvojnom financiranju u okviru Četvrte konvencije AKP-a i EZ-a (4), a posebno njezine članke od 66. do 74.,
   ispitavši račun prihoda i rashoda i bilancu stanja koji se odnose na operacije osmog ERF-a na dan 31. prosinca 2015. i Godišnje izvješće Revizorskog suda o aktivnostima koje se financiraju iz 8., 9., 10. i 11. Europskog razvojnog fonda (ERF) za financijsku godinu 2015., zajedno s odgovorima Komisije (5) sadržanima u tom godišnjem izvješću,
   budući da:

               (1)

               Na temelju članka 33. stavka 3. Unutarnjeg sporazuma, Europski parlament na preporuku Vijeća daje Komisiji razrješnicu za financijsko upravljanje osmim ERF-om.

               (2)

               Sveukupna provedba operacija osmog ERF-a tijekom financijske godine 2015. od strane Komisije bila je zadovoljavajuća,

         PREPORUČUJE da Europski parlament Komisiji dade razrješnicu u vezi s provedbom operacija osmog ERF-a za financijsku godinu 2015.

      Sastavljeno u Bruxellesu 21. veljače 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         E. SCICLUNA

      (1)  SL L 229, 17.8.1991., str. 3.

      (2)  SL L 156, 29.5.1998., str. 3.

      (3)  SL L 156, 29.5.1998., str. 108.

      (4)  SL L 191, 7.7.1998., str. 53.

      (5)  SL C 375, 13.10.2016., str. 287.


title: 2014/663/EU: Preporuka Komisije оd 11. rujna 2014. o izmjeni Priloga Preporuci 2013/711/EU o smanjenju prisutnosti dioksina, furana i PCB-ova u hrani za životinje i hrani  Tekst značajan za EGP

text:
               13.9.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 272/17

         PREPORUKA KOMISIJE
   оd 11. rujna 2014.
   o izmjeni Priloga Preporuci 2013/711/EU o smanjenju prisutnosti dioksina, furana i PCB-ova u hrani za životinje i hrani
   (Tekst značajan za EGP)

      (2014/663/EU)

   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               Pragovi za pokretanje postupka za dioksine i dioksinima slične PCB-ove utvrđeni su Preporukom Komisije 2013/711/EU (1) u cilju poticanja proaktivnog pristupa za smanjenje prisutnosti dioksina i dioksinima sličnih PCB-ova u hrani.

               (2)

               Prag za pokretanje postupka za dioksinima slične PCB-ove u glini kao dodatku prehrani primjereno je uskladiti s pragom koji se primjenjuje na takvu glinu namijenjenu hrani za životinje kako je utvrđeno Direktivom 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2), a prag za pokretanje postupka za dioksine i dioksinima slične PCB-ove u žitaricama namijenjenima prehrani ljudi s pragovima koji se primjenjuju na žitarice namijenjene hrani za životinje.

               (3)

               Zabilježeni su slučajevi kontaminacije sjemena uljarica dioksinima ili dioksinima sličnim PCB-ovima; međutim, prag za pokretanje postupka utvrđen je samo za sjeme uljarica namijenjeno hrani za životinje, ali ne i za sjeme uljarica namijenjeno prehrani ljudi. Stoga je primjereno utvrditi pragove za pokretanje postupka za dioksine i dioksinima slične PCB-ove u sjemenu uljarica namijenjenom prehrani ljudi.

               (4)

               Na sušeno voće i povrće (uključujući sušeno začinsko bilje) primjereno je primjenjivati specifične faktore koncentracije za sušenje predviđene člankom 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 1881/2006 (3).

               (5)

               Preporuku 2013/711/EU stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti,

         DONIJELA JE OVU PREPORUKU:
   Prilog Preporuci 2013/711/EU zamjenjuje se Prilogom ovoj Preporuci.

      Sastavljeno u Bruxellesu 11. rujna 2014.

            Za Komisiju

         Tonio BORG

            Član Komisije

      (1)  Preporuka Komisije 2013/711/EU od 3. prosinca 2013. o smanjenju prisutnosti dioksina, furana i PCB-ova u hrani za životinje i hrani (SL L 323, 4.12.2013., str. 37.).

      (2)  Direktiva 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. svibnja 2002. o nepoželjnim tvarima u hrani za životinje (SL L 140, 30.5.2002., str. 10.).

      (3)  Uredba Komisije (EZ) br. 1881/2006 od 19. prosinca 2006. o utvrđivanju najvećih dopuštenih količina određenih kontaminanata u hrani (SL L 364, 20.12.2006., str. 5.).

      PRILOG

            „PRILOG
            Za potrebe ovog Priloga primjenjuju se sljedeće definicije:

                        (a)

                        ‚Dioksini + furani (WHO-TEQ)’ znači zbroj polikloriniranih dibenzo-para-dioksina (PCDD) i polikloriranih dibenzofurana (PCDF), izražen u ekvivalentima toksičnosti Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) upotrebljavajući faktore ekvivalentne toksičnosti (WHO-TEF);

                        (b)

                        ‚Dioksinima slični PCB-ovi (WHO-TEQ)’ znači zbroj polikloriranih bifenila (PCB), izražen u ekvivalentima toksičnosti WHO-a upotrebljavajući WHO-TEF;

                        (c)

                        ‚WHO-TEF’ znači faktor ekvivalentne toksičnosti Svjetske zdravstvene organizacije za ocjenu opasnosti za ljude na temelju zaključaka sa stručnog zasjedanja Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) – Međunarodni program za sigurnost kemikalija (IPCS) održanog u Ženevi u lipnju 2005. (Martin van den Berg i dr., The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds. Toxicological Sciences 93(2), 223-241 (2006)).

                        HRANA

                        PRAG ZA POKRETANJE POSTUPKA ZA DIOKSINE + FURANE (WHO-TEQ) (1)

                        PRAG ZA POKRETANJE POSTUPKA ZA DIOKSINIMA SLIČNE PCB-ove (WHO-TEQ) (1)

                        Meso i mesni proizvodi (osim jestivih iznutrica) (2) sljedećih životinja

                                    —

                                    goveda i ovaca

                                    —

                                    peradi

                                    —

                                    svinja

                              Miješane masti

                        1,75 pg/g masti (3)

                        1,25 pg/g masti (3)

                        0,75 pg/g masti (3)

                        1,00 pg/g masti (3)

                        1,75 pg/g masti (3)

                        0,75 pg/g masti (3)

                        0,50 pg/g masti (3)

                        0,75 pg/g masti (3)

                        Mišićno meso riba i ribarskih proizvoda iz uzgoja

                        1,50 pg/g mokre težine

                        2,50 pg/g mokre težine

                        Sirovo mlijeko (2) i mliječni proizvodi (2), uključujući mliječnu mast

                        1,75 pg/g masti (3)

                        2,00 pg/g masti (3)

                        Kokošja jaja i proizvodi od jaja (2)

                        1,75 pg/g masti (3)

                        1,75 pg/g masti (3)

                        Glina kao dodatak prehrani

                        0,50 pg/g mokre težine

                        0,50 pg/g mokre težine

                        Žitarice i sjeme uljarica

                        0,50 pg/g mokre težine

                        0,35 pg/g mokre težine

                        Voće i povrće (uključujući svježe začinsko bilje) (4)

                        0,30 pg/g mokre težine

                        0,10 pg/g mokre težine

         (1)  Gornje granice koncentracije: gornje granice koncentracije izračunavaju se pod pretpostavkom da su sve vrijednosti različitih kongenera ispod granice kvantifikacije jednake granici kvantifikacije.

         (2)  Hrana navedena u ovoj kategoriji kako je određeno u Uredbi (EZ) br. 853/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o utvrđivanju određenih higijenskih pravila za hranu životinjskog podrijetla (SL L 139, 30.4.2004., str. 55.).

         (3)  Pragovi za pokretanje postupka ne primjenjuju se na prehrambene proizvode koji sadržavaju < 2 % masti.

         (4)  Na sušeno voće i sušeno povrće (uključujući sušeno začinsko bilje) primjenjuje se članak 2. Uredbe (EZ) br. 1881/2006. Za sušeno začinsko bilje potrebno je uzeti u obzir faktor koncentracije 7 zbog sušenja.”


				|

		52015PC0115

			Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA u cilju okončanja stanja prekomjernog državnog deficita u Francuskoj /* COM/2015/0115 final */

			   	Preporuka za
PREPORUKU VIJEĆA
u cilju okončanja stanja prekomjernog
državnog deficita u Francuskoj
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 126. stavak 7.,
uzimajući u obzir preporuku Europske
komisije,
budući da:
(1)       U skladu s člankom 126.
Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) države članice izbjegavaju
prekomjerne državne deficite.
(2)       Pakt o stabilnosti i rastu
temelji se na cilju zdravih državnih financija kao sredstvu jačanja uvjeta
za stabilnost cijena i snažan održivi rast koji dovodi do otvaranja novih
radnih mjesta.
(3)       Vijeće je 27. travnja
2009. u skladu s člankom 104. stavkom 6. Ugovora o osnivanju Europske
zajednice (UEZ) odlučilo da u Francuskoj postoji prekomjerni deficit te
izdalo preporuke za smanjenje prekomjernog deficita najkasnije do 2012.[1], u skladu s
člankom 104. stavkom 7. UEZ-a i člankom 3. Uredbe Vijeća (EZ)
br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u
slučaju prekomjernog deficita[2].

(4)       Vijeće je 2. prosinca
2009. u skladu s člankom 126. stavkom 7. UFEU-a odlučilo da je, iako
su francuska nadležna tijela poduzela učinkovito djelovanje, došlo do
neočekivanih nepovoljnih gospodarskih događaja sa značajnim
nepovoljnim posljedicama za državne financije nakon donošenja preporuke
Vijeća od 27. travnja 2009. Zbog toga je Vijeće preporučilo da
bi Francuska najkasnije do 2013. trebala smanjiti prekomjerni deficit.
(5)       Vijeće je 21. lipnja
2013. u skladu s člankom 126. stavkom 7. UFEU-a odlučilo da je, iako
su francuska nadležna tijela poduzela učinkovito djelovanje, došlo do
neočekivanih nepovoljnih gospodarskih događaja sa značajnim
nepovoljnim posljedicama za državne financije nakon donošenja preporuke Vijeća
od 2. prosinca 2009. Zbog toga je Vijeće preporučilo da bi Francuska
najkasnije do 2015. trebala smanjiti prekomjerni deficit. Kako bi se deficit
opće države vjerodostojno i održivo smanjio na razinu ispod 3 %
BDP-a, Francuskoj je preporučeno: (a) dostizanje ukupnog deficita od 3,9 %
BDP-a u 2013., 3,6 % u 2014. i 2,8 % u 2015., što je u skladu s
poboljšanjem strukturnog salda od 1,3 % BDP-a u 2013., 0,8 % u 2014.
i 0,8 % u 2015. na temelju proširene Komisijine proljetne prognoze 2013.;
(b) cjelovita provedba već donesenih mjera za 2013. (1,5 % BDP-a) i
brzo utvrđivanje, donošenje i provedba potrebnih mjera konsolidacije za
2014. i 2015. radi ostvarenja preporučenog poboljšanja strukturnog salda,
uz istovremenu provedbu planirane revizije kategorija potrošnje u svim
podsektorima opće države, uključujući socijalnu sigurnost i
lokalna tijela vlasti; (c) iskorištavanje svih neočekivanih dobitaka za
smanjenje deficita. Nadalje, preporučeno je da bi se mjerama
proračunske konsolidacije trebalo osigurati trajno poboljšanje strukturnog
salda opće države na način kojim se potiče rast. Vijeće je
u svojoj preporuci utvrdilo rok od 1. listopada 2013., u kojem Francuska treba
poduzeti učinkovito djelovanje i u skladu s člankom 3. stavkom 4.a
Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 detaljno izvijestiti o strategiji
konsolidacije koja se predviđa za ostvarivanje tih ciljeva.
(6)       Komisija je 15. studenoga
2013. zaključila da je na temelju Komisijine jesenske prognoze 2013.
Francuska poduzela učinkovito djelovanje u skladu s preporukom Vijeća
od 21. lipnja 2013. kako bi se deficit  opće države smanjio ispod 3 %
BDP-a, tj. referentne vrijednosti, i da stoga nisu potrebne dodatne mjere u
postupku u slučaju prekomjernog deficita.
(7)       U skladu s člankom 9.
stavkom 1. i člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 473/2013
Francuska je 1. listopada 2013. Komisiji i Vijeću dostavila program
gospodarskog partnerstva. U svojemu mišljenju donesenom 10. prosinca
Vijeće je zaključilo da francuski program gospodarskog partnerstva
sadržava niz fiskalno-strukturnih reformi koje su djelomično primjerene za
djelotvorno i trajno smanjenje prekomjernog deficita.
(8)       Komisija je 5. ožujka 2014.
izdala preporuku o mjerama koje Francuska treba poduzeti kako bi osigurala
pravodobno smanjenje prekomjernog deficita.  Komisija je u svojoj preporuci
smatrala da Francuska treba poduzeti daljnje napore kako bi u potpunosti
poštovala preporuku Vijeća od 21. lipnja 2013. U svojem programu
stabilnosti dostavljenom 7. svibnja 2014. Francuska je opisala niz dodatnih
mjera za 2014. Uzimajući u obzir i činjenicu da je ostvareni fiskalni
napor u 2013. bio veći od očekivanoga u vrijeme donošenja preporuke
Komisije, smatralo se da program stabilnosti uglavnom ispunjava uvjete iz
preporuke Komisije.
(9)       Komisija je 13. siječnja
2015. donijela  Komunikaciju naslovljenu „Najbolja uporaba fleksibilnosti u
okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu” (COM(2015) 12).  U
Komunikaciji se objašnjava da Komisija pri donošenju preporuke o roku za
smanjenje prekomjernog deficita ili trajanju produženja tog roka uzima u obzir
postojanje posebno izrađenog plana strukturnih reformi koji sadržava
detaljne i dokazive informacije te vjerodostojne rokove za donošenje i
ostvarivanje rezultata. Komisija pomno prati provedbu reformi. U slučaju
neuspjeha provedbe Komisija to smatra otežavajućim čimbenikom pri
ocjenjivanju učinkovitih mjera kao odgovor na preporuku u okviru postupka
u slučaju prekomjernog deficita i pri utvrđivanju novog roka za
smanjenje prekomjernog deficita. Zbog izostanka učinkovitih mjera postupak
se ubrzava i moguća je suspenzija povlačenja sredstava iz europskih
strukturnih i investicijskih fondova. U pogledu država članica
europodručja to znači da Komisija Vijeću preporučuje
izricanje novčane kazne.
(10)     U skladu s člankom 3.
stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1467/97 Vijeće može, na preporuku
Komisije, odlučiti o donošenju revidirane preporuke na temelju članka
126. stavka 7. UFEU-a ako je poduzeto učinkovito djelovanje i dođe do
neočekivanih nepovoljnih gospodarskih događaja sa značajnim
nepovoljnim posljedicama za državne financije nakon donošenja te preporuke.
Postojanje neočekivanih nepovoljnih gospodarskih događaja sa
značajnim nepovoljnim proračunskim posljedicama ocjenjuje se u odnosu
na ekonomske prognoze na kojima se temelji preporuka Vijeća.
(11)     U skladu s člankom 126.
stavkom 7. UFEU-a i člankom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97
Vijeće mora donijeti preporuke za dotičnu državu članicu u cilju
okončanja stanja prekomjernog deficita u određenom roku. Preporukom
se mora utvrditi rok od najduže šest mjeseci, koji se može smanjiti na tri
mjeseca, za učinkovito djelovanje koje treba poduzeti dotična država
članica kako bi smanjila prekomjerni deficit. Nadalje, u preporuci za
smanjenje prekomjernog deficita Vijeće bi trebalo zahtijevati ostvarivanje
godišnjih proračunskih ciljeva koji, na osnovi prognoze na kojoj se
temelji preporuka, odgovaraju minimalnom godišnjem poboljšanju strukturnog
salda, tj. ciklički prilagođenog salda bez jednokratnih i drugih
privremenih mjera, od najmanje 0,5 % BDP-a kao referentnom mjerilu.
(12)     U radnom dokumentu službi
Komisije od 29. svibnja 2013. službe Komisije procijenile su da će se
francusko gospodarstvo u 2013. smanjiti za 0,1 % te da će se zatim u
2014. povećati za 0,6 % odnosno u 2015. za 1,1 %. Nadalje, prema
Komisijinoj proljetnoj prognozi 2013. na kojoj se temelji scenarij utvrđen
u radnom dokumentu službi od 29. svibnja 2013. predviđalo se da će se
harmonizirani indeks potrošačkih cijena u 2013. povećati za
1,2 % odnosno 1,7 % u 2014. Te prognoze rasta i inflacije bile su
temelj preporuke Vijeća od 21. lipnja 2013. donesene na temelju
članka 126. stavka 7. UFEU-a. Rast BDP-a je u 2013. zapravo bio nešto
veći od predviđanja Komisije, tj. iznosio je 0,3 %. S druge
strane, harmonizirani indeks potrošačkih cijena porastao je samo
1,0 %.
(13)     Prema Komisijinoj zimskoj
prognozi 2015. BDP je u 2014. porastao za 0,4 %, što je 0,2 postotna boda
manje od prognoze u temeljnom scenariju na kojem se temelji preporuka za
postupak u slučaju prekomjernog deficita. Procjenjuje se da je na rast
BDP-a uglavnom utjecalo povećanje zaliha, javne i privatne potrošnje, dok
su se ulaganja i neto izvoz smanjili. Usporedbe radi, u vrijeme donošenja
preporuke predviđao se rast ulaganja u 2014. na temelju poboljšanog
poslovnog povjerenja, a predviđala se i veća vanjska potražnja.
Istodobno su smanjenje cijena energenata i slaba gospodarska aktivnost ublažili
učinak promjena stopa PDV-a na cijene koje su uvedene u siječnju
2014. Zbog toga se u 2014. inflacija mjerena harmoniziranim indeksom potrošačkih
cijena smanjila na 0,6 %. Stoga je inflacija u 2013. i 2014. bila znatno
niža od predviđene iz proljeća 2013. U 2015. predviđa se rast
BDP-a za 1,0 %, dok bi harmonizirani indeks potrošačkih cijena trebao
ostati nepromijenjen (0,0 % inflacije).
(14)     Deficit opće države u
2013. iznosio je 4,1 % BDP-a, što je iznad ciljanog iznosa od 3,9 %
BDP-a utvrđenoga u preporuci od 21. lipnja 2013. Prema podacima Komisije
na javne prihode negativno je utjecala znatno niža elastičnost poreznih
prihoda od očekivane unatoč diskrecijskim mjerama u iznosu od 27
milijardi EUR (1,3 % BDP-a). Fiskalni napor mjeren promjenom strukturnog
salda iznosio je 1,0 % BDP-a. Provede li se korekcija u vezi s revizijom
potencijalnog rasta i gubitaka prihoda (0,2 postotna boda BDP-a), promjena
strukturnog salda za 2013. iznosila je 1,2 % BDP-a.  To je neznatno manje
u odnosu na poboljšanje od 1,3 % BDP-a koje je Vijeće
preporučilo 21. lipnja 2013. Na temelju diskrecijskih mjera na prihodovnoj
strani i kretanja ukupnih rashoda u usporedbi sa scenarijem utvrđenim
preporukom Vijeća od 21. lipnja 2013. procjenom odozdo prema gore
utvrđeno je da fiskalni napor iznosi –0,1 % BDP-a, što je ponovno
neznatno manje od 0,0 % BDP-a dodatnih mjera koje su  potrebne za
ostvarivanje proračunskih ciljeva utvrđenih preporukom Vijeća.
(15)     Prema Komisijinoj zimskoj
prognozi 2015. ukupni se deficit u 2014. dodatno povećao unatoč
znatnim naporima da se smanje javni rashodi.  Predviđaju se uštede na
temelju nastavka provedbe zamrzavanja plaća u javnom sektoru, učinka
mirovinske reforme i manjih rashoda na lokalnoj razini. Međutim,
procjenjuje se da je njih premašilo povećanje porezne olakšice za
konkurentnost i zapošljavanje (CICE), koja se u skladu s pravilima ESA 2010
kategorizira kao javni rashod i čiji se trošak procjenjuje na 11 milijardi
EUR (0,4 % BDP-a) u 2014. Na prihodovnoj strani pozitivan učinak na
porezne prihode imali su promjene stopa PDV-a koje su stupile na snagu 1.
siječnja i udvostručivanje izvanrednog poreza na dobit koji
plaćaju velika trgovačka društva.   No zbog rasta realnog BDP-a i
inflacije koji su bili niži od očekivanog u kombinaciji s još uvijek
niskom elastičnosti poreznih prihoda u BDP-u opterećeni su fiskalni
prihodi.
(16)     Prema Komisijinoj zimskoj
prognozi 2015. procjenjuje se da se strukturni deficit smanjio sa 3,3 %
BDP-a u 2013. na 2,9 % u 2014. Ako se uzmu u obzir korekcije naniže
revidiranog potencijalnog rasta proizvodnje (+ 0,0 postotnih bodova
BDP-a) i neočekivanih prihoda (+ 0,2 postotna boda BDP-a) u usporedbi
s prognozom u vrijeme izdavanja preporuke Vijeća, godišnji fiskalni napor
za 2014. iznosi 0,6 % BDP-a.  Provede li se korekcija negativnog učinka
prijelaza na pravila ESA 2010 na trošak plativih poreznih olakšica, što se
smatra da je izvan državne kontrole, procjenom odozgo prema dolje utvrđuje
se da fiskalni napor iznosi 0,7 % BDP-a, što znači da je neznatno
manji u odnosu na preporučeni iznos fiskalnog napora od 0,8 % BDP-a. U
usporedbi s ekonomskim scenarijem na kojem se temelji Preporuka Vijeća od
21. lipnja 2013., dodatne mjere provedene na prihodovnoj strani u kombinaciji s
kretanjima na rashodovnoj strani prilagođenima pravilima ESA 2010 iznose
1,1 % BDP-a, što je u skladu s razinom koju je Vijeće
preporučilo 21. lipnja 2013. („iznad 1 % BDP-a”). Kumulativni napor u
razdoblju 2013. – 2014. stoga iznosi 1,9 % BDP-a na temelju korekcije
promjene strukturnog salda, što je manje od 2,1 % BDP-a koje je
Vijeće preporučilo. Procjenom odozdo prema gore utvrđeno je da
je kumulativni napor neznatno veći od 1,0 % u skladu s razinom koju
Vijeće smatra potrebnom.
(17)     Razlika između procjene
odozgo prema dolje odnosno odozdo prema gore u pogledu fiskalnog napora
uglavnom proizlazi iz naniže revidirane inflacije od lipnja 2013. Prognoza
rasta deflatora BDP-a za 2014. revidirana je naniže za 0,9 postotnih bodova u
odnosu na preporuku Vijeća od 21. lipnja 2013. i Komisijine zimske
prognoze 2015. Na porezne prihode znatno utječu revizije inflacije naniže.
Usporedbe radi, revizije inflacije za tekuću godinu utječu u manjoj
mjeri na javne rashode, koji se u Francuskoj često temelje na zadanim
iznosima izraženima u nominalnim vrijednostima. Pri izračunu strukturnog
salda nije provedena korekcija pogoršanja ukupnog salda, već se samo u
obzir uzima proizvodni jaz mjeren obujmom. Procjena odozgo prema dolje
fiskalnog napora stoga je osjetljiva na revizije inflacije. U pogledu
pokazatelja iz procjene odozdo prema gore može se smatrati da je na učinak
diskrecijskih mjera donesenih 2014. tek neznatno utjecala inflacija koja je
bila niža od očekivane. Da je provedena prilagodba nekih kategorija javnih
rashoda koje su pod državnom kontrolom u odnosu na nižu inflaciju, učinak
na pokazatelja iz procjene odozdo prema gore bio bi pozitivan. No prvenstveno
zbog zamrzavanja određenih kategorija javnih rashoda u 2014. ukupni
učinak revizije inflacije naniže na procjenu odozdo prema gore vjerojatno
je bio ograničen.
(18)     S obzirom na sve navedeno na
temelju dostupnih dokaza ne može se zaključiti da nisu provedene
djelotvorne mjere.
(19)     Udio duga u BDP-u koji je u
2009. iznosio 78,8 % otada se naglo povećao te je u 2013. iznosio
92,2 %.  Prema Komisijinoj zimskoj prognozi 2015. udio duga i dalje
će rasti tijekom razdoblja prognoze, tj. iznosit će 95,3 % u
2014., 97,1 % u 2015. i 98,2 % u 2016. zbog još uvijek relativno
visokog deficita opće države i  ograničenog rasta nominalnog BDP-a.
Predviđa se da će prilagodbe stanja i tokova negativno utjecati na
kretanja duga tijekom razdoblja prognoze.
(20)     Prema Komisijinoj zimskoj
prognozi 2015. predviđa se da će ukupni deficit u 2015. iznositi
4,1 % BDP-a, što je znatno više od 2,8 % BDP-a zadanih u preporuci
Vijeća od 21. lipnja 2013. i referentne vrijednosti od 3 % BDP-a.
Znatno pogoršanje proračunskog stanja koje proizlazi iz slabe opće
ekonomske situacije u odnosu na stanje na kojem se temelji preporuka
Vijeća od 21. lipnja 2013. upućuje na opravdanost revizije preporuke
za Francusku na temelju članka 126. stavka 7. UFEU-a kojom se
utvrđuje novi rok za smanjenje prekomjernog deficita u skladu s pravilima
Pakta o stabilnosti i rastu.
(21)     Dana 21. studenoga 2014.
francuska nadležna tijela dostavila su Komisiji dopis u kojemu se Francuska
obvezala na niz strukturnih reformi kojima se provode preporuke za 2014. koje
je Vijeće izdalo 8. srpnja 2014. Vlada je 12. prosinca 2014. objavila plan
reformi u kojemu se navode prioriteti reformi do 2017. Taj plan reformi
potvrđen je u obavijesti o nacionalnom programu reformi koji je objavljen
18. veljače 2015. Nadležna tijela dostavila su i kvantitativne  podatke o
očekivanom makroekonomskom učinku glavnih strukturnih reformi
pokrenutih od 2012.  Glavne reforme uglavnom sadržavaju smanjenje troškova rada
primjenom CICE-a i dodatna smanjenja doprinosa za socijalno osiguranje koje
plaćaju poslodavci primjenom tzv. pakta o odgovornosti i solidarnosti („pacte
de responsabilité et de solidarité”). Predviđa se da će se tim
mjerama pridonijeti poticanju rasta i poboljšanju održivosti javnih financija
te da se one stoga ne bi trebale povući. No za potpuni učinak
smanjenja troškova rada potrebne su i prateće reforme tržišta rada kako bi
se smanjila rigidnost plaća. Dodatne reforme koje je vlada navela
uključuju, među ostalim, mirovinsku reformu u 2014., mjere za reformu
lokalnih tijela vlasti, poboljšanje poslovnog okruženja i povećanje
konkurentnosti u sektoru usluga.  Nacrtom Zakona o rastu i gospodarskoj
aktivnosti rješavaju se problemi tržišnog natjecanja za pravnu struku, otvara
se sektor prijevoza autobusom, smanjuju se prepreke ulasku na maloprodajno
tržište i ublažavaju se pravila o radu nedjeljom. Nadalje, njime se predviđa
i reforma postupaka u sporovima o pojedinačnim otkazima.  Predviđa se
da će se strukturnim reformama pokrenutima od 2013. općenito
pridonijeti gospodarskom rastu i dugoročnoj održivosti javnih financija.
No čini se da je precijenjen izračun nadležnih tijela da će se
tim reformama BDP povećati za 3,3 postotna boda do 2020.
(22)     Podaci i obveze koje su
francuska nadležna tijela dostavila u pogledu strukturnih reformi dobro su
usmjerene s obzirom na zahtjeve iz Komunikacije Komisije COM(2015) 12 od
13. siječnja 2015. naslovljene „Najbolja uporaba fleksibilnosti u okviru
postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu” kako bi Francuska mogla
iskoristiti produženje roka za smanjenje prekomjernog deficita za duže od
godinu dana. No u svojoj komunikaciji „Europski semestar 2015.: ocjena izazova
povezanih s rastom, sprječavanja i uklanjanja makroekonomskih neravnoteža
te rezultata detaljnih preispitivanja u skladu s uredbom (EU)
br. 1176/2011” Komisija je naglasila ograničeno djelovanje Francuske
u odnosu na prethodne preporuke u pogledu makroekonomskih neravnoteža te je
zaključeno da Francuska bilježi prekomjerne neravnoteže zbog čega su
potrebni posebno praćenje i odlučne mjere politike. Komisija će
u svibnju razmotriti, uzimajući u obzir razinu ambicioznosti nacionalnih
programa reformi i druge obveze predstavljene do tog datuma, hoće li
Vijeću preporučiti donošenje preporuka, u skladu s člankom 7.
stavkom 2. Uredbe 1176/2011, kako bi se utvrdilo postojanje prekomjernih
neravnoteža i preporučilo Francuskoj da poduzme korektive mjere
utvrđene u planu korektivnog djelovanja.  Strukturne reforme nisu samo
ključne za uklanjanje prekomjernih neravnoteža i jačanje
potencijalnog rasta, već i za održavanje održivosti javnih financija.
(23)     Kada bi se Francuskoj odobrio
rok od  dodatne godine dana, što je pravilo na temelju Uredbe vijeća (EZ)
br. 1467/97, to bi bilo prezahtjevno u postojećom slabom gospodarskom
okruženju jer bi prosječno godišnje poboljšanje strukturnog salda u 2015.
i 2016. trebalo iznositi više od 1,0 % BDP-a, što je više od godišnjeg
prosjeka napora koje je Vijeće preporučilo 21. lipnja 2013. za
razdoblje 2013. – 2015. Prema Komisijinoj zimskoj prognozi 2015. takva bi
prilagodba imala vrlo negativan učinak na rast i u 2015. i 2016. Stoga se
uzimajući u obzir plan strukturnih reformi koji je Francuska najavila i
nacionalni program reformi koji se još očekuje, a u skladu s prethodno
navedenom komunikacijom od 13. siječnja 2015., smatra primjerenim da se
Francuskoj rok za okončanje prekomjernog deficita produži za dvije
godine.  Francuska nadležna tijela trebala bi osigurati potpunu provedbu
donesenih i planiranih reformi te ih po potrebi ojačati. U skladu s
prethodno navedenom komunikacijom od 13. siječnja 2015. u slučaju da
Francuska ne uspije provesti ambiciozni plan reformi, Komisija će to
smatrati otežavajućim čimbenikom pri ocjenjivanju učinkovitih
mjera kao odgovor na tu preporuku.
(24)     Kada bi se Francuskoj odobrio
rok od dodatne dvije godine, to bi značilo da bi ciljani ukupni deficit
iznosio 4,0 % BDP-a u 2015., 3,4 % BDP-a u 2016. i 2,8 % BDP-a u
2017. Osnovno godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda iznosilo
bi 0,5 % BDP-a u 2015., 0,8 % BDP-a u 2016. i 0,9 % u 2017.
Prilagodba bi stoga za 2015. bila 0,2 postotna boda veća od poboljšanja
strukturnog salda od 0,3 % BDP-a koje se predviđa na temelju
Komisijine zimske prognoze 2015.  Prema Komisijinoj zimskoj prognozi 2015.
predviđa se da će u okviru osnovnog scenarija za 2015. i 2016. mjere
na prihodovnoj strani iznositi 0,1 % BDP-a u 2015. odnosno –0,1 %
BDP-a u 2016.   Diskrecijske mjere uključene u proširenu prognozu u 2017.
iznosile bi –0,2 % BDP-a.  One uključuju najavljeno ukidanje
solidarnih doprinosa trgovačkih društava u korist socijalnog osiguranja („contribution
sociale de solidarité des sociétés”) i postupno smanjenje zakonski
propisane stope poreza na dobit.
(25)     Radi ostvarenja
proračunskih ciljeva ključno je da nadležna tijela u potpunosti
provedu najavljene mjere za 2015. te brzo utvrde, donesu i provedu dodatne
mjere potrebne za ostvarenje proračunskih ciljeva u 2015., 2016. i 2017.
Potrebno je odrediti većinu mjera za 2016. i 2017. na kojima se temelji
obveza koju je Francuska preuzela da će predviđeni trend kretanja
javnih rashoda smanjiti za 50 milijardi EUR do 2017. Situacija se mora pomno
pratiti, a nadležna tijela trebaju biti spremna poduzeti korektivne mjere u
slučaju odstupanja rashoda ili ako je učinak diskrecijskih mjera na
prihodovnoj strani manji od očekivanog.
DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
(1)
Francuska bi trebala okončati stanje
postojećeg prekomjernog deficita najkasnije do 2017.
(2)
Francuska bi trebala dosegnuti ukupni deficit od
4,0 % BDP-a u 2015., 3,4 % BDP-a u 2016. i 2,8 % BDP-a u 2017.,
što je u skladu s ostvarenjem poboljšanja strukturnog salda od 0,5 % BDP-a
u 2015., 0,8 % BDP-a u 2016. i 0,9 % BDP-a u 2017.  Na temelju
proširene Komisijine zimske prognoze 2015. u tu svrhu potrebne su dodatne mjere
u iznosu od 0,2 % BDP-a u 2015., 1,2 % BDP-a u 2016. i 1,3 %
BDP-a u 2017.
(3)
Francuska bi trebala u potpunosti provesti već
donesene mjere za 2015. i do kraja travnja osigurati dodatni fiskalni napor
kako je utvrđeno u stavku 2. U tu svrhu potrebno je utvrditi, donijeti i
provesti dodatne strukturne diskrecijske mjere u iznosu od 0,2 % BDP-a
kako bi se premostila razlika u odnosu na preporučeno poboljšanje
strukturnog salda od 0,5 % BDP-a za 2015.
(4)
Francuska bi trebala ojačati napore u
utvrđivanju mogućnosti uštede u svim podsektorima opće države,
uključujući socijalnu sigurnost i lokalna tijela vlasti te upotrijebiti
sve neočekivane dobitke za smanjenje deficita.  Mjerama proračunske
konsolidacije trebalo bi se osigurati trajno poboljšanje strukturnog salda
opće države te se njima ne bi trebalo ugroziti unaprjeđenje
konkurentnosti francuskog gospodarstva.
(5)
Vijeće utvrđuje rok od 10. lipnja 2015. u
kojem Francuska treba poduzeti učinkovito djelovanje i u skladu s
člankom 3. stavkom 4.a Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 detaljno
izvijestiti o strategiji konsolidacije koja se predviđa za ostvarivanje
tih ciljeva. Francuska bi trebala detaljno izvijestiti o: i. dodatnim
strukturnim diskrecijskim mjerama u iznosu od 0,2 % BDP-a donesenima radi
ostvarenja preporučenog poboljšanja strukturnog salda u 2015. i ii.
opisanim ključnim proračunskim mjerama za ostvarenje tih ciljeva u
2016. i 2017. Zakon o programiranju javnih financija („Loi de Programmation
des Finances Publiques” ) trebao bi se ažurirati kako bi bio usklađen
s novim kretanjem prilagodbe. Francuska nadležna tijela trebala bi prije roka
dostaviti neovisnu ex ante evaluaciju ključnih mjera na kojima se
temelji prilagodba za 2016. i 2017.
(6)
Francuska bi trebala izvješćivati Komisiju i
Gospodarski i financijski odbor kako je propisano člankom 10. Uredbe
Vijeća (EU) br. 473/2013 u skladu s odredbama utvrđenima
Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 877/2013. Prvo bi se izvješće
trebalo dostaviti do 10. prosinca 2015. te svakih šest mjeseci nakon toga.
Izvješća koja se dostave 10. prosinca trebala bi sadržavati ažurirani
nacrt proračuna kao odgovor na mišljenje Komisije o nacrtu
proračunskog plana za 2016. U izvješću koje se treba dostaviti do 10.
lipnja trebaju se ažurirati i dodatno utvrditi podaci o konkretnim
proračunskim mjerama koje se planiraju ili su već poduzete radi
ostvarenja preporučenih poboljšanja strukturnog salda u sljedećoj
godini te kako bi se do roka osiguralo pravodobno i održivo smanjenje
prekomjernog deficita.
Francuska bi trebala izvijestiti o planu
reformi predstavljenom u obavijesti koja je objavljena 18. veljače 2015. i
koji će naknadno dopuniti nacionalnim programom reformi koji se mora
strogo primjenjivati kako bi se poboljšali izgledi rasta i pridonijelo
dugoročnoj održivosti javnih financija.
Važno je da se fiskalna konsolidacija podupre
provedbom sveobuhvatnih i ambicioznih strukturnih reformi u skladu s
preporukama Vijeća upućenima Francuskoj u okviru europskog semestra,
osobito onih koje se odnose na postupak zbog makroekonomskih neravnoteža.
Ova je
preporuka upućena Republici Francuskoj.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               Svi dokumenti povezani s postupkom u slučaju
prekomjernog deficita za Francusku dostupni su na sljedećem web-mjestu: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm.
[2]               SL L 209, 2.8.1997., str. 6.


title: Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Švedske za 2015.

text:
               18.8.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 272/18

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 14. srpnja 2015.
   o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Švedske za 2015.
   (2015/C 272/05)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta „Europa 2020.”, koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe za održivi rast i konkurentnost.

               (2)

               Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2014. i dalo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Švedske za 2014.

               (4)

               Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Švedsku utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)

               Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)

               Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Švedsku za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Švedske u rješavanju preporuka za Švedsku donesenih 8. srpnja 2014. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Švedskoj postoje makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju djelovanje u području politika i praćenje. Posebice, zaduženost kućanstava i dalje je vrlo visoka te i dalje raste kao posljedica sve većih cijena stambenih nekretnina, trajno niskih kamata te jakih poreznih inicijativa i ograničenja ponude stambenih nekretnina. I dalje je potrebno posvetiti pozornost makroekonomskim kretanjima povezanima s privatnim dugom.

               (7)

               Švedska je 23. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015., a 24. travnja 2015. Program konvergencije za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (8)

               Švedska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. U Programu konvergencije za 2015. vlada planira da će se ukupni deficit postupno sniziti na 1,4 % BDP-a u 2015. i doseći ravnotežu u 2018. te i dalje ispunjavati srednjoročni cilj, a to je 1 % BDP-a, tijekom programskog razdoblja. Očekuje se da će udio duga opće države u BDP-u doseći vrhunac u 2015. sa 44,2 % te postupno padati na 40,0 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze prihvatljiv je. Međutim, mjere za postizanje planiranog ciljanog deficita od 2016. nadalje morat će se utvrditi. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđa se da će strukturni saldo biti u skladu sa srednjoročnim ciljem od – 1 % u 2015. i da će se poboljšati na – 0,9 % BDP-a u 2016. Na temelju ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015. mišljenje je Vijeća da se očekuje da će Švedska biti u skladu s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

               (9)

               Za razliku od drugih država članica, cijene stambenih nekretnina u Švedskoj nisu jače korigirane i ponovno su u snažnom porastu od sredine 2013. Prema detaljnom preispitivanju koje je provela Komisija čini se da su cijene stambenih nekretnina u Švedskoj iznad svojih temeljnih vrijednosti. To se djelomično pripisuje povoljnim temeljima kao što su viši raspoloživi dohodak, niske kamate i snažna demografska kretanja. Međutim, u izvješću za Švedsku utvrđeni su pokretači cijena stambenih nekretnina i sa strane ponude i sa strane potražnje. Kada je riječ o potražnji, kreditni su poticaji posebno povoljni. Isto tako, švedski porezni sustav, kojim se omogućuju najjače porezne inicijative za vlasništvo nad stambenim nekretninama u Uniji, ima tendenciju podizanja cijena stambenih nekretnina. Time se s druge strane potiče rast zaduženosti švedskih kućanstava, koja je visoka i najbrže raste u Uniji. Iako je ukupna imovina kućanstava velika, a raspoloživi dohodak proteklih godina porastao, sektor kućanstava osjetljiviji je nego prije te zaduženost kućanstava sadržava rizik za makroekonomsku stabilnost. Učinke pogodovanja zaduživanju u području oporezivanja osobnog dohotka trebalo bi riješiti postupnim ograničavanjem odbitka poreza na hipotekarne kamate ili povećanjem periodičnih poreza na imovinu. Osim toga, potrebno je uložiti napore u ubrzanje spore otplate hipotekarnih kredita radi smanjenja porasta zaduženosti kućanstava.

               (10)

               Kada je riječ o ponudi, strukturnom se neučinkovitošću dovodi do nedostatka stambenog prostora i porasta cijena stambenih nekretnina. Tim se ograničenjima smanjuje mobilnost radnika, a ugrožene su skupine izloženije socijalnim izazovima. Ponuda je smanjena neučinkovitim iskorištavanjem postojećeg stambenog prostora i strukturnim nedostatkom ulaganja u novogradnju. Posebno bi trebalo pojačati poticaje općinama da aktivno promiču ulaganja u gradnju i riješe stambene potrebe ugroženih skupina. Treba potaknuti tržišno natjecanje u građevinskom sektoru, za što bi trebalo osigurati potpuno transparentne postupke javne nabave. Postupci planiranja i žalbeni postupci dugotrajni su i složeni te bi ih trebalo pojednostavniti. Nefleksibilnost tržišta najma nekretnina, za koje se čini da nedostatno ublažava pritisak na cijene stambenih nekretnina ili ne ispunjava potrebe za mobilnošću, uglavnom je posljedica visoke razine kontrole najamnina. Nefleksibilnost bi trebalo riješiti postupnom reformom sustava za utvrđivanje najamnina. Time bi se omogućile veće razlike u razini najamnina, što bi moglo dovesti do učinkovitijeg iskorištavanja postojećeg stambenog prostora i veće slobode sklapanja ugovora između stanara i stanodavca.

               (11)

               Vlada poduzima korake kako bi poboljšala obrazovne rezultate nakon znatnog pogoršanja u prošlom desetljeću, što uzrokuje relativno visoku nezaposlenost mladih. Vlada poduzima i mjere kako bi olakšala prijelaz sa školovanja na tržište rada te poboljšala integraciju mladih s nižim stupnjem obrazovanja i osoba migrantskog podrijetla na tržište rada. Napredak u tom području morat će se pratiti.

               (12)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Švedske, koju je objavila u izvješću za Švedsku za 2015. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Švedskoj u prethodnim godinama. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Švedskoj, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporuci 1. u nastavku.

               (13)

               Vijeće je u s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje (5) da je Švedska usklađena s Paktom o stabilnosti i rastu.

               (14)

               S obzirom na detaljno preispitivanje od strane Komisije i ovu ocjenu Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program konvergencije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci 1. u nastavku.

         PREPORUČUJE Švedskoj da u 2015. i 2016. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               riješiti rast zaduženosti kućanstava prilagodbom fiskalnih poticaja, posebice postupnim ograničavanjem poreznih odbitaka za hipotekarne kamate ili povećanjem periodičnih poreza na imovinu te ubrzavanjem otplate hipotekarnih kredita; ublažiti strukturni deficit nekretnina, potaknuti tržišno natjecanje u građevinskom sektoru, pojednostavniti postupak planiranja i žalbeni postupak za gradnju te preispitati sustav za utvrđivanje najamnina kako bi se razine najamnina više usmjerile na tržište.

      Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (4)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Švedske za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 132.).

      (5)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Europske središnje banke od 15. studenoga 2013. Vijeću Europske Unije o vanjskim revizorima središnje banke Latvijas Banka (ESB/2013/42)

text:
               22.11.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 342/1

         PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
   od 15. studenoga 2013.
   Vijeću Europske Unije o vanjskim revizorima središnje banke Latvijas Banka
   (ESB/2013/42)
   2013/C 342/01
   UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
   Uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 27.1.,
   budući da:

               (1)

               Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro vrše neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske Unije.

               (2)

               Sukladno članku 1. Odluke Vijeća 2013/387/EU (1) Latvija ispunjava uvjete potrebne za usvajanje eura te odstupanje u korist Latvije iz članka 4. Akta o pristupanju iz 2003. (2) prestaje s učinkom od 1. siječnja 2014.

               (3)

               Sukladno članku 43. Zakona o središnjoj banci Latvijas Banka od 1. siječnja 2014., reviziju godišnjih financijskih izvještaja središnje banke Latvijas banka vrše neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće.

               (4)

               Vanjski revizori koji se ovdje preporučuju su sadašnji revizori središnje banke Latvijas banka koji su bili imenovani za financijske godine 2012. do 2014.

         DONIJELO JE OVU PREPORUKU
   Preporučuje se da se društvo SIA Ernst & Young Baltic imenuje za vanjskog revizora središnje banke Latvijas Banka za financijsku godinu 2014.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 15. studenoga 2013.

            Predsjednik ESB-a

         Mario DRAGHI

      (1)  Odluka Vijeća 2013/387/EU od 9. srpnja 2013. o usvajanju eura u Latviji 1. siječnja 2014. (SL L 195, 18.7.2013., str. 24.).

      (2)  SL L 236, 23.9.2003., str. 33.


title: Preporuka Vijeća od 21. veljače 2017. o razrješnici koja se daje Komisiji u vezi s provedbom operacija Europskog razvojnog fonda (deveti ERF) za financijsku godinu 2015.

text:
               23.2.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 58/2

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 21. veljače 2017.
   o razrješnici koja se daje Komisiji u vezi s provedbom operacija Europskog razvojnog fonda (deveti ERF) za financijsku godinu 2015.
   (2017/C 58/02)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. (1) i izmijenjen Sporazumom potpisanim u Luxembourgu 25. lipnja 2005. (2),
   uzimajući u obzir Unutarnji sporazum između predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o financiranju i upravljanju pomoći Zajednice na temelju Financijskog protokola uz Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonouu (Benin) 23. lipnja 2000. te o dodjeli financijske pomoći prekomorskim zemljama i područjima na koje se primjenjuje četvrti dio Ugovora o EZ-u (3) („Unutarnji sporazum”) kojim se uspostavlja, među ostalim, deveti Europski razvojni fond (deveti ERF), a posebno njegov članak 32. stavak 3.,
   uzimajući u obzir Financijsku uredbu od 27. ožujka 2003. koja se primjenjuje na 9. Europski razvojni fond (4), a posebno njezine članke od 96. do 103.,
   ispitavši račun prihoda i rashoda i bilancu stanja koji se odnose na operacije devetog ERF-a na dan 31. prosinca 2015. i Godišnje izvješće Revizorskog suda o aktivnostima koje se financiraju iz 8., 9., 10. i 11. Europskog razvojnog fonda (ERF) za financijsku godinu 2015., s odgovorima Komisije (5) sadržanima u tom godišnjem izvješću,
   budući da:

               (1)

               Na temelju članka 32. stavka 3. Unutarnjeg sporazuma, Europski parlament na preporuku Vijeća daje Komisiji razrješnicu za financijsko upravljanje devetim ERF-om.

               (2)

               Sveukupna provedba operacija devetog ERF-a tijekom financijske godine 2015. od strane Komisije bila je zadovoljavajuća,

         PREPORUČUJE da Europski parlament Komisiji dade razrješnicu u vezi s provedbom operacija devetog ERF-a za financijsku godinu 2015.

      Sastavljeno u Bruxellesu 21. veljače 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         E. SCICLUNA

      (1)  SL L 317, 15.12.2000., str. 3.

      (2)  SL L 209, 11.8.2005., str. 27.

      (3)  SL L 317, 15.12.2000., str. 355.

      (4)  SL L 83, 1.4.2003., str. 1.

      (5)  SL C 375, 13.10.2016., str. 287.