               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 2.6.2021.
            COM(2021) 507 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Irske za 2021.
            {SWD(2021) 501 final}

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Irske za 2021.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               nakon savjetovanja s Gospodarskim i financijskim odborom,

               budući da:

               (1)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju
                  2
                iz Pakta o stabilnosti i rastu
                  3
               . U toj je komunikaciji iznijela svoje stajalište da su zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada uzrokovanog pandemijom bolesti COVID-19 ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s tom Komisijinom procjenom. Općom klauzulom o odstupanju državama članicama omogućena je proračunska fleksibilnost za suočavanje s krizom i olakšana koordinacija proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada. Njezinom aktivacijom svakoj državi članici dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Komisija je 17. rujna 2020. u svojoj Godišnjoj strategiji održivog rasta najavila da će se opća klauzula o odstupanju primjenjivati i u 2021.
                  4

               (2)Vijeće je 20. srpnja 2020. Irskoj
                  5
                preporučilo da u skladu s općom klauzulom o odstupanju poduzme sve potrebne mjere za djelotvoran odgovor na pandemiju, održavanje gospodarstva i potporu oporavku koji će uslijediti. Preporučilo je i da Irska, kada to gospodarski uvjeti dopuste, nastavi provoditi fiskalne politike kako bi postigla razborite srednjoročne fiskalne pozicije i osigurala održivost duga, uz istodobno poticanje ulaganja.

               (3)Vijeće je u Preporuci o ekonomskoj politici europodručja naznačilo da bi fiskalne politike u svim državama članicama i dalje trebale ostati poticajne tijekom 2021. i da bi mjere politike trebale biti prilagođene okolnostima u pojedinim zemljama, pravodobne, privremene i ciljane
                  6
               . Kada epidemiološki i gospodarski uvjeti to dopuste, trebalo bi početi postupno ukidati izvanredne mjere, istodobno nastojeći ublažiti socijalne posljedice krize i njezin učinak na tržište rada. Fiskalne politike trebalo bi nastaviti provoditi s ciljem da se postignu razborite srednjoročne fiskalne pozicije i osigura održivost duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Države članice trebale bi nastaviti provoditi reforme kojima se jačaju pokrivenost, primjerenost i održivost zdravstvenih sustava i sustava socijalne zaštite za sve.

               (4)Komisija je 18. studenoga 2020. donijela mišljenja o nacrtima proračunskih planova država članica europodručja za 2021., koja su se temeljila na kvalitativnoj procjeni fiskalnih mjera. Komisija smatra da je nacrt proračunskog plana Irske općenito u skladu s preporukama za fiskalnu politiku koje je Vijeće donijelo 20. srpnja 2020. te da se većinom mjera iz plana podupire gospodarska aktivnost u kontekstu znatne neizvjesnosti.

               (5)Instrumentom Next Generation EU, uključujući Mehanizam za oporavak i otpornost, zajamčit će se održiv, uključiv i pravedan oporavak. Uredba (EU) 2021/241 o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost
                  7
                stupila je na snagu 19. veljače 2021. Tim instrumentom pružit će se financijska potpora provedbi reformi i ulaganjima i generirati fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima EU-a. Pridonijet će gospodarskom oporavku, provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije te jačanju otpornosti gospodarstava i njihova potencijalnog rasta. Omogućit će i poboljšanje javnih financija u kratkoročnom razdoblju i pridonijeti jačanju njihove održivosti, rastu i otvaranju radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju.

               (6)Komisija je 3. ožujka 2021. donijela Komunikaciju s daljnjim smjernicama politike kako bi se olakšala koordinacija fiskalnih politika i izrada programa stabilnosti i konvergencije država članica
                  8
               . Opći smjer fiskalne politike, uzimajući u obzir nacionalne proračune i Mehanizam za oporavak i otpornost, trebao bi u 2021. i 2022. ostati poticajan. Istodobno bi, u kontekstu postupne normalizacije gospodarske aktivnosti u drugoj polovini 2021., fiskalne politike država članica u 2022. trebale biti diferenciranije. Države članice trebale bi u svojim fiskalnim politikama uzeti u obzir stupanj oporavka, fiskalnu održivost te potrebu za smanjenjem gospodarskih, socijalnih i teritorijalnih razlika. S obzirom na potrebu za potporom održivom oporavku u Uniji, države članice s niskim rizicima za održivost trebale bi usmjeriti proračune na održavanje poticajne fiskalne politike u 2022., uzimajući u obzir učinak Mehanizma za oporavak i otpornost. Države članice s visokim razinama duga trebale bi provoditi razborite fiskalne politike, zadržati državna ulaganja te iskoristiti bespovratna sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih visokokvalitetnih projekata ulaganja i strukturne reforme. U razdoblju nakon 2022. pri izradi fiskalnih politika trebalo bi nastaviti uzimati u obzir snagu oporavka, stupanj ekonomske neizvjesnosti i fiskalnu održivost. Preusmjeravanje fiskalnih politika prema postizanju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija, među ostalim postupnim i pravodobnim ukidanjem mjera potpore, pridonijet će srednjoročnoj fiskalnoj održivosti.

               (7)Komisija je u Komunikaciji od 3. ožujka 2021. iznijela stajalište da bi odluku o deaktivaciji ili nastavku primjene opće klauzule o odstupanju trebalo donijeti u okviru ukupne ocjene stanja gospodarstva, pri čemu bi ključni kvantitativni kriterij bio razina gospodarske aktivnosti u Uniji ili europodručju u usporedbi s razinama prije krize (krajem 2019.). Na temelju proljetne prognoze za 2021. Komisija je 2. lipnja zaključila da su ispunjeni uvjeti za nastavak primjene opće klauzule o odstupanju u 2022. i njezinu deaktivaciju od 2023. Nakon deaktivacije opće klauzule o odstupanju i dalje će se u obzir uzimati konkretna situacija u pojedinoj zemlji
                  9
               .

               (8)Irska je 30. travnja 2021. dostavila svoj Program stabilnosti za 2021., u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

               (9)Na temelju podataka koje je Eurostat potvrdio, deficit opće države u Irskoj je u 2020. iznosio 5,0 % BDP-a, a dug opće države povećao se na 59,5 % BDP-a. Godišnja promjena primarnog proračunskog salda iznosila je -5,7 % BDP-a, uključujući diskrecijske proračunske mjere u iznosu od 3,9 % BDP-a za potporu gospodarstvu te djelovanje automatskih stabilizatora. Irska je pružila i potporu za likvidnost poduzećima i kućanstvima (kao što su jamstva i odgode plaćanja poreza koji nemaju izravan i neposredan učinak na proračun), koja se procjenjuje na 1,2 % BDP-a.

               Komisija je 2. lipnja 2021. objavila izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3. UFEU-a. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Irske jer je njezin deficit opće države 2020. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita nije ispunjen.

               (10)Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije realan je za 2021. i 2022. Nakon rasta realnog BDP-a od 3,4 % u 2020., u Programu stabilnosti očekuje se rast od 4,5 % u 2021., u skladu s Komisijinom proljetnom prognozom 2021. Za 2022. i u programu i u Komisiji predviđa se godišnji rast realnog BDP-a od 5,0 %.

               (11)Vlada u Programu stabilnosti za 2021. predviđa smanjenje deficita opće države s 5,0 % BDP-a u 2020. na 4,7 % BDP-a u 2021. te povećanje udjela duga na 62,2 % BDP-a. Prema programu, pogoršanje primarnog proračunskog salda u 2021. u odnosu na razinu prije krize (2019.) iznosi 5,4 % BDP-a u 2021., što odražava diskrecijske proračunske mjere u iznosu od 3,5 % BDP-a za potporu gospodarstvu te djelovanje automatskih stabilizatora. Ta su predviđanja u skladu s Komisijinom proljetnom prognozom 2021.

               (12)Kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 i posljedični gospodarski pad, Irska je donijela proračunske mjere za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pružanje pomoći osobito pogođenim građanima i sektorima. Tim snažnim političkim odgovorom ublaženo je smanjenje BDP-a, što je pak ograničilo povećanje državnog deficita i javnog duga. Fiskalne mjere trebale bi pružiti najveću moguću potporu bez prejudiciranja budućih fiskalnih kretanja. Stoga se njima ne bi smjelo trajno opteretiti javne financije. Ako države članice uvedu trajne mjere, trebaju ih na odgovarajući način financirati kako bi se u srednjoročnom razdoblju postigla proračunska neutralnost. Mjere koje je Irska poduzela u 2020. i 2021. u skladu su s Preporukom Vijeća od 20. srpnja 2020. Diskrecijske proračunske mjere koje je vlada donijela 2020. i 2021. uglavnom su privremene ili popraćene kompenzacijskim mjerama.

               (13)Program stabilnosti za 2021. sadržava pretpostavku da ulaganja i reforme financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost iznose 0,02 % BDP-a u 2022., 0,07 % u 2023., 0,06 % u 2024. i 0,04 % u 2025. U Komisijinoj proljetnoj prognozi pretpostavlja se pojednostavnjeno i linearno uključenje rashoda financiranih iz Mehanizma za oporavak i otpornost u iznosu od 0,06 % u 2021. i 0,04 % u 2022.

               (14)U trenutačnim okolnostima potrebno je razmotriti utvrđene pokazatelje fiskalne prilagodbe iz Uredbe (EZ) br. 1466/97. Prvo, postoji znatna neizvjesnost u pogledu procjena proizvodnog jaza. Drugo, fiskalna politika treba biti spremna za brzu prilagodbu razvoju pandemije, kako bi se nakon smanjenja zdravstvenih rizika preusmjerila s hitnih na ciljane mjere. Treće, trenutačne okolnosti obilježene su znatnim odgovorom politika za potporu gospodarskoj aktivnosti. Zbog znatnih prijenosa sredstava iz proračuna EU-a (npr. iz Mehanizma za oporavak i otpornost), utvrđeni pokazatelji ne odražavaju u cijelosti poticaj fiskalnih politika gospodarstvu. U tom se kontekstu strukturni saldo ne čini primjerenim u trenutačnim okolnostima. Referentno mjerilo za rashode potrebno je prilagoditi
                  10
                i dopuniti dodatnim informacijama kako bi se u potpunosti ocijenio smjer fiskalne politike.

               Prvo, privremene hitne mjere isključene su iz ukupnog iznosa rashoda, što je slično pristupu iz procjene nacrta proračunskih planova za 2021. Hitnim privremenim mjerama uvedenima zbog krize podupiru se zdravstveni sustavi te radnicima i poduzećima nadoknađuje gubitak prihoda zbog ograničenja kretanja i poremećaja u lancima opskrbe. Tijela javne vlasti mogu ih ukinuti ovisno o normalizaciji gospodarstva i javnog zdravlja.

               Drugo, kako bi se u ovom trenutku ocijenio opći smjer fiskalne politike, znatne prijenose iz proračuna EU-a (kao što su oni iz Mehanizma za oporavak i otpornost) trebalo bi uključiti u relevantne ukupne rashode. U skladu s tim, smjer fiskalne politike mjeri se promjenom primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i bez hitnih privremenih mjera uvedenih zbog krize), uključujući rashode koji se financiraju bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a.

               Osim općeg smjera fiskalne politike, cilj je analize procijeniti je li nacionalna fiskalna politika razborita i potiče li se njezinim sastavom održiv oporavak u skladu sa zelenom i digitalnom tranzicijom. Zato se posebna pozornost posvećuje kretanjima primarnih tekućih rashoda i ulaganja koje financira država.

               (15)U Programu stabilnosti za 2021. Irske predviđa se da će se deficit opće države smanjiti na 2,8 % BDP-a u 2022., uglavnom zbog prestanka primjene privremenih mjera potpore donesenih 2020. i 2021. Predviđa se smanjenje udjela duga opće države na 60,2 % BDP-a u 2022. Ta su predviđanja u skladu s Komisijinom proljetnom prognozom 2021.

               Na temelju Komisijine prognoze procjenjuje se da opći smjer fiskalne politike kako je prethodno definiran (uključujući i učinak ulaganja koja se financiraju iz nacionalnih proračuna i proračuna EU-a, osobito iz Mehanizma za oporavak i otpornost, na ukupnu potražnju u 2022.) iznosi -0,4 % BDP-a
                  11
               . Predviđa se da će se pozitivan učinak rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a povećati za 0,2 postotni bod BDP-a. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država biti kontrakcijski i iznositi 0,2 postotna boda BDP-a
                  12
               . Predviđa se da će učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na prihodovnoj strani) biti ekspanzivan i iznositi 0,2 postotna boda BDP-a.

               (16)Po svemu sudeći, kvaliteta proračunskih mjera država članica posebno je važna. Fiskalne strukturne reforme usmjerene na poboljšanje sastava nacionalnih proračuna mogu poduprijeti potencijalni rast, stvoriti prijeko potreban fiskalni prostor i pridonijeti dugoročnoj fiskalnoj održivosti, među ostalim zbog klimatskih promjena i zdravstvenih izazova. Na prihodovnoj je strani zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 došla do izražaja važnost reformi za učinkovitije i pravednije sustave javnih prihoda. Na rashodovnoj je strani još više naglašena nužnost povećanja obujma i kvalitete održivih ulaganja koja potiču rast, u skladu s ciljevima jačanja potencijala rasta, gospodarske i socijalne otpornosti te zelene i digitalne tranzicije. Planovi za oporavak i otpornost omogućit će poboljšanje sastava nacionalnih proračuna.

               (17)Prema srednjoročnom proračunskom planu iz Programa predviđa se smanjenje deficita opće države s 1,2 % BDP-a u 2023. na 0,7 % BDP-a u 2024. i 0,2 % BDP-a u 2025.

               Na temelju Programa opći smjer fiskalne politike (uključujući i učinak na ukupnu potražnju ulaganja koja se financiraju iz nacionalnih proračuna i proračuna EU-a, posebno iz Mehanizma za oporavak i otpornost) procijenjen je na prosječno 1,6 % BDP-a u 2023. i 2024. Predviđa se da će pozitivan učinak rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a ostati nepromijenjen. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država biti ekspanzivan i iznositi 0,1 postotni bod BDP-a
                  13
               . Predviđa se da će učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na prihodovnoj strani) biti kontrakcijski i iznositi 1,4 postotnih bodova BDP-a.

               Trenutačno se prosječni desetogodišnji nominalni potencijalni rast procjenjuje na 6,5 %
                  14
               . Međutim, ta procjena ne uključuje učinak reformi u okviru Plana za oporavak i otpornost koje mogu potaknuti potencijalni gospodarski rast Irske.

               (18)U Programu stabilnosti predviđa se smanjenje udjela duga opće države s 59,0 % BDP-a u 2023. na 57,7 % BDP-a u 2024. Irska se suočava s niskim rizicima za fiskalnu održivost u srednjoročnom razdoblju, kao što je vidljivo iz najnovije analize održivosti duga
                  15
               .

               (19)S obzirom na trenutačno iznimno visok stupanj neizvjesnosti, smjernice za fiskalnu politiku trebale bi ostati uglavnom kvalitativne. Preciznije kvantificirane smjernice za naredne godine izradit će se 2022., nakon što se stupanj neizvjesnosti u dovoljnoj mjeri smanji.

               Vijeće je ocijenilo Program stabilnosti za 2021. i daljnje postupanje Irske po Preporuci Vijeća od 20. srpnja 2020.

               PREPORUČUJE IRSKOJ DA:

               1.U 2022. provodi poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj Mehanizma za oporavak i otpornost, te očuva ulaganja koja financira država.

               2.Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalnu politiku s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja srednjoročne fiskalne održivosti duga. Istodobno poveća ulaganja kako bi se potaknuo potencijal rasta.

               3.Obrati posebnu pozornost na sastav javnih financija na prihodovnoj i rashodovnoj strani proračuna te na kvalitetu proračunskih mjera kako bi se osigurao održiv i uključiv oporavak. Daje prednost održivim ulaganjima kojima se potiče rast, osobito onima koja podupiru zelenu i digitalnu tranziciju. Daje prednost fiskalno-strukturnim reformama koje će pridonijeti financiranju prioriteta javne politike i dugoročnoj održivosti javnih financija, među ostalim jačanjem pokrivenosti, primjerenosti i održivosti zdravstvenih sustava i sustava socijalne zaštite za sve.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        Tom se klauzulom olakšava koordinacija proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97.

                     (3)

                        Komunikacija Komisije Vijeću o aktivaciji opće klauzule o odstupanju Pakta o stabilnosti i rastu, Bruxelles, 20.3.2020., COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Komunikacija Komisije o godišnjoj strategiji održivog rasta 2021., Bruxelles, 17.9.2020., COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Irske i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Irske za 2020., SL C 282, 26.8.2020., str. 39.

                     (6)

                        Čeka se konačno donošenje u Vijeću, nakon potvrde Europskog vijeća. Tekst koji je 16. prosinca 2020. dogovorila Euroskupina dostupan je na:
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/hr/pdf

                     (7)

                     SL
                      L57, 18.2.2021., str.17.

                     (8)

                        Komunikacija Komisije Vijeću „Godinu dana od izbijanja pandemije bolesti COVID-19: odgovor u okviru fiskalne politike” Bruxelles, 3.3.2021., COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Komunikacija Komisije „Koordinacija ekonomskih politika u 2021.: prevladavanje pandemije bolesti COVID-19, potpora oporavku i modernizacija gospodarstva”, Bruxelles, 2.6.2021., COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        Konkretno, zbog izglađivanja ulaganja u razdoblju od četiri godine primijenjenog u referentnom mjerilu za rashode nije moguće pravilno procijeniti fiskalnu potporu oporavku ulaganjima koja financira država.

                     (11)

                        Negativan predznak pokazatelja odgovara prekomjernom rastu primarnih rashoda u usporedbi sa srednjoročnim gospodarskim rastom, što upućuje na ekspanzivnu fiskalnu politiku.

                     (12)

                        Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti ekspanzivan i iznositi 0,1 postotna boda BDP-a.

                     (13)

                        Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti kontrakcijski i iznositi 0,3 postotna boda BDP-a.

                     (14)

                        Procjena Komisije u skladu sa zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (15)

                        Vidjeti Radni dokument službi Komisije – Statistički prilog s popratnim podacima relevantnima za ocjenu Programa stabilnosti i konvergencije za 2021.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 2.6.2021.
            COM(2021) 508 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Grčke za 2021.
            {SWD(2021) 501 final}

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Grčke za 2021.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               nakon savjetovanja s Gospodarskim i financijskim odborom,

               budući da:

               (1)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju
                  2
                iz Pakta o stabilnosti i rastu
                  3
               . U toj je komunikaciji iznijela svoje stajalište da su zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada uzrokovanog pandemijom bolesti COVID-19 ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s tom Komisijinom procjenom. Općom klauzulom o odstupanju državama članicama omogućena je proračunska fleksibilnost za suočavanje s krizom i olakšana koordinacija proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada. Njezinom aktivacijom svakoj državi članici dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Komisija je 17. rujna 2020. u svojoj Godišnjoj strategiji održivog rasta najavila da će se opća klauzula o odstupanju primjenjivati i u 2021.
                  4

               (2)Vijeće je 20. srpnja 2020. Grčkoj preporučilo
                  5
                da u skladu s općom klauzulom o odstupanju poduzme sve potrebne mjere za djelotvoran odgovor na pandemiju, održavanje gospodarstva i potporu oporavku koji će uslijediti. Preporučilo je i da Grčka, kada to gospodarski uvjeti dopuste, nastavi provoditi fiskalne politike kako bi postigla razborite srednjoročne fiskalne pozicije i osigurala održivost duga, uz istodobno poticanje ulaganja.

               (3)Vijeće je u Preporuci o ekonomskoj politici europodručja naznačilo da bi fiskalne politike u svim državama članicama i dalje trebale ostati poticajne tijekom 2021. i da bi mjere politike trebale biti prilagođene okolnostima u pojedinim zemljama, pravodobne, privremene i ciljane
                  6
               . Kada epidemiološki i gospodarski uvjeti to dopuste, trebalo bi početi postupno ukidati izvanredne mjere, istodobno nastojeći ublažiti socijalne posljedice krize i njezin učinak na tržište rada. Fiskalne politike trebalo bi nastaviti provoditi s ciljem da se postignu razborite srednjoročne fiskalne pozicije i osigura održivost duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Države članice trebale bi nastaviti provoditi reforme kojima se jačaju pokrivenost, primjerenost i održivost zdravstvenih sustava i sustava socijalne zaštite za sve.

               (4)Komisija je 18. studenoga 2020. donijela mišljenja o nacrtima proračunskih planova država članica europodručja za 2021., koja su se temeljila na kvalitativnoj procjeni fiskalnih mjera. Komisija smatra da je nacrt proračunskog plana Grčke općenito u skladu s preporukama za fiskalnu politiku koje je Vijeće donijelo 20. srpnja 2020. te da se većinom mjera iz plana podupire gospodarska aktivnost u kontekstu znatne neizvjesnosti.

               (5)Instrumentom Next Generation EU, uključujući Mehanizam za oporavak i otpornost, zajamčit će se održiv, uključiv i pravedan oporavak. Uredba (EU) 2021/241 o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost
                  7
                stupila je na snagu 19. veljače 2021. Tim instrumentom pružit će se financijska potpora provedbi reformi i ulaganjima i generirati fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima EU-a. Pridonijet će gospodarskom oporavku, provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije te jačanju otpornosti gospodarstava i njihova potencijalnog rasta. Omogućit će i poboljšanje javnih financija u kratkoročnom razdoblju i pridonijeti jačanju njihove održivosti, rastu i otvaranju radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju.

               (6)Komisija je 3. ožujka 2021. donijela Komunikaciju s daljnjim smjernicama politike kako bi se olakšala koordinacija fiskalnih politika i izrada programa stabilnosti i konvergencije država članica
                  8
               . Opći smjer fiskalne politike, uzimajući u obzir nacionalne proračune i Mehanizam za oporavak i otpornost, trebao bi u 2021. i 2022. ostati poticajan. Istodobno bi, u kontekstu postupne normalizacije gospodarske aktivnosti u drugoj polovini 2021., fiskalne politike država članica u 2022. trebale biti diferenciranije. Države članice trebale bi u svojim fiskalnim politikama uzeti u obzir stupanj oporavka, fiskalnu održivost te potrebu za smanjenjem gospodarskih, socijalnih i teritorijalnih razlika. S obzirom na potrebu za potporom održivom oporavku u Uniji, države članice s niskim rizicima za održivost trebale bi usmjeriti proračune na održavanje poticajne fiskalne politike u 2022., uzimajući u obzir učinak Mehanizma za oporavak i otpornost. Države članice s visokim razinama duga trebale bi provoditi razborite fiskalne politike, zadržati državna ulaganja te iskoristiti bespovratna sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih visokokvalitetnih projekata ulaganja i strukturne reforme. U razdoblju nakon 2022. pri izradi fiskalnih politika trebalo bi nastaviti uzimati u obzir snagu oporavka, stupanj ekonomske neizvjesnosti i fiskalnu održivost. Preusmjeravanje fiskalnih politika prema postizanju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija, među ostalim postupnim i pravodobnim ukidanjem mjera potpore, pridonijet će srednjoročnoj fiskalnoj održivosti.

               (7)Komisija je u Komunikaciji od 3. ožujka 2021. iznijela stajalište da bi odluku o deaktivaciji ili nastavku primjene opće klauzule o odstupanju trebalo donijeti u okviru ukupne ocjene stanja gospodarstva, pri čemu bi ključni kvantitativni kriterij bio razina gospodarske aktivnosti u Uniji ili europodručju u usporedbi s razinama prije krize (krajem 2019.). Na temelju proljetne prognoze 2021. Komisija je 2. lipnja zaključila da su ispunjeni uvjeti za nastavak primjene opće klauzule o odstupanju u 2022. i njezinu deaktivaciju od 2023. Nakon deaktivacije opće klauzule o odstupanju i dalje će se u obzir uzimati konkretna situacija u pojedinoj zemlji
                  9
               .

               (8)Nakon uspješnog dovršetka programa financijske pomoći u okviru Europskog stabilizacijskog mehanizma u 2018., nad Grčkom se provodi pojačani nadzor u skladu s Uredbom (EU) br. 472/2013. Primjenom pojačanog nadzora na Grčku
                  10
                potvrđuje se da Grčka u srednjoročnom razdoblju treba kontinuirano donositi mjere za uklanjanje mogućih izvora makroekonomskih neravnoteža i provoditi strukturne reforme kojima se potiče snažan i održiv gospodarski rast. Grčka se 22. lipnja 2018. u Euroskupini obvezala da će nastaviti provoditi sve ključne reforme donesene u okviru programa dok ih u potpunosti ne dovrši. Grčka se obvezala i da će provesti posebne mjere u području fiskalnih i fiskalno-strukturnih politika, socijalne skrbi, financijske stabilnosti, tržišta rada i proizvoda, privatizacije, funkcioniranja pravosuđa, javne uprave i borbe protiv korupcije. Te strukturne reforme sve su važnije u kontekstu napora koje Grčka ulaže u ponovno pokretanje gospodarstva. Uspješna provedba i dovršetak tih reformi trebali bi znatno doprinijeti srednjoročnom i dugoročnom rastu Grčke. Grčka je dužna dostavljati tromjesečna izvješća o napretku u provedbi svojih obveza u okviru pojačanog nadzora. Povoljno polugodišnje izvješće može biti temelj za pokretanje mjera za otpis duga u vrijednosti od 0,7 % BDP-a godišnje. Euroskupina je u travnju 2019., prosincu 2019., lipnju 2020. i studenome 2020. dogovorila pokretanje prva četiri skupa mjera razduživanja uvjetovanih politikama u ukupnoj vrijednosti od 3,252 milijuna EUR. Deseto izvješće o pojačanom nadzoru u kojem se ocjenjuje napredak Grčke u provedbi obveza objavljeno je 2. lipnja 2021.

               (9)Grčka je 29. travnja 2021. dostavila svoj Program stabilnosti za 2021., u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

               (10)Na temelju podataka koje je Eurostat potvrdio, deficit opće države u Grčkoj je u 2020. iznosio 9,7 % BDP-a, a dug opće države povećao se na 205,6 % BDP-a. Godišnja promjena primarnog proračunskog salda iznosila je 11,3 % BDP-a, uključujući diskrecijske proračunske mjere u iznosu od 5,9 % BDP-a za potporu gospodarstvu te djelovanje automatskih stabilizatora. Grčka je pružila i potporu za likvidnost poduzećima i kućanstvima (kao što su jamstva i odgode plaćanja poreza koji nemaju izravan i neposredan učinak na proračun), koja se procjenjuje na 2,2 % BDP-a, osim ako i dok se ne aktiviraju jamstva.

               Komisija je 2. lipnja 2021. objavila izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3. UFEU-a. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Grčke jer je njezin deficit opće države 2020. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, dok je njezin dug opće države premašio referentnu vrijednost od 60 % BDP-a utvrđenu Ugovorom i nije se smanjio zadovoljavajućim tempom. U izvješću je zaključeno da nije ispunjen kriterij deficita i da nije poštovan kriterij duga.

               (11)Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije Programa stabilnosti oprezan je za 2021. te se u odnosu na Komisijinu proljetnu prognozu 2021. očekuje oko 0,5 postotnih bodova niži rast realnog BDP-a. Ta je razlika posljedica različitih pretpostavki o razvoju pandemije, iskorištavanju sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost te brzini oporavka turističkog sektora. Makroekonomska predviđanja u Programu stabilnosti za 2022. u skladu su s Komisijinom proljetnom prognozom 2021.

               (12)Vlada u Programu stabilnosti za 2021. predviđa povećanje deficita opće države s 9,7 % BDP-a u 2020. na 9,9 % BDP-a u 2021. te smanjenje udjela duga na 204,8 % BDP-a u 2021. Prema programu, smanjenje primarnog proračunskog salda u 2021. u odnosu na razinu prije krize (2019.) iznosi 11,7 % BDP-a, što odražava diskrecijske proračunske mjere u iznosu od  6,4 % BDP-a za potporu gospodarstvu te djelovanje automatskih stabilizatora. Predviđanja deficita opće države u skladu su s Komisijinom proljetnom prognozom 2021. Kad je riječ o udjelu duga, predviđanja iznesena u Programu stabilnosti niža su od Komisijine proljetne prognoze 2021., prema kojoj se očekuje da će udio duga dosegnuti 208,8 % BDP-a. Razlika je posljedica različitih pretpostavki o prihodima od privatizacije, neto akumulaciji financijske imovine i usklađenja za prelazak s novčane na obračunsku osnovu.

               (13)Kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 i posljedični gospodarski pad, Grčka je donijela proračunske mjere za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pružanje pomoći osobito pogođenim građanima i sektorima. Tim snažnim političkim odgovorom ublaženo je smanjenje BDP-a, što je pak ograničilo povećanje državnog deficita i javnog duga. Fiskalne mjere trebale bi pružiti najveću moguću potporu bez prejudiciranja budućih fiskalnih kretanja. Stoga se njima ne bi smjelo trajno opteretiti javne financije. Ako države članice uvedu trajne mjere, trebaju ih na odgovarajući način financirati kako bi se u srednjoročnom razdoblju postigla proračunska neutralnost. Mjere koje je Grčka poduzela u 2020. i 2021. u skladu su s Preporukom Vijeća od 20. srpnja 2020. Diskrecijske mjere koje je vlada donijela 2020. i 2021. i najavila za 2022. privremene su ili popraćene kompenzacijskim mjerama.

               (14)Program stabilnosti za 2021. sadržava pretpostavku da ulaganja i reforme financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost iznose 0,9 % BDP-a u 2021., 1,7 % BDP-a u 2022., 1,6 % BDP-a u 2023., 1,6 % BDP-a u 2024., 1,5 % BDP-a u 2025. i 1,5 % BDP-a u 2026. Program sadržava i pretpostavku zajmova iz Mehanizma za oporavak i otpornost u iznosu od 1,4 % BDP-a u 2021., 1,4 % BDP-a u 2022., 1,1 % BDP-a u 2024., 1,1 % BDP-a u 2025. i 0,5 % BDP-a u 2026. U Komisijinoj proljetnoj prognozi ta su bespovratna sredstva uključena u proračunske projekcije, ali se očekuje niži iznos zajmova u 2022. na temelju jedinstvene godišnje isplate nakon 2021.

               (15)U trenutačnim okolnostima potrebno je razmotriti utvrđene pokazatelje fiskalne prilagodbe iz Uredbe (EZ) br. 1466/97. Prvo, postoji znatna neizvjesnost u pogledu procjena proizvodnog jaza. Drugo, fiskalna politika treba biti spremna za brzu prilagodbu razvoju pandemije, kako bi se nakon smanjenja zdravstvenih rizika preusmjerila s hitnih na ciljane mjere. Treće, trenutačne okolnosti obilježene su znatnim odgovorom politika za potporu gospodarskoj aktivnosti. Zbog znatnih prijenosa sredstava iz proračuna EU-a (npr. iz Mehanizma za oporavak i otpornost), utvrđeni pokazatelji ne odražavaju u cijelosti poticaj fiskalnih politika gospodarstvu. U tom se kontekstu strukturni saldo ne čini primjerenim u trenutačnim okolnostima. Referentno mjerilo za rashode potrebno je prilagoditi
                  11
                i dopuniti dodatnim informacijama kako bi se u potpunosti ocijenio smjer fiskalne politike.

               Prvo, privremene hitne mjere isključene su iz ukupnog iznosa rashoda, što je slično pristupu iz procjene nacrta proračunskih planova za 2021. Hitnim privremenim mjerama uvedenima zbog krize podupiru se zdravstveni sustavi te radnicima i poduzećima nadoknađuje gubitak prihoda zbog ograničenja kretanja i poremećaja u lancima opskrbe. Tijela javne vlasti mogu ih ukinuti ovisno o normalizaciji gospodarstva i javnog zdravlja.

               Drugo, kako bi se u ovom trenutku ocijenio opći smjer fiskalne politike, znatne prijenose iz proračuna EU-a (kao što su oni iz Mehanizma za oporavak i otpornost) trebalo bi uključiti u relevantne ukupne rashode.

               U skladu s tim, smjer fiskalne politike mjeri se promjenom primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i bez hitnih privremenih mjera uvedenih zbog krize), uključujući rashode koji se financiraju bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a.

               Osim općeg smjera fiskalne politike, cilj je analize procijeniti je li nacionalna fiskalna politika razborita i potiče li se njezinim sastavom održiv oporavak u skladu sa zelenom i digitalnom tranzicijom. Zato se posebna pozornost posvećuje kretanjima primarnih tekućih rashoda i ulaganja koje financira država.

               (16)U Programu stabilnosti za 2021. Grčke predviđa se smanjenje deficita opće države na 2,9 % BDP-a u 2022., uglavnom zbog očekivanog gospodarskog oporavka i prestanka primjene privremenih mjera potpore donesenih 2020. i 2021. Predviđa se smanjenje udjela duga opće države na 189,5 % BDP-a u 2022. Predviđanja deficita opće države u skladu su s Komisijinom proljetnom prognozom 2021. Kad je riječ o udjelu duga, predviđanja iznesena u Programu stabilnosti niža su od Komisijine proljetne prognoze 2021. Razlika je posljedica različitih pretpostavki o gotovinskom saldu, prihodima od privatizacije i neto akumulaciji financijske imovine.

               Na temelju Komisijine prognoze procjenjuje se da opći smjer fiskalne politike kako je prethodno definiran (uključujući i učinak ulaganja koja se financiraju iz nacionalnih proračuna i proračuna EU-a, osobito iz Mehanizma za oporavak i otpornost, na ukupnu potražnju u 2022.) iznosi –2,4 % BDP-a
                  12
               . Predviđa se da će se pozitivan učinak rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a povećati za 0,3 postotna boda BDP-a. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država biti ekspanzivan i iznositi 0,9 postotnih bodova BDP-a
                  13
               . Predviđa se da će učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na prihodovnoj strani) biti ekspanzivan i iznositi 0,3 postotna boda BDP-a.

               (17)Po svemu sudeći, kvaliteta proračunskih mjera država članica posebno je važna. Fiskalne strukturne reforme usmjerene na poboljšanje sastava nacionalnih proračuna mogu poduprijeti potencijalni rast, stvoriti prijeko potreban fiskalni prostor i pridonijeti dugoročnoj fiskalnoj održivosti, među ostalim zbog klimatskih promjena i zdravstvenih izazova. Na prihodovnoj je strani zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 došla do izražaja važnost reformi za učinkovitije i pravednije sustave javnih prihoda. Na rashodovnoj je strani još više naglašena nužnost povećanja obujma i kvalitete održivih ulaganja koja potiču rast, u skladu s ciljevima jačanja potencijala rasta, gospodarske i socijalne otpornosti te zelene i digitalne tranzicije. Planovi za oporavak i otpornost omogućit će poboljšanje sastava nacionalnih proračuna.

               (18)Prema srednjoročnom proračunskom planu iz programa deficit opće države iznosit će 0,4 % BDP-a u 2023. i prijeći u suficit od 0,6 % BDP-a u 2024.

               Na temelju programa opći smjer fiskalne politike (uključujući i učinak na ukupnu potražnju ulaganja koja se financiraju iz nacionalnih proračuna i proračuna EU-a, posebno iz Mehanizma za oporavak i otpornost) procijenjen je na prosječno 0,6 % BDP-a u 2023. i 2024.
                  14
                Predviđa se da će se pozitivan učinak rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a smanjiti za 0,1 postotni bod BDP-a. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država biti neutralan
                  15
               . Predviđa se da će učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na prihodovnoj strani) biti kontrakcijski i iznositi 0,6 postotnih bodova BDP-a.

               Trenutačno se prosječni desetogodišnji nominalni potencijalni rast procjenjuje na 1,25 %
                  16
               . Međutim, ta procjena ne uključuje učinak reformi u okviru Plana za oporavak i otpornost koje mogu potaknuti potencijalni gospodarski rast Grčke.

               (19)Predviđa se smanjenje udjela duga opće države sa 176,7 % BDP-a u 2023. na 166,1 % BDP-a u 2024. S obzirom na visoki udio grčkog duga, za koji se predviđa da će se s vremenom tek postupno smanjivati, smatra se da se Grčka u srednjoročnom razdoblju suočava s visokim rizicima za fiskalnu održivost, kao što je vidljivo iz najnovije analize održivosti duga
                  17
               . Deseto izvješće o pojačanom nadzoru upućuje na druge čimbenike relevantne za ukupnu ocjenu održivosti duga, odnosno na to da se sastavom i profilom dospijeća državnog duga ublažavaju slabosti u pogledu duga i da nepredviđene obveze predstavljaju dodatni rizik.

               (20)S obzirom na trenutačno iznimno visok stupanj neizvjesnosti, smjernice za fiskalnu politiku trebale bi ostati uglavnom kvalitativne. Preciznije kvantificirane smjernice za naredne godine izradit će se 2022., nakon što se stupanj neizvjesnosti u dovoljnoj mjeri smanji.

               Vijeće je ocijenilo Program stabilnosti za 2021. i daljnje postupanje Grčke po Preporuci Vijeća od 20. srpnja 2020.

               PREPORUČUJE GRČKOJ DA:

               1.U 2022. iskoristi Mehanizam za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih ulaganja radi potpore oporavku uz provedbu razborite fiskalne politike. Zadrži ulaganja koja financira država.

               2.Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalnu politiku s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja srednjoročne fiskalne održivosti duga. Istodobno poveća ulaganja kako bi se potaknuo potencijal rasta.

               3.Obrati posebnu pozornost na sastav javnih financija na prihodovnoj i rashodovnoj strani proračuna te na kvalitetu proračunskih mjera kako bi se osigurao održiv i uključiv oporavak. Daje prednost održivim ulaganjima kojima se potiče rast, osobito onima koja podupiru zelenu i digitalnu tranziciju. Daje prednost fiskalno-strukturnim reformama koje će pridonijeti financiranju prioriteta javne politike i dugoročnoj održivosti javnih financija, među ostalim jačanjem pokrivenosti, primjerenosti i održivosti zdravstvenih sustava i sustava socijalne zaštite za sve.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        Tom se klauzulom olakšava koordinacija proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97.

                     (3)

                        Komunikacija Komisije Vijeću o aktivaciji opće klauzule o odstupanju Pakta o stabilnosti i rastu, Bruxelles, 20.3.2020., COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Komunikacija Komisije o godišnjoj strategiji održivog rasta 2021., Bruxelles, 17.9.2020., COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Grčke i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Grčke za 2020., SL C 282, 26.8.2020., str. 46.

                     (6)

                        Čeka se konačno donošenje u Vijeću, nakon potvrde Europskog vijeća. Tekst koji je 16. prosinca 2020. dogovorila Euroskupina dostupan je na: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/hr/pdf

                     (7)

                     SL
                      L 57, 18.2.2021., str. 17.

                     (8)

                        Komunikacija Komisije Vijeću „Godinu dana od izbijanja pandemije bolesti COVID-19: odgovor u okviru fiskalne politike”, Bruxelles, 3.3.2021., COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Komunikacija Komisije „Koordinacija ekonomskih politika u 2021.: prevladavanje pandemije bolesti COVID-19, potpora oporavku i modernizacija gospodarstva”, Bruxelles, 2.6.2021., COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/1192 od 11. srpnja 2018. o primjeni pojačanog nadzora na Grčku, SL L 211, 22.8.2018., str. 1. i Provedbena odluka Komisije (EU)  2021/271 od 17. veljače 2021. o produljenju pojačanog nadzora za Grčku, SL L 61, 22.2.2021.

                     (11)

                        Konkretno, zbog izglađivanja ulaganja u razdoblju od četiri godine primijenjenog u referentnom mjerilu za rashode nije moguće pravilno procijeniti fiskalnu potporu oporavku ulaganjima koja financira država.

                     (12)

                        Negativan predznak pokazatelja odgovara prekomjernom rastu primarnih rashoda u usporedbi sa srednjoročnim gospodarskim rastom, što upućuje na ekspanzivnu fiskalnu politiku.

                     (13)

                        Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti ekspanzivan i iznositi 0,9 postotnih bodova BDP-a.

                     (14)

                        Procjenjuje se da će iznositi 0,6 % BDP-a.

                     (15)

                        Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti ekspanzivan i iznositi 0,1 postotni bod BDP-a.

                     (16)

                        Procjena Komisije u skladu sa zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (17)

                        Vidjeti Radni dokument službi Komisije – Statistički prilog s popratnim podacima relevantnima za ocjenu Programa stabilnosti i konvergencije za 2021.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 2.6.2021.
            COM(2021) 501 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Belgije za 2021.
            {SWD(2021) 501 final}

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Belgije za 2021.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               nakon savjetovanja s Gospodarskim i financijskim odborom,

               budući da:

               (1)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju
                  2
                iz Pakta o stabilnosti i rastu
                  3
               . U toj je komunikaciji iznijela svoje stajalište da su zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada uzrokovanog pandemijom bolesti COVID-19 ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s tom Komisijinom procjenom. Općom klauzulom o odstupanju državama članicama omogućena je proračunska fleksibilnost za suočavanje s krizom i olakšana koordinacija proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada. Njezinom aktivacijom svakoj državi članici dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Komisija je 17. rujna 2020. u svojoj Godišnjoj strategiji održivog rasta najavila da će se opća klauzula o odstupanju primjenjivati i u 2021.
                  4

               (2)Vijeće je 20. srpnja 2020. Belgiji
                  5
                preporučilo da u skladu s općom klauzulom o odstupanju poduzme sve potrebne mjere za djelotvoran odgovor na pandemiju, održavanje gospodarstva i potporu oporavku koji će uslijediti. Preporučilo je i da Belgija, kada to gospodarski uvjeti dopuste, nastavi provoditi fiskalne politike kako bi postigla razborite srednjoročne fiskalne pozicije i osigurala održivost duga, uz istodobno poticanje ulaganja.

               (3)Vijeće je u Preporuci o ekonomskoj politici europodručja navelo da bi fiskalne politike u svim državama članicama i dalje trebale ostati poticajne tijekom 2021. i da bi mjere politike trebale biti prilagođene okolnostima u pojedinim zemljama, pravodobne, privremene i ciljane
                  6
               . Kada epidemiološki i gospodarski uvjeti to dopuste, trebalo bi početi postupno ukidati izvanredne mjere, istodobno nastojeći ublažiti socijalne posljedice krize i njezin učinak na tržište rada. Fiskalne politike trebalo bi nastaviti provoditi s ciljem da se postignu razborite srednjoročne fiskalne pozicije i osigura održivost duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Države članice trebale bi nastaviti provoditi reforme kojima se jačaju pokrivenost, primjerenost i održivost zdravstvenih sustava i sustava socijalne zaštite za sve.

               (4)Komisija je 18. studenoga 2020. donijela mišljenja o nacrtima proračunskih planova država članica europodručja za 2021., koja su se temeljila na kvalitativnoj procjeni fiskalnih mjera. Komisija smatra da je nacrt proračunskog plana Belgije općenito u skladu s preporukama za fiskalnu politiku koje je Vijeće donijelo 20. srpnja 2020. te da se većinom mjera iz planova podupire gospodarska aktivnost u kontekstu znatne neizvjesnosti. Međutim, čini se da neke mjere nisu bile privremene niti su bile popraćene kompenzacijskim mjerama.

               (5)Instrumentom Next Generation EU, uključujući Mehanizam za oporavak i otpornost, zajamčit će se održiv, uključiv i pravedan oporavak. Uredba (EU) 2021/241 o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost
                  7
                stupila je na snagu 19. veljače 2021. Tim instrumentom pružit će se financijska potpora provedbi reformi i ulaganjima i generirati fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima EU-a. Pridonijet će gospodarskom oporavku, provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije te jačanju otpornosti gospodarstava i njihova potencijalnog rasta. Omogućit će i poboljšanje javnih financija u kratkoročnom razdoblju i pridonijeti jačanju njihove održivosti, rastu i otvaranju radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju.

               (6)Komisija je 3. ožujka 2021. donijela Komunikaciju s daljnjim smjernicama politike kako bi se olakšala koordinacija fiskalnih politika i izrada programa stabilnosti i konvergencije država članica
                  8
               . Opći smjer fiskalne politike, uzimajući u obzir nacionalne proračune i Mehanizam za oporavak i otpornost, trebao bi u 2021. i 2022. ostati poticajan. Istodobno bi, u kontekstu postupne normalizacije gospodarske aktivnosti u drugoj polovini 2021., fiskalne politike država članica u 2022. trebale biti diferenciranije. Države članice trebale bi u svojim fiskalnim politikama uzeti u obzir stupanj oporavka, fiskalnu održivost te potrebu za smanjenjem gospodarskih, socijalnih i teritorijalnih razlika. S obzirom na potrebu za potporom održivom oporavku u Uniji, države članice s niskim rizicima za održivost trebale bi usmjeriti proračune na održavanje poticajne fiskalne politike u 2022., uzimajući u obzir učinak Mehanizma za oporavak i otpornost. Države članice s visokim razinama duga trebale bi provoditi razborite fiskalne politike, zadržati državna ulaganja te iskoristiti bespovratna sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih visokokvalitetnih projekata ulaganja i strukturne reforme. U razdoblju nakon 2022. pri izradi fiskalnih politika trebalo bi nastaviti uzimati u obzir snagu oporavka, stupanj ekonomske neizvjesnosti i fiskalnu održivost. Preusmjeravanje fiskalnih politika prema postizanju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija, među ostalim postupnim i pravodobnim ukidanjem mjera potpore, pridonijet će srednjoročnoj fiskalnoj održivosti.

               (7)Komisija je u Komunikaciji od 3. ožujka 2021. iznijela stajalište da bi odluku o deaktivaciji ili nastavku primjene opće klauzule o odstupanju trebalo donijeti u okviru ukupne ocjene stanja gospodarstva, pri čemu bi ključni kvantitativni kriterij bio razina gospodarske aktivnosti u Uniji ili europodručju u usporedbi s razinama prije krize (krajem 2019.). Na temelju proljetne prognoze za 2021. Komisija je 2. lipnja zaključila da su ispunjeni uvjeti za nastavak primjene opće klauzule o odstupanju u 2022. i njezinu deaktivaciju od 2023. Nakon deaktivacije opće klauzule o odstupanju i dalje će se u obzir uzimati konkretna situacija u pojedinim državama članicama.
                  9

               (8)Belgija je 30. travnja 2021. dostavila svoj Program stabilnosti za 2021., u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

               (9)Na temelju podataka koje je Eurostat potvrdio, deficit opće države u Belgiji je u 2020. iznosio 9,4 % BDP-a, a dug opće države povećao se na 114,1 % BDP-a. Godišnja promjena primarnog proračunskog salda iznosila je –7,5 % BDP-a, uključujući diskrecijske proračunske mjere u iznosu od 4,5 % BDP-a za potporu gospodarstvu te djelovanje automatskih stabilizatora. Belgija je pružila i potporu za likvidnost poduzećima i kućanstvima (kao što su jamstva i odgode plaćanja poreza koji nemaju izravan i neposredan učinak na proračun), koja se procjenjuje na 11,8 % BDP-a.

               Komisija je 2. lipnja 2021. objavila izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3. UFEU-a. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Belgije jer je njezin deficit opće države 2020. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, dok je njezin dug opće države premašio referentnu vrijednost od 60 % BDP-a utvrđenu Ugovorom i nije se smanjio zadovoljavajućim tempom. U izvješću je zaključeno da nije ispunjen kriterij deficita i da nije poštovan kriterij duga.

               (10)Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije realan je za 2021. i 2022. U Programu stabilnosti predviđa se rast realnog BDP-a za 4,1 % u 2021. i 3,5 % u 2022. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2021. predviđa se nešto veći realni rast, odnosno 4,5 % u 2021. i 3,7 % u 2022., zbog većih ulaganja.

               (11)Vlada u Programu stabilnosti za 2021. predviđa smanjenje deficita opće države s 9,4 % BDP-a u 2020. na 7,7 % BDP-a u 2021. te povećanje udjela duga sa 114,1 % BDP-a u 2020. na 116,4 % BDP-a u 2021. Prema programu, promjena primarnog proračunskog salda u 2021. u odnosu na razinu prije krize (2019.) iznosi –6,1 % BDP-a, što odražava diskrecijske proračunske mjere u iznosu od 2,7 % BDP-a za potporu gospodarstvu te djelovanje automatskih stabilizatora. Ta su predviđanja u skladu s Komisijinom proljetnom prognozom 2021.

               (12)Kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 i posljedični gospodarski pad, Belgija je donijela proračunske mjere za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pružanje pomoći osobito pogođenim građanima i sektorima. Tim snažnim političkim odgovorom ublaženo je smanjenje BDP-a, što je pak ograničilo povećanje državnog deficita i javnog duga. Fiskalne mjere trebale bi pružiti najveću moguću potporu bez prejudiciranja budućih fiskalnih kretanja. Stoga se njima ne bi smjelo trajno opteretiti javne financije. Ako države članice uvedu trajne mjere, trebaju ih na odgovarajući način financirati kako bi se u srednjoročnom razdoblju postigla proračunska neutralnost. Mjere koje je Belgija poduzela u 2020. i 2021. u skladu su s Preporukom Vijeća od 20. srpnja 2020. Diskrecijske proračunske mjere koje je vlada donijela 2020. i 2021. uglavnom su privremene ili popraćene kompenzacijskim mjerama.

               (13)Program stabilnosti za 2021. i dalje ne uključuje primitke od bespovratnih sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost. Istodobno, u Komisijinoj prognozi predviđaju se ulaganja i reforme financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost u iznosu od 0,2 % BDP-a u 2021. i 0,3 % BDP-a u 2022., na temelju iste pretpostavke koju je belgijski Državni ured za planiranje primijenio u svojoj makroekonomskoj evaluaciji Mehanizma za oporavak i otpornost.

               (14)U trenutačnim okolnostima potrebno je razmotriti utvrđene pokazatelje fiskalne prilagodbe iz Uredbe (EZ) br. 1466/97. Prvo, postoji znatna neizvjesnost u pogledu procjena proizvodnog jaza. Drugo, fiskalna politika treba biti spremna za brzu prilagodbu razvoju pandemije, kako bi se nakon smanjenja zdravstvenih rizika preusmjerila s hitnih na ciljane mjere. Treće, trenutačne okolnosti obilježene su znatnim odgovorom politika za potporu gospodarskoj aktivnosti. Zbog znatnih prijenosa sredstava iz proračuna EU-a (npr. iz Mehanizma za oporavak i otpornost), utvrđeni pokazatelji ne odražavaju u cijelosti poticaj fiskalnih politika gospodarstvu. U tom se kontekstu strukturni saldo ne čini primjerenim u trenutačnim okolnostima. Referentno mjerilo za rashode potrebno je prilagoditi
                  10
                i dopuniti dodatnim informacijama kako bi se u potpunosti ocijenio smjer fiskalne politike.

               Prvo, privremene hitne mjere isključene su iz ukupnog iznosa rashoda, što je slično pristupu iz procjene nacrta proračunskih planova za 2021. Hitnim privremenim mjerama uvedenima zbog krize podupiru se zdravstveni sustavi te radnicima i poduzećima nadoknađuje gubitak prihoda zbog ograničenja kretanja i poremećaja u lancima opskrbe. Tijela javne vlasti mogu ih ukinuti ovisno o normalizaciji gospodarstva i javnog zdravlja.

               Drugo, kako bi se u ovom trenutku ocijenio opći smjer fiskalne politike, znatne prijenose iz proračuna EU-a (kao što su oni iz Mehanizma za oporavak i otpornost) trebalo bi uključiti u relevantne ukupne rashode.

               U skladu s tim, smjer fiskalne politike mjeri se promjenom primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i bez hitnih privremenih mjera uvedenih zbog krize), uključujući rashode koji se financiraju bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a.

               Osim općeg smjera fiskalne politike, cilj je analize procijeniti je li nacionalna fiskalna politika razborita i potiče li se njezinim sastavom održiv oporavak u skladu sa zelenom i digitalnom tranzicijom. Zato se posebna pozornost posvećuje kretanjima primarnih tekućih rashoda i ulaganja koje financira država.

               (15)U Programu stabilnosti za 2021. Belgije predviđa se da će se deficit opće države smanjiti na 4,5 % BDP-a u 2022., uglavnom zbog prestanka primjene većine privremenih mjera potpore donesenih 2020. i 2021. i većih državnih prihoda zbog poboljšanja makroekonomske situacije. Predviđa se stabilizacija udjela duga opće države na 116 % BDP-a u 2022. Ta su predviđanja u skladu s Komisijinom proljetnom prognozom 2021.

               Na temelju Komisijine prognoze procjenjuje se da opći smjer fiskalne politike kako je prethodno definiran (uključujući i učinak ulaganja koja se financiraju iz nacionalnih proračuna i proračuna EU-a, osobito iz Mehanizma za oporavak i otpornost, na ukupnu potražnju u 2022.) iznosi –0,4 % BDP-a
                  11
               . Predviđa se da će se pozitivan učinak rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a povećati za 0,1 postotni bod BDP-a. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država biti kontrakcijski i iznositi 0,1 postotni bod BDP-a
                  12
               . Predviđa se da će učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na prihodovnoj strani) biti ekspanzivan i iznositi 0,4 postotna boda BDP-a.

               (16)Po svemu sudeći, kvaliteta proračunskih mjera država članica posebno je važna. Fiskalne strukturne reforme usmjerene na poboljšanje sastava nacionalnih proračuna mogu poduprijeti potencijalni rast, stvoriti prijeko potreban fiskalni prostor i pridonijeti dugoročnoj fiskalnoj održivosti, među ostalim zbog klimatskih promjena i zdravstvenih izazova. Na prihodovnoj je strani zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 došla do izražaja važnost reformi za učinkovitije i pravednije sustave javnih prihoda. Na rashodovnoj je strani još više naglašena nužnost povećanja obujma i kvalitete održivih ulaganja koja potiču rast, u skladu s ciljevima jačanja potencijala rasta, gospodarske i socijalne otpornosti te zelene i digitalne tranzicije. Planovi za oporavak i otpornost omogućit će poboljšanje sastava nacionalnih proračuna.

               (17)Prema srednjoročnom proračunskom planu iz Programa predviđa se smanjenje deficita opće države s 4 % u 2023. na 3,7 % BDP-a u 2024. Ne predviđa se da će deficit opće države ponovno pasti ispod 3 % BDP-a tijekom trajanja Programa. Program ne sadržava informacije potrebne za procjenu općeg smjera fiskalne politike u 2023. i 2024.

               Trenutačno se prosječni desetogodišnji nominalni potencijalni rast procjenjuje na 2,75 %
                  13
               . Međutim, ta procjena ne uključuje učinak reformi u okviru Plana za oporavak i otpornost koje mogu potaknuti potencijalni gospodarski rast Belgije.

               (18)Predviđa se povećanje udjela duga opće države s 116,7 % BDP-a u 2023. na 117,4 % BDP-a u 2024., isključivo zbog prilagodba stanja i tokova. S obzirom na visoki udio duga, za koji se predviđa da će se s vremenom tek postupno smanjivati, smatra se da se Belgija suočava s visokim rizicima za fiskalnu održivost u srednjoročnom razdoblju, kao što je vidljivo iz najnovije analize održivosti duga
                  14
               .

               (19)S obzirom na trenutačno iznimno visok stupanj neizvjesnosti, smjernice za fiskalnu politiku trebale bi ostati uglavnom kvalitativne. Preciznije kvantificirane smjernice za naredne godine izradit će se 2022., nakon što se stupanj neizvjesnosti u dovoljnoj mjeri smanji.

               Vijeće je ocijenilo Program stabilnosti za 2021. i daljnje postupanje Belgije po Preporuci Vijeća od 20. srpnja 2020.

               PREPORUČUJE BELGIJI DA:

               1.U 2022. iskoristi Mehanizam za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih ulaganja radi potpore oporavku uz provedbu razborite fiskalne politike. Zadrži ulaganja koja financira država.

               2.Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalnu politiku s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja srednjoročne fiskalne održivosti duga. Istodobno poveća ulaganja kako bi se potaknuo potencijal rasta.

               3.Obrati posebnu pozornost na sastav javnih financija na prihodovnoj i rashodovnoj strani proračuna te na kvalitetu proračunskih mjera kako bi se osigurao održiv i uključiv oporavak. Daje prednost održivim ulaganjima kojima se potiče rast, osobito onima koja podupiru zelenu i digitalnu tranziciju. Daje prednost fiskalno-strukturnim reformama koje će pridonijeti financiranju prioriteta javne politike i dugoročnoj održivosti javnih financija, među ostalim jačanjem pokrivenosti, primjerenosti i održivosti zdravstvenih sustava i sustava socijalne zaštite za sve.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        Tom se klauzulom olakšava koordinacija proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97.

                     (3)

                        Komunikacija Komisije Vijeću o aktivaciji opće klauzule o odstupanju Pakta o stabilnosti i rastu, Bruxelles, 20.3.2020., COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Komunikacija Komisije o godišnjoj strategiji održivog rasta 2021., Bruxelles, 17.9.2020., COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Belgije i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Belgije za 2020., SL C 282, 26.8.2020., str. 1.

                     (6)

                        Čeka se konačno donošenje u Vijeću, nakon potvrde Europskog vijeća. Tekst koji je 16. prosinca 2020. dogovorila Euroskupina dostupan je na: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/hr/pdf

                     (7)

                     SL
                      L 57, 18.2.2021., str. 17.

                     (8)

                        Komunikacija Komisije Vijeću „Godinu dana od izbijanja pandemije bolesti COVID-19: odgovor u okviru fiskalne politike”, Bruxelles, 3.3.2021., COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Komunikacija Komisije „Koordinacija ekonomskih politika u 2021.: prevladavanje pandemije bolesti COVID-19, potpora oporavku i modernizacija gospodarstva”, Bruxelles, 2.6.2021., COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        Konkretno, zbog izglađivanja ulaganja u razdoblju od četiri godine primijenjenog u referentnom mjerilu za rashode nije moguće pravilno procijeniti fiskalnu potporu oporavku ulaganjima koja financira država.

                     (11)

                        Negativan predznak pokazatelja odgovara prekomjernom rastu primarnih rashoda u usporedbi sa srednjoročnim gospodarskim rastom, što upućuje na ekspanzivnu fiskalnu politiku.

                     (12)

                        Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti neutralan.

                     (13)

                        Procjena Komisije u skladu sa zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (14)

                        Vidjeti Radni dokument službi Komisije – Statistički prilog s popratnim podacima relevantnima za ocjenu Programa stabilnosti i konvergencije za 2021.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 23.10.2019.
            COM(2019) 491 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora u ime Europske unije za sklapanje sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu i protokola s Vladom Danske i Lokalnom vladom Grenlanda
            {SWD(2019) 385 final} - {SWD(2019) 386 final}

               OBRAZLOŽENJE

               1.
                     KONTEKST PREPORUKE

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Komisija predlaže da se u pregovorima dogovori novi sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu i protokol s Grenlandom koji zadovoljavaju potrebe flote Unije i u skladu su s Uredbom (EU) br. 1380/2013
                  1
                o zajedničkoj ribarstvenoj politici (ZRP) te sa zaključcima Vijeća od 19. ožujka 2012. o Komunikaciji Komisije o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

                  Postojeći sporazum o partnerstvu u ribarstvu
                     2
                   između EU-a i Grenlanda potpisan je 28. lipnja 2007.
                     3
                   Predlaže se da se u pregovorima dogovori novi sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu kako bi se uključile određene odredbe Uredbe (EU) br. 1380/2013
                     4
                   koje nisu obuhvaćene Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu.

                  Važeći petogodišnji protokol
                     5
                   uz taj Sporazum o partnerstvu u ribarstvu počeo se primjenjivati 1. siječnja 2016.
                     6
                  , a istječe 31. prosinca 2020. Njime se utvrđuju ribolovne mogućnosti za flotu Unije i odgovarajući financijski doprinos koji plaćaju Unija i vlasnici brodova iz EU-a.

               Postojeći protokol floti EU-a omogućuje ribolov bakalara, pelagijskih i pridnenih crvenih bodečnjaka, grenlandske ploče, kozica, grenadira i kapelana u grenlandskim vodama za indikativne godišnje ribolovne mogućnosti od 42 726 tona. Plovila iz osam država članica (Danska, Estonija, Francuska, Njemačka, Latvija, Litva, Švedska i Ujedinjena Kraljevina) uključena su u taj ribolov. EU također prenosi dio dogovorene kvote na Norvešku i Farske otoke u zamjenu za pristup plovila EU-a njihovim vodama. Uz naknade koje flota Unije plaća Grenlandu, EU plaća godišnju naknadu u iznosu od 13 168 978 EUR (izračunanu na temelju referentnih cijena za svaku vrstu), uključujući financijsku pričuvu u iznosu od 1 700 000 EUR za moguće dodatne količine. I u proračunu EU-a predviđen je iznos od 2 931 999 EUR za potporu sektorskoj ribarstvenoj politici Grenlanda.

                  Riječ je o sporazumu o mješovitim vrstama. Dodjela kvota državama članicama podliježe odredbama uredbe o ukupnom dopuštenom ulovu i kvotama
                     7
                  . Sporazumima o partnerstvu u održivom ribarstvu doprinosi se promicanju ciljeva ZRP-a na međunarodnoj razini, čime se osigurava da se ribolovne aktivnosti Unije izvan voda Unije temelje na istim načelima i standardima kao i u pravu Unije. Osim toga, njima se potiče znanstvena suradnja između EU-a i njegovih partnera, promiče transparentnost i održivost za bolje upravljanje ribolovnim resursima te potiče upravljanje podupiranjem praćenja, kontrole i nadzora aktivnosti nacionalnih i stranih flota i osiguravanje financijskih sredstava za suzbijanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova. Sporazumima o partnerstvu u održivom ribarstvu doprinosi se i održivom razvoju lokalne ribarske industrije te promicanju rasta i dostojanstvenog rada povezanih s pomorskim djelatnostima. Njima se jača položaj EU-a u međunarodnim i regionalnim organizacijama za ribarstvo (u slučaju Grenlanda osobito u Međunarodnom vijeću za istraživanje mora i Organizaciji za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika)
                     8
                  .

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Pregovori o novom sporazumu i protokolu s Grenlandom u skladu su s vanjskim djelovanjem EU-a prema prekomorskim zemljama i područjima (PZP-ovi), a posebno s njegovim ciljevima u pogledu poštovanja demokratskih načela i ljudskih prava.

               2.
                     PRAVNI ELEMENTI PREPORUKE

               •Pravna osnova

                  Pravna osnova Odluke jest članak 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kojim se utvrđuje postupak pregovaranja i sklapanja međunarodnih sporazuma.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Nije primjenjivo (isključiva nadležnost).

               •Proporcionalnost

                  Odluka je proporcionalna cilju.

               •Odabir instrumenta

                  Instrument je predviđen člankom 218. stavcima 3. i 4. UFEU-a.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Komisija je 2019. provela ex post evaluaciju postojećeg sporazuma o partnerstvu u ribarstvu i protokola s Grenlandom te ex ante evaluaciju njihove moguće obnove. Njezini su zaključci navedeni u zasebnom radnom dokumentu službi Komisije.

                  U evaluaciji je zaključeno da je sektor ribarstva EU-a iznimno zainteresiran za ribolov na Grenlandu te da bi se obnovom sporazuma i protokola doprinijelo boljem upravljanju ribarstvom u regiji.

                  Za EU je važno očuvati instrument koji omogućuje blisku sektorsku suradnju s glavnim akterom u upravljanju oceanima na podregionalnoj razini zbog opsega ribolovnog područja pod njegovom jurisdikcijom. To će EU-u omogućiti da ojača svoju ulogu u nordijskom ribarstvu, među ostalim zahvaljujući razmjeni kvota s Norveškom i Farskim otocima.

                  Za plovila EU-a to znači zadržavanje pristupa važnom ribolovnom području za upotrebu strategija izlova u skladu s višegodišnjim međunarodnim pravnim okvirom.

                  Za grenlandska tijela cilj je nastaviti suradnju s EU-om radi jačanja upravljanja oceanima i korištenja namjenske sektorske potpore kojom se osiguravaju višegodišnja financijska sredstva za upravljanje ribarstvom.

               •Savjetovanja s dionicima

                  U okviru evaluacije Komisija je provela savjetovanje s državama članicama, predstavnicima industrije, međunarodnim organizacijama civilnog društva te grenlandskom upravom ribarstva i civilnim društvom.

               •Prikupljanje i primjena stručnih znanja

                  Nije primjenjivo.

               •Procjena učinka

                  Nije primjenjivo.

               •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje

                  Nije primjenjivo.

               •Temeljna prava

                  U predloženim pregovaračkim smjernicama (utvrđenima u prilogu Odluci) Komisija se poziva da pregovara o uključivanju u novi sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu klauzule o posljedicama kršenja ljudskih prava i demokratskih načela.

               4.
                     UTJECAJ NA PRORAČUN

               Novim se protokolom predviđa plaćanje financijskog doprinosa Grenlandu. Relevantna proračunska sredstva, u obliku odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i plaćanje, bit će svake godine uključena u proračunsku liniju za „sporazume o partnerstvu u održivom ribarstvu” (11 03 01) i usklađena s financijskim programom relevantnog višegodišnjeg financijskog okvira (VFO). Iznosi odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i plaćanje utvrđuju se u okviru godišnjeg proračunskog postupka, uključujući pričuvnu liniju za protokole koji tek stupaju na snagu početkom godine
                  9
               .

               5.
                     OSTALI DIJELOVI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Očekuje se da će pregovori započeti tijekom četvrtog tromjesečja 2019.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

                  Komisija preporučuje sljedeće:

                  da je Vijeće ovlasti za otvaranje i vođenje pregovora o sklapanju novog sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu i protokola s Grenlandom;

                  da se pregovori vode uz savjetovanje s posebnim odborom, u skladu s UFEU-om; i

                  da Vijeće odobri pregovaračke smjernice iz Priloga ovoj Preporuci.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu o partnerstvu u održivom ribarstvu i protokolu između Europske unije i Vlade Danske i Lokalne vlade Grenlanda

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavke 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               Sporazum o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice, s jedne strane, i Vlade Danske i Lokalne vlade Grenlanda, s druge strane, te protokol o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih tim Sporazumom
                  10
                potpisani su 28. lipnja 2007. Nakon isteka valjanosti tog protokola novi je protokol potpisan i stupio na snagu 1. siječnja 2016.
                  11
                Prestat će vrijediti 31. prosinca 2020.

               Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu nisu obuhvaćene određene odredbe Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  12
               . Trebalo bi utvrditi i ribolovne mogućnosti i financijski doprinos koji se primjenjuju od 1. siječnja 2021. nakon predstojećeg isteka važećeg Protokola. Komisija stoga predlaže pregovore o novom sporazumu i protokolu koji ispunjavaju potrebe flote Unije i koji su također u skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013.

               Stoga bi u skladu s time trebalo otvoriti pregovore s ciljem sklapanja novog sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu i protokola s Vladom Danske i Lokalnom vladom Grenlanda,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisiju se ovlašćuje za pregovaranje, u ime Unije, o novom sporazumu o partnerstvu u održivom ribarstvu i protokolu s Vladom Danske i Lokalnom vladom Grenlanda.

               Članak 2.

               Pregovori se vode uz savjetovanje s radnom skupinom Vijeća za vanjsku ribarstvenu politiku i na temelju pregovaračkih smjernica Vijeća utvrđenih u Prilogu ovoj Odluci.

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).

                     (2)

                        SL L 172, 30.6.2007.

                     (3)

                  https://www.consilium.europa.eu/hr/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2007046&DocLanguage=hr

                     (4)

                        Dio VI. glava II. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

                     (5)

                        SL L 305, 21.11.2015., str. 1.

                     (6)

                  https://www.consilium.europa.eu/hr/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2015055&DocLanguage=hr

                     (7)

                        Uredba Vijeća (EU) 2019/124 od 30. siječnja 2019. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2019. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u vodama Unije te, za ribarska plovila Unije, u određenim vodama izvan Unije (SL L 29, 31.1.2019., str. 1.).

                     (8)

                  https://www.nafo.int/

                     (9)

                        Poglavlje 40. (pričuvna linija 40 02 41) u skladu s Međuinstitucijskim sporazumom o VFO-u (2013/C 373/01).

                     (10)

                        SL L 172, 30.6.2007.

                     (11)

                        https://www.consilium.europa.eu/hr/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2015055&DocLanguage=hr.

                     (12)

                        Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 23.10.2019.
            COM(2019) 491 final
            PRILOG

            Preporuci
            za ODLUKU VIJEĆA o odobravanju otvaranja pregovora u ime Europske unije za sklapanje sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu i protokola s Vladom Danske i Lokalnom vladom Grenlanda
            {SWD(2019) 385 final} - {SWD(2019) 386 final}

               PRILOG

               Smjernice za pregovore o sporazumu o partnerstvu u održivom ribarstvu i protokolu između Europske unije i Vlade Danske i Lokalne vlade Grenlanda

               (1)Cilj je pregovora sklapanje sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu i protokola između EU-a i Grenlanda u skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013 i zaključcima Vijeća od 19. ožujka 2012. o Komunikaciji Komisije o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike.

               (2)Sporazumom o partnerstvu u održivom ribarstvu trebalo bi utvrditi okvir, opća načela i ciljeve koji čine temelj novog partnerstva s Grenlandom. On bi stoga trebao sadržavati klauzulu o stavljanju izvan snage postojećeg sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između stranaka.

               (3)Novim bi se partnerstvom trebalo promicati održivo i odgovorno ribarstvo te istodobno osigurati obostrane koristi za EU i Grenland. Komisija bi u pregovorima osobito trebala nastojati ostvariti ciljeve navedene u nastavku:

               ·trebalo bi osigurati pristup ribolovnoj zoni Grenlanda i potrebna odobrenja za ribolov u toj zoni za ribarsku flotu EU-a;

               ·trebalo bi osigurati okolišnu održivost ribolovnih aktivnosti i promicanje upravljanja oceanima na međunarodnoj razini, istodobno uzimajući u obzir najbolje raspoložive znanstvene savjete i relevantne planove upravljanja koje su donijele regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom. Ribolovne aktivnosti trebale bi biti usmjerene isključivo na dostupne resurse, uzimajući u obzir ribolovne kapacitete lokalne flote te obraćajući posebnu pozornost na vrlo migratornu prirodu dotičnih stokova;

               ·trebalo bi zahtijevati primjeren udio viška ribolovnih resursa koji je u cijelosti razmjeran interesima flote EU-a, ako su za te resurse zainteresirane i flote trećih zemalja;

               ·trebalo bi primjenjivati iste tehničke uvjete na sve flote trećih zemalja, uzimajući u obzir mogući prijenos dijela dogovorenih kvota EU-a drugim nordijskim zemljama;

               ·trebalo bi osigurati da se financijski doprinos EU-a za pristup ribarstvu temelji na prijašnjoj i očekivanoj budućoj aktivnosti flote EU-a u regiji s obzirom na najbolje i najnovije znanstvene procjene;

               ·trebalo bi uspostaviti dijalog u cilju jačanja grenlandske provedbe odgovorne ribarstvene politike u vezi s njegovim razvojnim ciljevima, posebno u pogledu upravljanja ribarstvom, borbe protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, kontrole, praćenja i nadzora ribolovnih aktivnosti i pružanja znanstvenih savjeta;

               ·trebalo bi uvrstiti klauzulu o posljedicama kršenja ljudskih prava i demokratskih načela;

               ·trebalo bi osigurati da Protokol doprinese promicanju rasta i dostojanstvenog rada u području pomorskih djelatnosti, uzimajući u obzir relevantne konvencije Međunarodne organizacije rada (ILO).

               (4)U protokolu bi prije svega trebalo utvrditi sljedeće:

               ·ribolovne mogućnosti, prema kategoriji, koje bi trebalo odobriti floti EU-a;

               ·financijski doprinos utvrđen za Grenland i relevantne uvjete plaćanja; i

               ·iznos koji se isplaćuje u sektorskoj potpori i mehanizme za njezinu primjenu.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 4.3.2020.
            COM(2020) 91 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            u cilju okončanja stanja prekomjernog državnog deficita u Rumunjskoj
            {SWD(2020) 53 final}

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               u cilju okončanja stanja prekomjernog državnog deficita u Rumunjskoj

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 126. stavak 7.,

               uzimajući u obzir preporuku Komisije,

               budući da:

               (1)U skladu s člankom 126. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) države članice trebaju izbjegavati prekomjerne državne deficite.

               (2)Pakt o stabilnosti i rastu temelji se na cilju zdravih državnih financija kao sredstvu jačanja uvjeta za stabilnost cijena i snažan održiv rast koji dovodi do otvaranja novih radnih mjesta.

               (3)Vijeće je [17. ožujka] 2020. u skladu s člankom 126. stavkom 6. UFEU-a odlučilo da u Rumunjskoj postoji prekomjerni deficit.

               (4)U skladu s člankom 126. stavkom 7. UFEU-a i člankom 3. stavkom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97
                  1
                Vijeće mora donijeti preporuke za dotičnu državu članicu u cilju okončanja stanja prekomjernog deficita u određenom roku. U preporuci se mora utvrditi rok od najviše šest mjeseci u kojem dotična država članica treba poduzeti učinkovite mjere kako bi ispravila prekomjerni deficit. Nadalje, u preporuci za ispravak prekomjernog deficita Vijeće bi trebalo zahtijevati ostvarivanje godišnjih proračunskih ciljeva koji su, na osnovi prognoze na kojoj se temelji preporuka, u skladu s minimalnim godišnjim poboljšanjem strukturnog salda, tj. ciklički prilagođenog salda bez jednokratnih i drugih privremenih mjera, od najmanje 0,5 % BDP-a kao referentnim mjerilom.

               (5)Prema Komisijinoj zimskoj prognozi 2020., proširenoj fiskalnim varijablama do 2022., predviđa se da je rast realnog BDP-a u 2019. iznosio 3,9 %. Uz pretpostavku da se politika neće mijenjati, Komisija predviđa umjeren i stabilan rast realnog BDP-a od 3,8 % u 2020. te 3,5 % u 2021. i 2022. S jedne strane, znatna fiskalna stimulacija koja proizlazi iz postojećih politika nastavila bi u određenoj mjeri poticati privatnu potrošnju. S druge strane, kontinuirano povećanje fiskalnog deficita narušilo bi povjerenje potrošača i ulagača u održivost rasta gospodarstva. Kao posljedica toga, očekuje se pad ulaganja kako privatni ulagači budu postajali svjesniji rastućih makroekonomskih neravnoteža. Očekuje se da će tijekom razdoblja obuhvaćenog prognozom doprinos neto izvoza ostati negativan jer na izvoz i dalje utječe slaba vanjska potražnja, dok privatna potrošnja potiče uvoz. To bi međutim dodatno pogoršalo deficit tekućeg računa, koji je već visok.

               (6)Vlada je 10. prosinca 2019. donijela i parlamentu dostavila fiskalno-proračunsku strategiju za razdoblje 2020.–2022. (Fiskalna strategija), s revidiranim ciljem deficita opće države od 3,8 % BDP-a u 2019., što je iznad referentne vrijednosti od 3 % BDP-a. Ta revizija, kojom je prvotno planirani niži iznos od 2,8 % BDP-a u 2019. revidiran naviše, temeljila se na podacima o izvršenju proračuna za tekuću godinu. Fiskalna strategija proglašena je zakonom 18. prosinca 2019.

               (7)U Komisijinoj zimskoj prognozi 2020., proširenoj fiskalnim varijablama do 2022., predviđa se da će tijekom cijelog razdoblja prognoze deficit opće države ostati iznad referentne vrijednosti od 3 % BDP-a. Uz pretpostavku da se politika neće mijenjati, Komisija predviđa deficit opće države od 4,0 % BDP-a u 2019., 4,9 % u 2020., 6,9 % u 2021. i 7,7 % u 2022. Predviđa se pogoršanje strukturnog deficita za 1,0 % BDP-a u 2019., daljnjih 1,9 % BDP-a u 2021. i još 0,8 % u 2022. Povećanje deficita koje predviđa Komisija uglavnom se temelji na znatnim povećanjima mirovina koja su donesena u ljeto 2019. Veći rashodi za mirovine imali bi za posljedicu rast deficita za 0,9 postotnih bodova BDP-a u 2020., 1,7 postotnih bodova BDP-a u 2021. i 1,1 postotna boda BDP-a u 2022. Procjenjuje se da će udvostručenje doplatka za djecu, koje će stupiti na snagu u kolovozu 2020., rezultirati godišnjim proračunskim rashodima od 0,6 % BDP-a. Vlada u Fiskalnoj strategiji predviđa deficit opće države od 3,6 % BDP-a u 2020., 3,4 % u 2021. i 2,8 % u 2022. Prema procjenama vlade to bi dovelo do strukturne prilagodbe od 0,3 % u 2020., 0,2 % u 2021. i 0,6 % u 2022. U Fiskalnoj strategiji prilagodba se uglavnom temelji na rashodima. Konkretno, predviđa se da će se rashodi za zaposlenike, za robu i usluge te za kapitalnu potrošnju koju ne sufinancira EU smanjiti kao udio u BDP-u. Predviđanje nižeg deficita u Fiskalnoj strategiji u odnosu na prognozu Komisije proizlazi iz optimističnijih temeljnih makroekonomskih predviđanja u Fiskalnoj strategiji i činjenice da se u njoj ne uzima u obzir fiskalni učinak nekih donesenih mjera, dok donesene ili vjerodostojno najavljene mjere ne podupiru u potpunosti planirano smanjenje tekućih rashoda, te se ono stoga nije moglo potpuno uzeti u obzir u prognozi Komisije.

               (8)Dug opće države u Rumunjskoj u 2018. iznosio je 34,7 % BDP-a. Prema Komisijinoj prognozi predviđa se da će dug opće države narasti na 46,6 % BDP-a u 2022., tj. zadržat će se ispod referentne vrijednosti iz Ugovora.

               (9)U skladu s člankom 3. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1467/97, ispravak prekomjernog deficita trebalo bi dovršiti u godini nakon što je otkriven (u ovom slučaju do 2021.), osim ako postoje posebne okolnosti. Kretanje prilagodbe trebalo bi utvrditi u skladu s Uredbom (EZ) br. 1467/97, uzimajući u obzir gospodarski i fiskalni položaj države članice.

               (10)U sadašnjoj situaciji u Rumunjskoj postoje takve posebne okolnosti. Za ispravak prekomjernog deficita do 2021. bila bi potrebna prenagla fiskalna prilagodba, što bi rezultiralo znatnim gubitkom outputa. Sporijim kretanjem prilagodbe, iako to i dalje zahtijeva znatne godišnje prilagodbe, ostvario bi se postupan učinak na rast i uzela u obzir činjenica da je proračunska godina 2020. već započela. Strukturne reforme koje se provode paralelno s fiskalnom konsolidacijom doprinijet će osiguravanju trajnog ispravka prekomjernog deficita. S obzirom na to i uzimajući u obzir gospodarsku i fiskalnu situaciju u Rumunjskoj, opravdano je da se za ispravak prekomjernog deficita odredi rok do 2022.

               (11)Vjerodostojno i održivo kretanje prilagodbe u tom roku zahtijevalo bi da Rumunjska postigne cilj ukupnog deficita opće države od 3,6 % BDP-a u 2020., 3,4 % BDP-a u 2021. i 2,8 % BDP-a u 2022., što je prema Komisijinoj prognozi u skladu s nominalnom stopom rasta neto primarnih državnih rashoda
                  2
                od 8,2 % u 2020., 5,5 % u 2021. i 5,5 % u 2022. Ta stopa rasta neto rashoda bit će primarni pokazatelj za ocjenu fiskalnog napora ako bude potrebna pomna analiza. Odgovarajuća godišnja prilagodba strukturnog salda iznosi 0,5 % BDP-a u 2020., 0,8 % BDP-a u 2021. i 0,8 % BDP-a u 2022. Na temelju sadašnje prognoze ti ciljevi i dalje omogućuju godišnja povećanja stvarnih neto rashoda. Za postizanje ciljeva vjerojatno će biti potrebno ponovno razmotriti velika, zakonom propisana povećanja mirovina i ostale novije mjere koje dovode do naglog pogoršanja deficita u osnovnom scenariju.

               (12)Mjere konsolidacije proračuna trebale bi osigurati trajan ispravak, uz poboljšanje kvalitete javnih financija te jačanje potencijala rasta gospodarstva.

               (13)Rumunjska je od 2016. sustavno i često odstupala od mnogih fiskalnih pravila utvrđenih u nacionalnom fiskalnom okviru, zbog čega su ta pravila većinom bila neučinkovita. Od ključne je važnosti da Rumunjska ubuduće osigura potpunu primjenu nacionalnog fiskalnog okvira.

               (14)Čini se da su zbog visokih fiskalnih deficita i troškova starenja stanovništva rizici za zdrave javne financije srednjoročno i dugoročno visoki. Povećanja mirovina, koja su donesena u ljeto 2019. i trebala bi stupiti na snagu u razdoblju 2019.–2021., znatno doprinose tim rizicima. To potvrđuje hitnu potrebu za potpunom ponovnom uspostavom dugoročne održivosti javnih financija,

               DONIJELO JE OVU PREPORUKU:

               (1)Rumunjska bi trebala okončati postojeće stanje prekomjernog deficita najkasnije do 2022.

               (2)Rumunjska bi trebala postići cilj ukupnog deficita opće države od 3,6 % BDP-a u 2020., 3,4 % BDP-a u 2021. i 2,8 % BDP-a u 2022., što je prema Komisijinoj prognozi u skladu s nominalnom stopom rasta neto primarnih državnih rashoda od 8,2 % u 2020., 5,5 % u 2021. i 5,5 % u 2022. te odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a u 2020., 0,8 % BDP-a u 2021. i 0,8 % BDP-a u 2022.

               (3)Rumunjska bi trebala utvrditi i strogo provoditi mjere potrebne za ispravak svojeg prekomjernog deficita do 2022. Mjerama konsolidacije proračuna trebalo bi osigurati trajan ispravak na način kojim se potiče rast. Rumunjska bi trebala iskoristiti sve neočekivane prihode za smanjenje deficita.

               (4)Vijeće utvrđuje da je 15. rujna 2020. rok u kojem Rumunjska treba poduzeti učinkovite mjere i, u skladu s člankom 3. stavkom 4.a Uredbe (EZ) br. 1467/97, detaljno izvijestiti o strategiji konsolidacije koja je predviđena za postizanje tih ciljeva. Stoga bi rumunjska tijela trebala barem svakih šest mjeseci izvještavati o napretku postignutom u provedbi ovih preporuka, do potpunog ispravka prekomjernog deficita.

               Nadalje, rumunjska tijela trebala bi osigurati potpunu primjenu svojeg nacionalnog fiskalnog okvira. Kako bi se osigurao uspjeh strategije fiskalne konsolidacije, bit će važno i sveobuhvatnim strukturnim reformama poduprijeti fiskalnu konsolidaciju, u skladu s preporukama Vijeća upućenima Rumunjskoj u kontekstu europskog semestra, a posebno onima koje se odnose na postupak zbog makroekonomskih neravnoteža.

               Ova je Preporuka upućena Rumunjskoj.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 6.

                     (2)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.