title: Preporuka Vijeća od 11. srpnja 2017. o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2017.

text:
               9.8.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 261/79

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 11. srpnja 2017.
   o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2017.
   (2017/C 261/18)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2017. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrdila da je Nizozemska država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 9. i 10. ožujka 2017. Vijeće je 21. ožujka 2017. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”) (3).

               (2)

               Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Nizozemska bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, koja je navedena u preporukama 1. i 2. u nastavku.

               (3)

               Izvješće za Nizozemsku za 2017. objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Nizozemske u odnosu na provedbu preporuka za Nizozemsku koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke za tu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Nizozemske u ostvarenju svojih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, koji su također objavljeni 22. veljače 2017. U svojoj analizi Komisija je zaključila da u Nizozemskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Među državama članicama europodručja Nizozemska bilježi najveći trogodišnji prosjek suficita tekućeg računa u pogledu BDP-a. Taj suficit podrazumijeva da raspodjela resursa nije optimalna te da postoje mogućnosti za povećanje rasta i socijalne zaštite. Raspoloživi dohodak kućanstava ograničen je visokim klinom obveznih plaćanja. Razina privatnog duga je visoka, osobito hipotekarnih kredita kućanstava. Duga bilanca kućanstava povećava ranjivost u pogledu financijskih šokova. Osobito je važna potreba za mjerama kojima se smanjuju rizici od negativnih učinaka na nizozemsko gospodarstvo te, s obzirom na njegovu veličinu i prekograničnu važnost, na ekonomsku i monetarnu uniju.

               (4)

               Nizozemska je 26. travnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017. te Program stabilnosti za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (5)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESI fondovi) za razdoblje 2014.–2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (6)

               Nizozemska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2017. planira povećanje suficita opće države s 0,5 % BDP-a u 2017. na 1,3 % BDP-a u 2020. Srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 0,5 % BDP-a, i dalje će se ispunjavati s pozitivnom razlikom tijekom programskog razdoblja. Prema Programu stabilnosti za 2017. predviđa se da će se u 2017. udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 58,5 %, ispod referentne vrijednosti od 60 % BDP-a utvrđene Ugovorom. Vlada planira daljnje smanjenje udjela državnog duga na 49,3 % BDP-a u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2017. predviđa se da će se strukturni saldo povećati sa suficita od 0,2 % BDP-a u 2017. na 0,4 % BDP-a u 2018., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Predviđa se da će se dug opće države i dalje stabilno smanjivati, izvan zahtjeva određenih pravilom o dugu. Općenito, Vijeće smatra da se očekuje da će Nizozemska 2017. i 2018. ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Istodobno, poštujući srednjoročni cilj, ima još prostora za poticanje potencijalnog rasta i domaće potražnje fiskalnim i strukturnim politikama, uključujući ulaganjem u istraživanje i razvoj, te stvaranjem uvjeta za viši rast realnih plaća, i u kontekstu trajne vanjske neravnoteže.

               (7)

               Nedavni rast zaposlenosti može se u velikoj mjeri pripisati povećanju broja zaposlenih na ugovor o radu na određeno vrijeme i samozaposlenih. Visok i sve veći postotak ugovora o radu na određeno vrijeme te brzo povećanje broja samozaposlenih osoba bez zaposlenika objašnjava se velikim razlikama u primjenjivom radnom zakonodavstvu, zaštiti radnika te u zakonodavstvu o oporezivanju i socijalnoj sigurnosti. Iako su poduzete određene mjere, neki od tih čimbenika i dalje djeluju kao financijski poticaji za zaposlenike da počnu raditi kao samozaposlene osobe ili pogoduju njihovu zapošljavanju na određeno vrijeme. To može osobito imati negativne učinke na osobe koje su na marginama tržišta rada te je možda doprinijelo zabilježenom ograničenom agregatnom rastu realnih plaća. Samozaposlene osobe često nisu dovoljno osigurane u pogledu invaliditeta, nezaposlenosti i starosti. To bi dugoročno moglo utjecati na održivost sustava socijalne sigurnosti. Provedba mjera za suzbijanje lažnog samozapošljavanja obustavljena je do 2018. Stanje zaposlenosti osoba migrantskog podrijetla i dalje je velik izazov. Stopa zaposlenosti migranata rođenih izvan EU-a niža je 20 postotnih bodova od stope zaposlenosti osoba rođenih u Nizozemskoj, a to se samo djelomično može objasniti razlikama u dobi i razini obrazovanja.

               (8)

               Porast stope štednje kućanstava u proteklim godinama djelomično je rezultat veće štednje u drugom stupu mirovinskog sustava (obvezni dodatni privatni sustavi), čemu je doprinijelo regulatorno okružje. Odgovarajuća raspodjela, unutar naraštaja i među njima, troškova i rizika koji nisu obuhvaćeni donesenim propisima o indeksaciji i financijskim zaštitnim slojevima (okvir za financijsku procjenu) pomogla bi kućanstvima da raspodijele svoja financijska sredstva na način koji više pogoduje rastu. Vlada je najavila namjeru uvođenja značajne reforme drugog mirovinskog stupa radi poboljšanja pokrivenosti te uspostave transparentnijeg, fleksibilnijeg i aktuarski pravednijeg sustava.

               (9)

               Obrasci stambenog financiranja i štednje u tom sektoru oblikuju se na temelju desetljećima prisutnih nefleksibilnosti i poticaja koji imaju negativan učinak. Sklonost kućanstava da povećavaju bruto hipotekarni dug s obzirom na vrijednost stambenih nekretnina uglavnom je posljedica dugotrajnih fiskalnih poticaja, posebno poreznog odbitka na hipotekarne kamate u cijelosti. Unatoč jačanju gospodarskog oporavka dodatne mjere za rješavanje tog pitanja nisu poduzete od 2012.

               (10)

               Tijekom krize došlo je do znatnog pada ulaganja, koja su se otad tek djelomično oporavila. Čini se da su slaba ulaganja na razini cijelog gospodarstva jakog cikličkog karaktera, a bila su potaknuta slabljenjem aktivnosti na tržištu stambenih nekretnina te odabirom mjera fiskalne konsolidacije. Iako se čini da su prepreke ulaganjima neznatne, postupci za dobivanje građevinskih dozvola relativno su dugi. Čini se da su niska ulaganja u sektoru obnovljive energije povezana s prošlom dinamikom na tržištu, nesigurnošću tržišta i regulatornim čimbenicima. Javni i privatni rashodi za istraživanje i razvoj niski su s obzirom na razinu obrazovanja, akademska postignuća i razinu gospodarskog razvoja u usporedbi s najuspješnijim državama članicama. Državni rashodi za istraživanje i razvoj stagniraju od 2014., a privatna potrošnja u tom području i dalje je niska. Nije ostvaren napredak u pogledu povezane preporuke Vijeća za 2016.

               (11)

               Komisija je u okviru europskog semestra 2017. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Nizozemske i objavila je u Izvješću za Nizozemsku za 2017. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2017. i Nacionalni program reformi za 2017. te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Nizozemskoj u proteklim godinama. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Nizozemskoj, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine Unije.

               (12)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2017. i smatra (5) da se očekuje da će Nizozemska ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (13)

               Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2017. i Program stabilnosti za 2017. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. i 2. u nastavku,

         PREPORUČUJE da Nizozemska 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               Istodobno poštujući srednjoročni cilj, upotrijebiti fiskalnu i strukturnu politiku za potporu potencijalnom rastu i domaćoj potražnji uključujući ulaganje u istraživanje i razvoj. Poduzeti mjere za smanjenje preostalih poremećaja na tržištu stambenih nekretnina te sklonosti kućanstava zaduživanju, posebno smanjenjem poreznog odbitka na hipotekarne kamate.

               2.

               Ukloniti preostale prepreke zapošljavanju osoblja na ugovore o radu na neodređeno vrijeme. Riješiti problem velikog rasta samozaposlenih osoba bez zaposlenika, među ostalim smanjenjem poreznih distorzija koje pogoduju samozapošljavanju, bez ugrožavanja poduzetništva, te promicanjem dostupnosti cjenovno pristupačne socijalne zaštite za samozaposlene osobe. Na temelju već pokrenutog opsežnog pripremnog postupka povećati transparentnost drugog stupa mirovinskog sustava te njegovu međugeneracijsku pravednost i otpornost na šokove. Stvoriti uvjete za promicanje višeg rasta realnih plaća uz poštovanje uloge socijalnih partnera.

      Sastavljeno u Bruxellesu 11. srpnja 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         T. TÕNISTE

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  SL C 92, 24.3.2017., str. 1.

      (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (5)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Komisije (EU) 2017/1140 оd 23. lipnja 2017. o osobnim podacima koji se smiju razmjenjivati putem sustava ranog upozorenja i odgovora (EWRS) uspostavljenoga u skladu s Odlukom br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća za potrebe usklađivanja mjera traženja kontakata u vezi s ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 4197) (Tekst značajan za EGP. )

text:
               27.6.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 164/65

         PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2017/1140
   оd 23. lipnja 2017.
   o osobnim podacima koji se smiju razmjenjivati putem sustava ranog upozorenja i odgovora (EWRS) uspostavljenoga u skladu s Odlukom br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća za potrebe usklađivanja mjera traženja kontakata u vezi s ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju

         (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 4197)

   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               Odlukom br. 2119/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (1) uspostavljen je sustav ranog upozorenja i odgovora („EWRS”) kao stalna komunikacijska mreža između Komisije i tijela država članica nadležnih za javno zdravlje radi sprečavanja i kontrole određenih zaraznih bolesti. Postupci koji se odnose na funkcioniranje EWRS-a utvrđeni su Odlukom Komisije 2000/57/EZ (2).

               (2)

               Odluka 2119/98/EZ stavljena je izvan snage i zamijenjena Odlukom br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3). Tom je novom odlukom ponovno uspostavljen EWRS. Osim toga, proširen je opseg stalne komunikacijske mreže kako bi se obuhvatile ostale vrste bioloških prijetnji te ostale kategorije ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju, uključujući prijetnje kemijskog, ekološkog i nepoznatog podrijetla. Utvrđena su i pravila za epidemiološki nadzor, praćenje, rano upozoravanje i suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju.

               (3)

               Odluka 2000/57/EZ stavljena je izvan snage i zamijenjena Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2017/253 (4).

               (4)

               U skladu s člankom 9. stavkom 3. točkom (i) Odluke br. 1082/2013/EU obavješćivanje o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju putem EWRS-a trebalo bi uključivati podatke kojima se omogućuje identifikacija zaraženih osoba te osoba koje su potencijalno u opasnosti („podaci u svrhu traženja kontakata”). U skladu s člankom 16. stavkom 9. točkom (b) te odluke te kako bi se osigurala učinkovitost i jedinstvena primjena tih obavijesti, primjereno je preporučiti indikativni popis osobnih podataka koje nadležna tijela smiju razmjenjivati putem EWRS-a.

               (5)

               Razmjena osobnih podataka putem EWRS-a mora se odvijati u skladu s uvjetima iz Direktive 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5) i Uredbe (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (6). Iako je obrada posebnih kategorija osobnih podataka, uključujući podatke o zdravlju pojedinaca, u pravilu spriječena na temelju Direktive 95/46/EZ i Uredbe (EZ) br. 45/2001, takva je obrada ipak dopuštena ako je potrebna kako bi se zaštitili vitalni interesi osobe čiji se podaci obrađuju, u skladu s člankom 8. stavkom 2. točkom (c) Direktive 95/46/EZ i člankom 10. stavkom 2. točkom (c) Uredbe (EZ) br. 45/2001, te zbog znatnog javnog interesa, uz uvjet da se osigura odgovarajuća zaštita, kako je utvrđeno pravom Unije ili određene države članice, u skladu s člankom 8. stavkom 4. te direktive, odnosno člankom 10. stavkom 4. te uredbe.

               (6)

               Putem EWRS-a trebali bi se razmjenjivati samo osobni podaci koji su potrebni za prethodno navedene potrebe kako je utvrđeno u pojedinačnim slučajevima te se ova Preporuka ne bi trebala smatrati odobrenjem za razmjenu svih vrsta osobnih podataka na koje se ona odnosi.

               (7)

               U skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001 provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom zaštite podataka, koji je 24. kolovoza 2015. donio mišljenje (C 2015-0629),

         DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

               1.

               U Prilogu ovoj Preporuci utvrđen je indikativni popis osobnih podataka koji se smiju razmjenjivati za potrebe usklađivanja mjera traženja kontakata.

               2.

               Ova je Preporuka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 23. lipnja 2017.

            Za Komisiju

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            Član Komisije

      (1)  Odluka br. 2119/98/EZ Europskog Parlamenta i Vijeća od 24. rujna 1998. o uspostavi mreže za epidemiološki nadzor i kontrolu zaraznih bolesti u Zajednici (SL L 268, 3.10.1998., str. 1.).

      (2)  Odluka Komisije 2000/57/EZ od 22. prosinca 1999. o sustavu ranog upozorenja i odgovora za sprečavanje i kontrolu zaraznih bolesti na temelju Odluke br. 2119/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 21, 26.1.2000., str. 32.).

      (3)  Odluka br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i o stavljanju izvan snage Odluke br. 2119/98/EZ (SL L 293, 5.11.2013., str. 1.).

      (4)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/253 оd 13. veljače 2017. o utvrđivanju postupaka za obavješćivanje o uzbunama kao dijela sustava ranog upozorenja i odgovora uspostavljenog u vezi s ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju te za razmjenu informacija, savjetovanje i koordinaciju odgovora na te prijetnje u skladu s Odlukom br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 37, 14.2.2017., str. 23.).

      (5)  Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (SL L 281, 23.11.1995., str. 31.).

      (6)  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

      PRILOG

         Indikativni popis osobnih podataka koji se smiju razmjenjivati za potrebe usklađivanja mjera traženja kontakata

      1.   OSOBNI PODACI

                  —

                  Ime i prezime,

                  —

                  Državljanstvo, datum rođenja, spol,

                  —

                  Država boravišta,

                  —

                  Vrsta identifikacijske isprave, broj isprave i tijelo koje je izdalo ispravu,

                  —

                  Trenutačna kućna adresa/adresa boravišta (ulica i broj, mjesto, zemlja, poštanski broj),

                  —

                  Brojevi telefona (mobilni, kućni, na poslu),

                  —

                  Adresa e-pošte (privatna, poslovna).

            2.   SPECIFIKACIJE PUTOVANJA

                  —

                  Podaci o prijevozu (npr. broj leta, datum i trajanje leta, ime broda, registarska tablica),

                  —

                  Broj/brojevi sjedala,

                  —

                  Broj kabine / brojevi kabina,

            3.   PODACI ZA KONTAKT

                  —

                  Imena posjećenih osoba / mjesta boravka

                  —

                  Datumi i adrese mjesta boravka (ulica i broj, mjesto, zemlja, poštanski broj),

                  —

                  Brojevi telefona (mobilni, kućni, na poslu),

                  —

                  Adresa e-pošte (privatna, poslovna).

            4.   PODACI OSOBA U PRATNJI

                  —

                  Ime i prezime,

                  —

                  Državljanstvo,

                  —

                  Država boravišta,

                  —

                  Vrsta identifikacijske isprave, broj isprave i tijelo koje je izdalo ispravu,

                  —

                  Trenutačna kućna adresa (ulica i broj, mjesto, zemlja, poštanski broj),

                  —

                  Brojevi telefona (mobilni, kućni, na poslu),

                  —

                  Adresa e-pošte (privatna, poslovna).

            5.   PODACI ZA KONTAKT U SLUČAJU IZVANREDNE SITUACIJE

                  —

                  Ime osobe za kontakt,

                  —

                  Adresa (ulica i broj, mjesto, zemlja, poštanski broj),

                  —

                  Brojevi telefona (mobilni, kućni, na poslu),

                  —

                  Adresa e-pošte (privatna, poslovna).


				|

		52014DC0420

			Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Nizozemske za 2014. /* COM/2014/0420 final */

Preporuka za
PREPORUKU VIJEĆA
o nacionalnom programu reformi Nizozemske za
2014.
i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Nizozemske za
2014.
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148.
stavak 4.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ)
br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i
nadzora i koordinacije ekonomskih politika[1],
a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ)
br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o
sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža[2], a posebno njezin
članak 6. stavak 1.,
uzimajući u obzir preporuku Europske
komisije[3],
uzimajući u obzir rezolucije Europskog
parlamenta[4],
uzimajući u obzir zaključke
Europskog vijeća,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
zapošljavanje,
uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog
i financijskog odbora,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
socijalnu zaštitu,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
ekonomsku politiku,
budući da:
(1)
Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010.
prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa
2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom
će se usredotočiti na glavna područja u kojima je potrebno
djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i
konkurentnosti.
(2)
Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju
prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike
država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je
odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica, koje
zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da
integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i
politikama zapošljavanja.
(3)
Predsjednici država i vlada donijeli su 29. lipnja
2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za
djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja koristeći
se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su
da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su
izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije „Europa 2020.” i
provedbi preporuka po državama članicama.
(4)
Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku o
nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2013. i dostavilo mišljenje o
nizozemskom ažuriranom programu stabilizacije za razdoblje 2012. – 2017.  U
skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013[5], Komisija
je 15. studenoga 2013. dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog
plana Nizozemske za 2014[6].

(5)
Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji
pregled rasta[7],
čime je označen početak Europskog semestra usklađivanja
ekonomskih politika za 2014. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU)
br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja[8], u kojemu Nizozemsku
smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno
preispitivanje.
(6)
Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013.
prioritete za osiguranje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i
mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom
fiskalnom konsolidacijom kojom se potiče rast, ponovnom uspostavom
uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i
konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica
krize te modernizacijom javne uprave.
(7)
Na temelju članka 5. Uredbe (EU)
br. 1176/2011. Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate svojeg
detaljnog preispitivanja za Nizozemsku[9].
Na temelju analize Komisije moguće je zaključiti da se Nizozemska i
dalje suočava s makroekonomskim neravnotežama, što zahtijeva praćenje
i političko djelovanje. Osobitu pozornost treba posvetiti makroekonomskim
kretanjima u pogledu duga privatnog sektora i tekućeg smanjenja stupnja
zaduženosti, kao i preostalim nedostacima na tržištu nekretnina. Iako veliki
višak na tekućem računu ne predstavlja rizik sličan velikim
deficitima te je djelomično povezan s potrebom smanjenja stupnja
zaduženosti, Komisija će pratiti razvoj tekućih računa u
Nizozemskoj u okviru europskog semestra.
(8)
Nizozemska je 29. travnja 2014. podnijela svoj
nacionalni program reformi za 2014., a 30. travnja 2014. i program
stabilizacije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su
programa istodobno ocijenjena.
(9)
Cilj je proračunske strategije utvrđene u
programu stabilizacije 2014. osigurati održivost smanjenja prekomjernog
deficita u 2013. te do 2015. dostići stanje proračuna blisko
srednjoročnom cilju. Srednjoročni cilj jest strukturni deficit od
najviše 0,5 % BDP-a, što odražava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu.
Provedene su znatne dodatne fiskalne mjere, no predviđa se da će
(ponovno izračunani) strukturni saldo u 2014. i dalje ostati nepromijenjen
u usporedbi s 2013., što upućuje na znatno odstupanje od najmanje obvezne
prilagodbe od 0,5 % BDP-a. U 2015. predviđa se poboljšanje (ponovno
izračunanog) strukturnog salda za 0,3 postotna boda BDP-a. Rashodi
će u 2014. i 2015. rasti ukorak s referentnim mjerilom za rashode.
Slijedom cjelokupne ocjene proračunske strategije Nizozemske, put
prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja djelomično je u
skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Prema programu stabilizacije,
bruto dug opće države bit će stabilan u 2015., a potom se smanjivati.
Vjerodostojan je makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska
predviđanja u programu, a koji je pripremio Nizozemski zavod za analizu
ekonomskih politika. Opasnosti da se proračunski ciljevi ne uspiju
ostvariti znatne su, ali općenito uravnotežene. U Komisijinoj proljetnoj
prognozi 2014. očekuje se stabilizacija strukturnog salda u 2014. i
poboljšanje za 0,5 % BDP-a u 2015. Prema Komisijinoj prognozi, Nizozemska
će biti u skladu s referentnim mjerilom za rashode u 2014., ali ne i u
2015. Kako bi se povećala mogućnost budućeg rasta Nizozemske, od
ključne je važnosti da se zahtijevanom konsolidacijom štite rashodi kojima
se potiče rast, poput inovacija i istraživanja, uključujući
temeljna istraživanja, obrazovanja i osposobljavanja. Na temelju svoje ocjene
programa i Komisijine prognoze te u skladu s Uredbom Vijeća (EZ)
br. 1466/97 Vijeće smatra da je Nizozemska svoj deficit opće
države dovela do održive razine ispod 3 % BDP-a u 2013., ali joj od 2014.
prijeti znatno odstupanje od zahtjeva preventivnog dijela.
(10)
Ključni izazov predstavlja tržište nekretnina,
gdje se desetljećima razvijaju nefleksibilnosti i poticaji kojima se
narušuje tržišno natjecanje, kojima su oblikovani uzorci stambenog financiranja
i štednje u tom sektoru. Sklonost kućanstava da povećavaju bruto
hipotekarni dug s obzirom na vrijednost nekretnine uglavnom je posljedica
dugotrajnih fiskalnih poticaja, posebice poreznih odbitaka na hipotekarne
kamate. Kako bi se navedeni poticaji djelomično riješili, od travnja 2012.
provodi se niz mjera. Neke od njih podrazumijevaju prilagodbe fiskalnoj obradi
stambenog financiranja. Postupno ograničavanje poreznih odbitaka na
hipotekarne kamate i povećavanje poticaja za otplatu zajamčeno je,
ali se uvođenje ove mjere odvija presporo da bi znatno utjecalo na
dinamiku otplate. Omjer iznosa kredita i vrijednosti nekretnine od 100 %
koji bi trebalo postići u 2018. još uvijek je visok. Tržište najma
nekretnina ograničeno je propisima i vrlo opsežnim sektorom socijalnog
stanovanja koji je opterećen i dugim listama čekanja. Nedavno uvođenje
različitih visina najamnine s obzirom na dohodak kućanstva u sektoru
socijalnog stanovanja mjera je koja ide u pravom smjeru, ali je njezin
učinak ograničen. Korporacijama socijalnog stanovanja još uvijek je
dopušteno graditi stanovanja s mjesečnom najamninom koja je viša od gornje
granice socijalne najamnine. Iako se u preporukama 2013. poziva na usmjerenije
pružanje podrške kućanstvima kojima je pomoć najpotrebnija, do tog
preusmjerenja nije došlo. Stoga, iako predložene mjere predstavljaju napredak u
pravom smjeru, cjelokupna je dinamika reformi spora u rješavanju temeljnih
problema te se mora pospješiti, istodobno i dalje osiguravajući dostupnost
socijalnog stanovanja građanima u nepovoljnom položaju koji nisu u
mogućnosti steći nekretninu po tržišnim uvjetima,
uključujući one na visoko traženim lokacijama. U preporukama 2013.
predlaže se povećanje mjera na tržištu nekretnina ovisno o cjelokupnim
gospodarskim kretanjima. Budući da se očekuje daljnji oporavak
gospodarstva i tržišta nekretnina, potrebno je razmotriti mogućnost ubrzanja
reformi.
(11)
Postupnim povećanjem zakonski određene
dobi za umirovljenje sa 65 godina u 2012. na 67 u 2023. poboljšala se
dugoročna održivost mirovinskog sustava. Nizozemska je pokrenula
sveobuhvatne reforme javno i privatno financiranih stupova mirovinskog sustava
te sustava dugoročne skrbi, koje upotpunjuju reforme kojima se stariji
radnici potiču na dulji radni vijek, povećavajući mobilnost
tržišta rada. Reformama dugoročne skrbi odgovornost se premjestila na
općine, uz smanjenje ukupnih rashoda i usmjerenost na veću
učinkovitost. Dijelovi tih opsežnih reformi još nisu doneseni. Preostali
izazovi uključuju odgovarajuću raspodjelu troškova i rizika unutar
naraštaja i među njima te potrebu za praćenjem kvalitete i dostupnosti
dugoročne skrbi. Provedbom planova za reformu dugoročne skrbi
pospješilo bi se zaustavljanje brzorastućih troškova starenja i time
podržalo održivost javnih financija. U tom smislu, kvalitetu i dostupnost
dugoročne skrbi treba zadržati na odgovarajućoj razini.
(12)
Svrha je reformi tržišta rada koje predlaže vlada
povećati sudjelovanje i mobilnost na tržištu rada. Cilj je Zakona o
sudjelovanju poticanje sudjelovanja na tržištu rada. Međutim te reforme
još nisu sadržane u zakonu. Povrh toga potrebne su daljnje mjere za smanjenje fiskalnih
nepoticajnih mjera i poboljšanje zapošljivosti osoba na rubu tržišta rada,
uključujući žene, osobe s migrantskim podrijetlom, osobe s
invaliditetom i starije osobe. Nizozemska je najavila reforme programa naknada
za nezaposlenost i relativno strogog radnog zakonodavstva,
uključujući poreznu olakšicu u cilju povećanja sudjelovanja.
Unatoč tomu, iako te mjere idu u pravom smjeru, one se ne mogu u
potpunosti ocijeniti sve dok ne budu provedene. Bržim uklanjanjem preostalih
nepoticajnih mjera za primatelje drugog dohotka u kućanstvu radi
povećanja radnih sati mogao bi se dodatno ublažiti budući manjak
radne snage. Konačno, boljom upotrebom postojeće fleksibilnosti
institucionalnog okvira za diferenciranije povećanje plaća moguće
je podržati cjelokupni dohodak kućanstva te stoga i domaću potražnju
bez nepovoljnih posljedica za tržišno natjecanje.
(13)
Komisija je u okviru europskog semestra provela
sveobuhvatnu analizu nizozemske ekonomske politike. Ocijenila je program
stabilizacije i nacionalni program reformi. U obzir je uzela njihov značaj
za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Nizozemskoj, ali i poštovanje
pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog
upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim
nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke u okviru europskog semestra navedene
su u preporukama 1. do 4. u nastavku.
(14)
S obzirom na ovu ocjenu, Vijeće je analiziralo
program stabilizacije Nizozemske, a njegovo je mišljenje[10] navedeno u preporuci
1. u nastavku.
(15)
S obzirom na detaljno preispitivanje Komisije i ovu
ocjenu Vijeće je analiziralo nacionalni program reformi i program
stabilizacije. Preporuke Vijeća na temelju članka 6. Uredbe (EU)
br. 1176/2011 navedene su u preporukama 2. i 4. u nastavku.
(16)
U okviru europskog semestra Komisija je provela i
analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Na temelju te
analize Vijeće je izdalo posebne preporuke za države članice
čija je valuta euro. Nizozemska bi također trebala osigurati
cjelovitu i pravovremenu provedbu tih preporuka.
OVIME PREPORUČUJE Nizozemskoj da u
razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kojima je cilj:
1.           nakon
smanjenja prekomjernog deficita, ojačati proračunske mjere za 2014. s
obzirom na novi jaz od 0,5 % BDP-a na temelju
Komisijine proljetne prognoze 2014., u kojoj se upućuje na rizik od
znatnog odstupanja u pogledu zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu. Bitno
ojačati proračunsku strategiju u 2015. kako bi se osiguralo
postizanje i naknadno održavanje srednjoročnog cilja, te osigurati
usklađenost s pravilom o dugu kako bi se osigurao održivi trend
smanjivanja visokog udjela duga opće države. Zaštititi rashode u
područjima izravno povezanima s rastom poput obrazovanja, inovacija i
istraživanja.
2.           uložiti veće napore u
reformu tržišta nekretnina bržim smanjenjem poreznih odbitaka na hipotekarne
kamate te uvođenjem većeg broja tržišno orijentiranih mehanizama za
određivanje cijena na tržištu najma nekretnina i dodatnim povezivanjem
najamnine s dohotkom kućanstva u sektoru socijalnog stanovanja. Pratiti
učinke reformi u području socijalnog stanovanja u pogledu
pristupačnosti i dostupnosti kućanstvima s niskim dohotkom. Nastaviti
ulagati napore u preusmjerenje politika za socijalno stanovanje na pružanje
podrške kućanstvima kojima je pomoć najpotrebnija.
3.           provesti reforme drugog
mirovinskog stupa osiguravanjem odgovarajuće raspodjele troškova i rizika
unutar naraštaja i među njima. Podržati postupno povećanje zakonski
određene dobi za umirovljenje mjerama za poboljšanje zapošljivosti
starijih radnika. Provesti predviđenu reformu sustava dugotrajne skrbi
kako bi se osigurali održivost, pravedan pristup i kvaliteta usluga te pratili
njezini učinci.
4.           poduzeti daljnje mjere za
ravnopravno sudjelovanje na tržištu rada, posebice osoba na rubu tržišta rada,
i smanjenje poreznih nepoticajnih mjera za rad. Provesti reforme radnog
zakonodavstva i sustava naknada za nezaposlenost te dalje rješavati
nefleksibilnosti na tržištu rada. U suradnji sa socijalnim partnerima i u
skladu s nacionalnim praksama, omogućiti diferenciranija povećanja
plaća koristeći se u potpunosti postojećim institucionalnim
okvirom.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 209, 2.8.1997., str. 1.
[2]               SL L 306, 23.11.2011., str. 25.
[3]               COM(2014) 420 završna verzija.
[4]               P7_TA(2014)0128 i P7_TA(2014)0129.
[5]               SL L 140, 27.5.2013., str. 11.
[6]               C(2013) 8008 završna verzija.
[7]               COM(2013) 800 završna verzija.
[8]               COM(2013) 790 završna verzija.
[9]               SWD(2014) 87 završna verzija.
[10]             Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe Vijeća
(EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Komisije (EU) 2015/1381 оd 10. kolovoza 2015. o praćenju arsena u hrani

text:
               12.8.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 213/9

         PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2015/1381
   оd 10. kolovoza 2015.
   o praćenju arsena u hrani
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               Arsen se pojavljuje prirodno u okolišu te se nalazi u tlu, podzemnim vodama i bilju. Arsen se u širokom spektru nalazi u arsenovim spojevima. Arsen se nalazi u vodi, tlu i zemlji. Arsen apsorbiraju sve biljke i životinje.

               (2)

               Glavni negativni učinci koji su navodno povezani s dugoročnim konzumiranjem anorganskog arsena kod ljudi jesu lezija kože, rak, razvojna toksičnost, neurotoksičnost, kardiovaskularne bolesti, neuobičajeni metabolizam glukoze i dijabetes.

               (3)

               Europska komisija zatražila je od Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) da pripremi znanstveno mišljenje o opasnostima za ljudsko zdravlje povezanima s prisutnošću arsena u hrani (uključujući vodu za piće).

               (4)

               U znanstvenom mišljenju Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) (1) preporučuje se da se razrade podaci u pogledu specijacije za različite prehrambene proizvode, radi potpore procjene prehrambene izloženosti, kako bi se usavršila procjena rizika anorganskog arsena,

         DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

               1.

               Da države članice tijekom 2016., 2017. i 2018. prate prisutnost arsena u hrani. Radi točne procjene izloženosti praćenjem bi se trebao obuhvatiti širok raspon prehrambenih proizvoda koji odražavaju potrošačke navike, uključujući hranu poput zrna žitarica, proizvode na bazi žitarica (uključujući mekinje i klice), sokove od voća i povrća, vodu za piće (uključujući flaširanu vodu), kavu, sušene listiće čaja, pivo, ribu i morsku hranu, povrće, proizvode od algi (uključujući hijiki), mlijeko, mliječne proizvode, hranu za dojenčad i malu djecu, hranu za posebne medicinske potrebe i dodatke prehrani.

               2.

               Da države članice slijede postupke uzorkovanja kako je utvrđeno u Uredbi Komisije (EZ) br. 333/2007 (2) kako bi se osiguralo da su uzorci reprezentativni za uzorkovanu seriju.

               3.

               Da države članice provode analizu arsena, po mogućnosti određivanjem sadržaja anorganskog i ukupnog arsena i, ako je moguće, drugih relevantnih oblika arsena u skladu s Prilogom III. Uredbi (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (3), koristeći se metodom analize za koju je dokazano da donosi pouzdane rezultate.

               4.

               Da države članice redovito dostavljaju EFSA-i podatke o praćenju izražene na temelju ukupne težine s informacijama i u formatu elektroničkog izvješćivanja kako je utvrdila EFSA radi kompilacije u jednu bazu podataka.

      Sastavljeno u Bruxellesu 10. kolovoza 2015.

            Za Komisiju

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            Član Komisije

      (1)  Znanstveni odbor EFSA-e za kontaminante u prehrambenom lancu (CONTAM); Znanstveno mišljenje o arsenu u hrani. EFSA Journal 2009.; 7 (10): 1351.

      (2)  Uredba Komisije (EZ) br. 333/2007 od 28. ožujka 2007. o metodama uzorkovanja i analitičkim metodama za službenu kontrolu razina olova, kadmija, žive, anorganskog kositra, 3-MCPD-a i benzo(a)pirena u hrani (SL L 88, 29.3.2007., str. 29.).

      (3)  Uredba (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o službenim kontrolama koje se provode radi provjeravanja poštivanja propisa o hrani i hrani za životinje te propisa o zdravlju i dobrobiti životinja (SL L 165, 30.4.2004., str. 1.).


title: Preporuka Vijeća od 21. ožujka 2017. o ekonomskoj politici europodručja

text:
               24.3.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 92/1

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 21. ožujka 2017.
   o ekonomskoj politici europodručja
   (2017/C 92/01)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 136. u vezi s člankom 121. stavkom 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Gospodarski oporavak u europodručju nastavlja se, ali je i dalje krhak. Posljednjih godina postignut je znatan napredak: od 2015. realni bruto domaći proizvod (BDP) europodručja opet je dosegnuo razinu iz razdoblja prije krize, a nezaposlenost je pala na najnižu razinu od razdoblja 2010. – 2011. Ipak, ukupna je potražnja slaba, inflacija je daleko ispod cilja unatoč vrlo akomodativnoj monetarnoj politici Europske središnje banke, a rast usporavaju posljedice krize, kao što su dugotrajne makroekonomske neravnoteže i visoka razina zaduženosti u svim sektorima gospodarstva, zbog kojih je potrebno razduživanje i zbog kojih se smanjuju sredstva dostupna za potrošnju i ulaganja. Osim toga, iako je potencijal rasta gospodarstva europodručja u dugotrajnom trendu opadanja, kriza je taj trend dodatno pojačala. Unatoč znakovima poboljšanja zbog trajnog manjka ulaganja i visoke razine nezaposlenosti postoji rizik daljnjeg slabljenja izgleda za rast. Nastavlja se asimetrično rebalansiranje u gospodarstvu europodručja, pri čemu samo zemlje neto dužnice ispravljaju svoje neravnoteže, što dovodi do povećanja suficita tekućeg računa. Kao dio globalnog sporazuma u okviru skupine G20 države članice europodručja pozivaju se da upotrebljavaju sve instrumente politike, uključujući fiskalne i strukturne, individualno i zajednički, kako bi ostvarile snažan, održiv, uravnotežen i uključiv rast.

               (2)

               Ambicioznim strukturnim reformama trebala bi se olakšati neometana i učinkovita preraspodjela ljudskih i financijskih resursa te bi se trebalo pomoći u suočavanju s izazovima koje predstavljaju postojeće tehnološke i strukturne promjene. Potrebne su reforme kojima se stvara povoljno poslovno okružje, dovršava jedinstveno tržište i uklanjaju prepreke ulaganjima. Ti su napori ključni za povećanje produktivnosti i zaposlenosti, pospješivanje konvergencije te jačanje potencijala rasta i sposobnosti prilagodbe gospodarstva europodručja. Provedbom strukturne reforme, kojom bi se stvorila učinkovita tržišta s prilagodljivim mehanizmima cijena, poduprla bi se monetarna politika jer bi se olakšao njezin prijenos na realno gospodarstvo. Reformama kojima se uklanjaju prepreke ulaganjima i potiče ulaganje može se ostvariti dvostruka korist u smislu kratkoročne potpore gospodarskoj aktivnosti i stvaranja sposobnosti za dugoročni održiv i uključiv rast. Reforme kojima se poboljšava produktivnost osobito su važne za države članice s velikim potrebama razduživanja u vezi s visokim vanjskim dugom jer se zahvaljujući bržem rastu smanjuje dug kao udio u BDP-u. Poticanjem cjenovne i necjenovne konkurentnosti dodatno bi se doprinijelo vanjskom rebalansiranju u tim zemljama. Države članice s velikim suficitom tekućeg računa mogu doprinijeti rebalansiranju europodručja uvođenjem mjera, uključujući strukturne reforme, kojima se olakšava usmjeravanje prekomjerne štednje na domaću potražnju, osobito jačanjem ulaganja. U trenutačnom okružju niskih kamatnih stopa postoje i dodatne mogućnosti u tom pogledu, osobito u državama članicama sa znatnim fiskalnim manevarskim prostorom.

               (3)

               Boljom koordinacijom provedbe strukturnih reformi, uključujući one propisane u preporukama za pojedine zemlje i one potrebne za dovršetak ekonomske i monetarne unije (EMU), mogu se stvoriti pozitivni učinci prelijevanja među državama članicama i ojačati njihovi pozitivni kratkoročni učinci. Tematske rasprave Euroskupine pokazale su se korisnima za izgradnju zajedničkog razumijevanja prioritetnih reformi u europodručju, razmjenu najbolje prakse te promicanje provedbe reformi i strukturne konvergencije. S tim bi raspravama trebalo nastaviti u okviru Euroskupine te bi ih trebalo pojačati ako je moguće, među ostalim uz učinkovitu upotrebu usuglašenih zajedničkih načela i referentnih mjerila. S tim bi raspravama trebalo nastaviti ne dovodeći u pitanje rasprave u tijeku u relevantnim sastavima Vijeća te, prema potrebi, uz istodobno prepoznavanje važnosti i prirode zajedničkih izazova i iskustava širom Unije. Kao odgovor na Preporuku Vijeća o osnivanju nacionalnih odbora za produktivnost (1), donesenu 20. rujna 2016., nacionalnim odborima za produktivnost može se također doprinijeti poticanju odgovornosti i provedbe potrebnih reformi na nacionalnoj razini.

               (4)

               Snažna koordinacija nacionalnih fiskalnih politika na temelju zajedničkih pravila ključna je za postizanje odgovarajućeg općeg smjera fiskalne politike i pravilno funkcioniranje monetarne unije. Zajednička fiskalna pravila usmjerena su na daljnje postizanje održivosti duga na nacionalnoj razini, a istodobno se ostavlja prostor za makroekonomsku stabilizaciju. Slijedom toga, nacionalnim i općim smjerom fiskalne politike europodručja mora se postići ravnoteža u ostvarivanju dvostrukog cilja osiguravanja dugoročne održivosti nacionalnih javnih financija i kratkoročne makroekonomske stabilizacije na razini pojedinačnih zemalja i europodručja. U trenutačnom kontekstu velike nesigurnosti u pogledu snage oporavka i razine rezervnog kapaciteta u gospodarstvu te u trenutku u kojem su monetarnom politikom uvedene znatne prilagodbe, nužna je fiskalna politika na razini europodručja kojom bi se monetarna politika dopunila radi potpore potražnji, osobito ulaganjima, te izlasku iz niske inflacije, uzimajući u obzir postojeću zabrinutost u pogledu održivosti duga. U kontekstu niskih kamatnih stopa pojačana je učinkovitost fiskalne politike, uključujući učinke prelijevanja među zemljama. U svojoj Komunikaciji Europskom parlamentu, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija pod naslovom „Prema razvoju pozitivnog smjera fiskalne politike europodručja” od 16. studenoga 2016. Komisija smatra da je za 2017. poželjna fiskalna ekspanzija u vrijednosti do 0,5 % BDP-a na razini europodručja kao cjeline u postojećim okolnostima.
               Euroskupina je u srpnju 2016. na temelju analize Komisije zaključila da se pretežito neutralnim općim smjerom fiskalne politike u 2017. uspostavlja primjerena ravnoteža. Euroskupina je u prosincu 2016. naglasila važnost toga da se uspostavi primjerena ravnoteža između potrebe za osiguravanjem održivosti i potrebe za podrškom ulaganjima kako bi se ojačao krhki oporavak, čime se doprinosi uravnoteženijoj kombinaciji politika. Istodobno je javni dug i dalje visok te je u više država članica potrebno javne financije učiniti održivima u srednjoročnom razdoblju. Stoga je nužno osigurati primjerenu diferencijaciju fiskalnih napora među državama članicama, uzimajući u obzir fiskalni manevarski prostor i učinke prelijevanja među zemljama europodručja. Države članice koje su nadmašile svoje fiskalne ciljeve mogle bi svoje povoljno proračunsko stanje iskoristiti za dodatno jačanje domaće potražnje i potencijala rasta, ovisno o okolnostima u pojedinoj državi, pritom poštujući srednjoročni cilj, nacionalne proračunske ovlasti i nacionalne zahtjeve.
               Primjerice, jamstva za Europski fond za strateška ulaganja osnovan Uredbom (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća (2) posebno su učinkovit način kojim države članice s fiskalnim manevarskim prostorom mogu maksimalno povećati učinak na realno gospodarstvo i oporavak u europodručju. Države članice kojima je potrebna daljnja fiskalna prilagodba u okviru preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu (PSR) trebale bi osigurati usklađenost sa zahtjevima PSR-a za 2017. U okviru korektivnog dijela PSR-a države članice trebaju osigurati pravodobno i trajno ispravljanje svojeg prekomjernog deficita, čime se osiguravaju fiskalne rezerve u slučaju nepredviđenih okolnosti. Države članice trebale bi provoditi fiskalne politike uz puno poštovanje PSR-a te istodobno optimalno iskorištavati fleksibilnost koja je sastavni dio postojećih pravila. Strukturnim reformama, osobito onima kojima se povećava produktivnost, podržao bi se rast i poboljšala održivost javnih financija. Osim toga, odlučnim poboljšanjem nacionalnih proračuna u smislu njihova sastava i upravljanja, na prihodovnoj i na rashodovnoj strani, prebacivanjem sredstava prema materijalnim i nematerijalnim ulaganjima povećao bi se kratkoročni učinak proračuna na potražnju i dugoročni učinak proračuna na produktivnost. Djelotvorni nacionalni fiskalni okviri nužni su za povećanje vjerodostojnosti politika država članica i pomažu pri uspostavi ravnoteže između kratkoročne makroekonomske stabilizacije, održivosti duga i dugoročnog rasta.

               (5)

               Tržišta rada u europodručju i dalje se postupno oporavljaju uz stalno smanjenje nezaposlenosti. Međutim, stope dugotrajne nezaposlenosti i nezaposlenosti mladih i dalje su visoke, dok su u više država članica siromaštvo, društvena isključenost i nejednakost i dalje ozbiljan problem. Unatoč napretku zahvaljujući reformama za poboljšanje otpornosti i sposobnosti prilagodbe tržištâ rada i dalje postoje znatne razlike unutar europodručja, što i dalje otežava njegovo neometano funkcioniranje. Dobro osmišljeno, pravedno i uključivo tržište rada te sustav socijalne zaštite, porezni sustav i sustav naknada nužni su za neometanu i trajnu preraspodjelu radne snage prema produktivnijim djelatnostima, za potporu integraciji ili reintegraciji osoba koje su u prijelazu s jednog radnog mjesta na drugo ili su isključene s tržišta rada, za smanjenje segmentacije i za promicanje gospodarske i socijalne konvergencije, među ostalim i povećanjem izgleda za kvalitetno zaposlenje. To će dovesti i do djelotvornije automatske stabilizacije te jačeg, održivog i uključivog rasta i zaposlenosti koji su važni za suočavanje sa socijalnim izazovima u europodručju.
               Nužne reforme obuhvaćaju: i. promjene u zakonodavstvu u području zaštite radnih mjesta, usmjerene na pouzdane ugovorne odnose kojima se zaposlenicima i poslodavcima pružaju fleksibilnost i sigurnost, promiču tranzicije na tržištu rada, izbjegava stvaranje dvaju razreda tržišta rada i prema potrebi omogućuje prilagodba troškova rada, što je područje u kojem su napori za provedbu reformi bili posebno intenzivni proteklih godina; ii. poboljšanje vještina povećanjem uspješnosti i učinkovitosti sustava obrazovanja i sveobuhvatnih strategija cjeloživotnog učenja, s naglaskom na potrebe tržišta rada; iii. učinkovite aktivne politike tržišta rada kako bi se nezaposlenima, uključujući dugotrajno nezaposlene, pomoglo da se vrate na tržište rada i povećalo sudjelovanje na tržištu rada; i iv. moderne, održive i prikladne sustave socijalne zaštite kojima se tijekom cijelog životnog ciklusa djelotvorno i učinkovito doprinosi i društvenoj uključenosti i uključivanju na tržište rada. Osim toga, rezultati tržišta rada mogli bi se poboljšati smanjenjem oporezivanja rada, prije svega za osobe s niskim dohotkom, te osiguravanjem pravednih poreznih sustava. Države članice europodručja koje su provele takve reforme otpornije su te ostvaruju bolje rezultate u području zaposlenosti i socijalne sigurnosti. Prilikom osmišljavanja takvih reformi potrebno je uzeti u obzir njihov mogući učinak na društvo.

               (6)

               Ostvaren je napredak u uspostavi bankovne unije, ali ona je i dalje nedovršena. U skladu s planom iz lipnja 2016., navedenim u zaključcima Vijeća od 16. lipnja 2016., nastavit će se rad na dovršetku bankovne unije u pogledu smanjenja rizika i podjele rizika, uključujući europski sustav osiguranja depozita i cilj da zajednički zaštitni mehanizam za jedinstveni fond za sanaciju postane operativan najkasnije do kraja prijelaznog razdoblja Fonda kako je definirano u Uredbi (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (3). Iako se sveukupna otpornost bankovnog sektora europodručja povećala u usporedbi s razdobljem prije krize, pritisak na banke veći je zbog niza čimbenika, kao što su visoka razina loših kredita, neučinkoviti poslovni modeli i višak kapaciteta u određenim državama članicama, a sve to dovodi do niske profitabilnosti i u nekim slučajevima dovodi u pitanje održivost. Tim pritiskom ograničava se sposobnost banaka da kreditiraju gospodarstvo. Rizici se šire i na realno gospodarstvo u kojem je razina javnog i nefinancijskog privatnog duga u nekim državama članicama i dalje visoka. Potrebno je kontinuirano uredno razduživanje u privatnom sektoru tako da se dug održivih dužnika u poteškoćama utvrdi, servisira i prema potrebi restrukturira te da se dijelovi neodrživog duga riješe radi brže i učinkovitije prenamjene kapitala. U tom kontekstu za uspješan proces razduživanja kojim se potiče rast ključno je smanjiti još uvijek visoku razinu loših kredita i slijediti zajednička načela izrade okvira nesolventnosti za poduzeća i kućanstva, među ostalim i poboljšanjem nacionalnih postupaka u slučaju nesolventnosti i okvira za izvansudske nagodbe.

               (7)

               Tijekom 2016. ostvaren je određeni napredak u pogledu inicijativa predstavljenih u izvješću petorice predsjednika pod naslovom „Dovršenje europske ekonomske i monetarne unije” od 22. lipnja 2015., koje je pripremio predsjednik Europske komisije u bliskoj suradnji s predsjednicima Europskog vijeća, Europske središnje banke, Euroskupine i Europskog parlamenta” primjerice u pogledu povećane uloge dimenzije europodručja u europskom semestru, Preporuke Vijeća o nacionalnim odborima za produktivnost i uspostave Europskog fiskalnog odbora u okviru Komisije. U tijeku je i rad na poboljšanju transparentnosti i pojednostavnjenju fiskalnih pravila, a u studenome 2015. Komisija je podnijela prijedlog o europskom sustavu osiguranja depozita. Usto, prema izvješću petorice predsjednika pred nama su veći izazovi. Komisija je 1. ožujka 2017. izdala Bijelu knjigu o budućnosti Europe koja obuhvaća i budućnost EMU-a. Za postizanje dogovora o budućim operativnim mjerama potrebno je da sve države članice europodručja i institucije Unije dijele zajednički osjećaj odgovornosti i svrhe, a to vrijedi i za države članice izvan europodručja jer će se zahvaljujući snažnom EMU-u moći odlučnije riješiti izazovi s kojima se Unija suočava te će se pozitivno utjecati i na države članice izvan europodručja. U tom pogledu važno je da se rasprave o dovršetku EMU-a vode na otvoren i transparentan način u odnosu na države članice izvan europodručja, uz puno poštovanje unutarnjeg tržišta Unije, te da relevantne inicijative, prema potrebi na jednakoj osnovi, budu otvorene za države članice izvan europodručja.

               (8)

               O aspektima zapošljavanja i socijalne politike ove Preporuke provedeno je savjetovanje s Odborom za zapošljavanje i Odborom za socijalnu zaštitu,

         PREPORUČUJE da u razdoblju 2017. – 2018. države članice europodručja u okviru Euroskupine pojedinačno i zajednički poduzmu sljedeće:

               1.

               Provode politike kojima se kratkoročno i dugoročno podupire održiv i uključiv rast te poboljšava sposobnost prilagodbe, rebalansiranje i konvergencija. Daju prednost reformama kojima se povećava produktivnost, poboljšava institucionalno i poslovno okružje, uklanjaju prepreke ulaganjima i potiče stvaranje radnih mjesta. Države članice s deficitom tekućeg računa ili visokim vanjskim dugom trebale bi povećati produktivnost, a pritom ograničiti jedinične troškove rada. Države članice s velikim suficitom tekućeg računa trebale bi ponajprije provoditi mjere, uključujući strukturne reforme i poticanje ulaganja, kojima se pomaže jačanju njihove domaće potražnje i potencijala rasta.

               2.

               Imaju za cilj primjerenu ravnotežu u fiskalnim politikama između potrebe da se osigura održivost i potrebe za poticanjem ulaganja kako bi se ojačao oporavak, time doprinoseći odgovarajućem općem smjeru fiskalne politike i uravnoteženijoj kombinaciji politika. Države članice za koje u skladu s procjenom Komisije postoji rizik da ne ispune svoje obveze u okviru PSR-a u 2017. trebale bi na toj osnovi pravodobno poduzeti dodatne mjere kako bi se osigurala usklađenost. S druge strane, države članice koje su nadmašile svoje srednjoročne ciljeve pozivaju se da nastave davati prioritet ulaganjima za poticanje mogućeg rasta, uz istodobno očuvanje dugoročne održivosti javnih financija. Države članice za koje se očekuje da će uglavnom biti usklađene s PSR-om u 2017. trebale bi osigurati usklađenost s PSR-om u okviru svojih nacionalnih proračunskih postupaka. Provode fiskalne politike uz puno poštovanje PSR-a te istodobno optimalno iskorištavaju fleksibilnost koja je sastavni dio postojećih pravila. Općenito, države članice trebale bi poboljšati sastav javnih financija stvaranjem više prostora za materijalna i nematerijalna ulaganja te osigurati učinkovito funkcioniranje nacionalnih fiskalnih okvira.

               3.

               Provode reforme kojima se promiču konkurentnost, stvaranje radnih mjesta, kvaliteta radnih mjesta, otpornost te gospodarska i društvena konvergencija, na temelju djelotvornog socijalnog dijaloga. Trebale bi kombinirati: i. pouzdane ugovore o radu kojima se zaposlenicima i poslodavcima pružaju fleksibilnost i sigurnost; ii. kvalitetne i učinkovite sustave obrazovanja i osposobljavanja te sveobuhvatne strategije cjeloživotnog učenja usmjerene na potrebe tržišta rada; iii. učinkovite aktivne politike tržišta rada s ciljem potpore sudjelovanja na tržištu rada; iv. moderne, održive i prikladne sustave socijalne zaštite kojima se tijekom cijelog životnog ciklusa djelotvorno i učinkovito doprinosi društvenoj uključenosti i uključivanju na tržište rada. Smanje oporezivanje rada, prije svega za osobe s niskim dohotkom i u državama članicama u kojima je troškovna konkurentnost ispod prosjeka europodručja, te to smanjenje oporezivanja učine proračunski neutralnim u zemljama bez fiskalnog manevarskog prostora.

               4.

               U skladu s planom iz lipnja 2016. nastave rad na dovršetku bankovne unije u pogledu smanjenja rizika i podjele rizika, uključujući europski sustav osiguranja depozita i cilj da zajednički zaštitni mehanizam za jedinstveni fond za sanaciju postane operativan najkasnije do kraja prijelaznog razdoblja Fonda. Osmisle i provedu djelotvornu strategiju za cijelo europodručje radi nadopune djelovanja bonitetnog nadzora kako bi se riješilo pitanje rizika za održivost unutar bankovnog sektora, među ostalim u pogledu visoke razine loših kredita, neučinkovitih poslovnih modela i viška kapaciteta. Promiču uredno razduživanje u državama članicama s visokim razinama privatnog duga.

               5.

               Ostvare napredak u dovršetku EMU-a, uz puno poštovanje unutarnjeg tržišta Unije te na otvoren i transparentan način u odnosu na države članice izvan europodručja. Dodatno unaprijede postojeće inicijative i rad na dugoročnim pitanjima EMU-a, uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije o budućnosti Europe.

      Sastavljeno u Bruxellesu 21. ožujka 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         E. SCICLUNA

      (1)  Preporuka Vijeća od 20. rujna 2016. o osnivanju nacionalnih odbora za produktivnost (2016/C 349/01) (SL C 349, 24.9.2016., str. 1.).

      (2)  Uredba (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja (SL L 169, 1.7.2015., str. 1.).

      (3)  Uredba (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2014. o utvrđivanju jedinstvenih pravila i jedinstvenog postupka za sanaciju kreditnih institucija i određenih investicijskih društava u okviru jedinstvenog sanacijskog mehanizma i jedinstvenog fonda za sanaciju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 (SL L 225, 30.7.2014., str. 1.).


title: Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o provedbi općih smjernica za ekonomske politike država članica čija je valuta euro

text:
               18.8.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 272/98

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 14. srpnja 2015.
   o provedbi općih smjernica za ekonomske politike država članica čija je valuta euro
   (2015/C 272/26)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 136. u vezi s člankom 121. stavkom 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Za održavanje i jačanje razvoja europodručja nužni su trajni napori u području politika za poticanje uravnotežene prilagodbe u privatnom i javnom sektoru i jačanje potencijala rasta gospodarstva u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju. Proces gospodarskog oporavka u europodručju već je u tijeku, no usporavaju ga posljedice nedavnih gospodarskih i financijskih kriza, uključujući postojeće vanjsko uravnoteženje, visoku razinu javnog i privatnog duga i s njome povezane pritiske za razduživanje, i dalje prisutnu strukturnu nefleksibilnost na domaćim tržištima rada i tržištima proizvoda, visoku nezaposlenost i nisko povjerenje te još uvijek slaba ulaganja. Napredak u provedbi reformi utvrđen za svaku državu članicu u pojedinačnim preporukama do sada nije bio dovoljno ambiciozan.

               (2)

               Europodručje je više od pukog zbroja svojih članica. Gospodarstva europodručja međusobno su tijesno povezana, što naglašava potrebu za snažnijim usklađenjem fiskalnih, financijskih i strukturnih politika. Politike na razini europodručja trebale bi biti usmjerene na poticanje rasta i stvaranja radnih mjesta te istodobno osigurati da se održava i potiče napredak postignut u području uravnoteženja. Države članice europodručja imaju posebnu odgovornost za učinkovitu provedbu okvira upravljanja koji je proteklih godina znatno ojačan. To iziskuje pojačani uzajamni pritisak radi potpore provedbi nacionalnih reformi i razborite fiskalne politike. Potrebno je i pojačano ocjenjivanje nacionalnih reformi iz perspektive europodručja, internalizacija mogućih prelijevanja i poticanje politika koje su od posebne važnosti za dobro funkcioniranje ekonomske i monetarne unije.

               (3)

               Provedba ambicioznih strukturnih reformi kojima se moderniziraju gospodarstva i potiče konkurentnost i potencijal rasta još uvijek je nedostatna u europodručju. Među državama članicama postoje znatne razlike s obzirom na razmjere neravnoteža koje su postojale prije krize, njihov položaj u poslovnom ciklusu i dostupni fiskalni prostor. Unatoč poboljšanjima na tržištima rada i određenom napretku u reformama usmjerenima na povećanje otpornosti tržišta rada, stope nezaposlenosti i dalje su visoke te postoji opasnost od kronične dugoročne nezaposlenosti, što dovodi do daljnjeg slabljenja socijalne situacije u najranjivijim državama. U tijeku je vanjsko uravnoteženje, no napredak je bio asimetričan te su u nekolicini država članica već neko vrijeme prisutni povećani viškovi tekućeg računa. Ambiciozne strukturne reforme tržišta rada i tržišta proizvoda omogućile bi potrebne gospodarske prilagodbe unutar europodručja te potaknule rast u državama u kojima se te reforme provode. Reforme dovode do povećanja stope zaposlenosti i snižavanja cijena za potrošače te tako pridonose i većoj socijalnoj uključenosti. Budu li se provodile zajednički u svim državama članicama, strukturne reforme mogu donijeti korist europodručju u cjelini zbog pozitivnih učinaka prelijevanja trgovinskim i financijskim kanalima. To bi potaknulo i odabir odgovarajućih politika u ostatku europodručja. Tematske rasprave Euroskupine mogu potpomoći ovaj proces ocjenjivanjem i komparativnom analizom reformi i njihova učinka na europodručje u cjelini. To se može postići na temelju najbolje prakse, sporazumom o zajedničkim načelima dobrih reformi te uzajamnim pritiskom. U pogledu procesa prilagodbe na nacionalnoj razini, a time i u pogledu funkcioniranja europodručja, osobito je važno redovito praćenje napretka u provedbi reformi u državama članicama u kojima postoje prekomjerne neravnoteže i neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje.

               (4)

               Jedan je od ključnih izazova politika s kojim se suočava europodručje smanjenje državnog duga primjenom odgovorne fiskalne politike. Zahvaljujući konsolidacijskim naporima posljednjih godina fiskalna situacija u europodručju se poboljšala, no usklađenje fiskalnih politika i dalje je ispod optimalne razine. U nekim državama članicama europodručja još uvijek je nužno nastaviti provoditi fiskalnu prilagodbu kako bi se smanjila izrazito visoka razina duga. U drugim državama postoji veći manevarski prostor koji se može iskoristiti za poticanje domaće potražnje s posebnim naglaskom na ulaganja; time bi se pružila podrška domaćem rastu i europodručju u cjelini. Fleksibilnost koja je ugrađena u pravila Pakta o stabilnosti i rastu državama članicama omogućuje da olakšaju strukturne reforme i ulaganja i istodobno se pridržavaju dogovorenih zajedničkih pravila. Fiskalne strategije još ne pogoduju u dovoljnoj mjeri rastu. U području prihoda postoji dodatni prostor za poboljšanje učinkovitosti poreznih sustava i smanjenje poreznog opterećenja rada unatoč povećanom usklađenju u Euroskupini. U području rashoda potrebno je staviti veći naglasak na javna ulaganja na temelju pouzdane analize troškova i koristi, te druge javne rashode s jakim i pozitivnim učincima rasta. Revizije potrošnje ukazuju na potrebu povećanja učinkovitosti u javnoj upravi. Tom bi procesu pridonijeli učinkoviti nacionalni fiskalni okviri.

               (5)

               Uvjeti na financijskom tržištu u europodručju poboljšavaju se, no unatoč tome krediti privatnom sektoru i dalje su ograničeni, a financijska tržišta ostaju fragmentirana. To koči ulaganja u europodručju. Kao posljedica toga nastao je velik investicijski jaz pri čemu postoji potreba i za materijalnim i za nematerijalnim ulaganjima. Plan ulaganja EU-a pruža mogućnosti za pokretanje ulaganja i njihovo usmjeravanje u produktivne svrhe. Međutim, učinak plana ulaganja i proširenog programa Europske središnje banke za kupnju imovine bit će veći ako se upotpuni mjerama u širem financijskom sektoru usmjerenima na ponovno oživljavanje protoka kredita, produbljivanje kapitalnih tržišta i jačanje dugoročnog financiranja gospodarstva. U tijeku je dovršetak bankarske unije koji će se podržati primjenom jedinstvenih pravila i dosljednog regulatornog pristupa. Bolje integriranim i učinkovitijim tržištima kapitala mobilizirala bi se dodatna sredstva za ulaganja, europsko gospodarstvo postalo bi manje ovisno o bankama, a njegove financijske strukture postale bi uravnoteženije i stabilnije.

               (6)

               Bez obzira na nedavna postignuća u jačanju strukture EMU-a sadašnji izazovi zahtijevaju napredak u dovršenju njegove izgradnje. Za daljnji razvoj EMU-a potreban je postupni pristup koji objedinjuje disciplinu i solidarnost. Predsjednik Komisije u suradnji s predsjednicima Europskog vijeća, Europskog parlamenta, Europske središnje banke i Euroskupine pripremit će daljnje mjere za bolje ekonomsko upravljanje u europodručju,

         PREPORUČUJE da države članice europodručja u okviru Euroskupine u razdoblju 2015. – 2016. poduzmu sljedeće:

               1.

               primijene uzajamni pritisak za promicanje strukturnih reformi kojima se olakšava ispravak velikog unutarnjeg i vanjskog duga i podupiranje ulaganja. Redovno procjenjuju rezultate reformi u državama članicama koje zahtijevaju poseban nadzor u okviru postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže. Nastave redovito tematsko ocjenjivanje strukturnih reformi. Do proljeća 2016. donesu odluku o daljnjim mjerama u okviru postupka usklađivanja radi smanjenja visokog poreznog opterećenja rada te odluku o reformiranju tržišta usluga.

               2.

               Usklade fiskalne politike kako bi se osiguralo da sveukupna fiskalna politika europodručja bude u skladu s rizicima održivosti i konjunkturnim uvjetima. To ne dovodi u pitanje ispunjavanje uvjeta Pakta o stabilnosti i rastu. Do proljeća 2016. održe tematske rasprave o poboljšanju kvalitete i održivosti javnih financija, posebno se usredotočujući na davanje prednosti materijalnim i nematerijalnim ulaganjima na nacionalnoj razini i razini EU-a i na porezne sustave koji pogoduju rastu. Nadziru učinkovitost nedavno ojačanih nacionalnih fiskalnih okvira.

               3.

               Osiguraju pravodobno dovršenje daljnjih mjera u okviru sveobuhvatne ocjene koju provodi Europska središnja banka, provedbu Direktive 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) (Direktiva o oporavku i sanaciji banaka), dovršetak ratifikacije međuvladinog sporazuma o jedinstvenom sanacijskom fondu te početak rada Fonda od siječnja 2016. Promiču mjere za produbljivanje tržišnog financiranja, poboljšanje dostupnosti financijskih sredstava malim i srednjim poduzećima i razvoj alternativnih izvora financiranja. Potiču daljnje reforme nacionalnih stečajnih postupaka.

               4.

               Nastave s radom na produbljivanju ekonomske i monetarne unije te doprinose poboljšanju okvira ekonomskog nadzora u kontekstu izvješća o daljnjim koracima za bolje ekonomsko upravljanje u europodručju, koje je pripremio predsjednik Europske komisije Jean-Claude Juncker u uskoj suradnji s predsjednikom Europskog vijeća Donaldom Tuskom, predsjednikom Europskog parlamenta Martinom Schulzom, predsjednikom Europske središnje banke Mariom Draghijem i predsjednikom Euroskupine Jeroenom Dijsselbloemom te u kontekstu daljnjih mjera u vezi s izvješćem.

      Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Direktiva 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava te o izmjeni Direktive Vijeća 82/891/EEZ i direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2005/56/EZ, 2007/36/EZ, 2011/35/EU, 2012/30/EU i 2013/36/EU te uredbi (EU) br. 1093/2010 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 173, 12.6.2014., str. 190.).


title: Preporuku Vijeća od 11. srpnja 2017. o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2017.

text:
               9.8.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 261/83

         PREPORUKU VIJEĆA
   od 11. srpnja 2017.
   o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2017.
   (2017/C 261/19)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2017. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Austrija nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za Preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 9. i 10. ožujka 2017. Vijeće je 21. ožujka 2017. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”) (3).

               (2)

               Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Austrija bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, koja je navedena u preporuci 1. u nastavku.

               (3)

               Izvješće za Austriju za 2017. objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Austrije u rješavanju preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke za tu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Austrije u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

               (4)

               Austrija je 21. travnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017., a 2. svibnja 2017. svoj Program stabilnosti za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (5)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESI fondovi) za razdoblje 2014.–2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (6)

               Austrija je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2017. očekuje da će se ukupni deficit poboljšati na 1,0 % BDP-a u 2017., a zatim u 2021. doseći 0,3 % BDP-a. Predviđa se da će se 2019. ostvariti srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 0,45 % BDP-a do 2016., a nakon toga od 0,5 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u postupno smanjiti s 84,6 % u 2016. na 71,0 % u 2021. Makroekonomski je scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan, uz pretpostavku da će u 2017. i 2018. doći do velikog rasta ulaganja i izvoza.

               (7)

               U Programu stabilnosti upućuje se na znatan učinak iznimnog priljeva izbjeglica i mjera sigurnosti na proračun i pružaju odgovarajući dokazi o opsegu i prirodi tih dodatnih proračunskih troškova. U skladu s podacima Komisije prihvatljivi dodatni rashodi u 2016. za izniman priljev izbjeglica iznosili su 0,25 % BDP-a, a za mjere sigurnosti 0,04 % BDP-a. Dodatan učinak mjera sigurnosti 2017. u odnosu na 2016. trenutačno se procjenjuje na 0,01 % BDP-a. Odredbama iz članka 5. stavka 1. i članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 uzimaju se u obzir ti dodatni rashodi jer su priljev izbjeglica te ozbiljnost terorističke prijetnje neuobičajeni događaji, njihov je utjecaj na javne financije Austrije znatan, a održivost ne bi bila ugrožena ako se dopusti privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Stoga je, kako bi se u obzir uzeli dodatni troškovi povezani s izbjeglicama i mjerama sigurnosti, zahtjev u pogledu prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja za 2016. smanjen. U pogledu 2017. konačna će ocjena, uključujući prihvatljive iznose, biti izrađena u proljeće 2018. na temelju zabilježenih podataka koje su dostavila austrijska nadležna tijela.

               (8)

               Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Austriji da osigura da odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja bude ograničeno na odstupanje povezano s utjecajem iznimnog priljeva izbjeglica na proračun (5) te da u tu svrhu ostvari godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,3 % BDP-a u 2017., osim ako se srednjoročni proračunski cilj ostvari uz niži napor. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2017. strukturni saldo morat će ostati stabilan u 2017., uzimajući u obzir odobrena odstupanja. Na temelju proljetne prognoze Komisije postoji rizik od određenog odstupanja od tog zahtjeva u 2017. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2017. Austrija bi u 2018. trebala osigurati da nominalna stopa rasta neto primarnih državnih rashoda (6) ne premaši 2,2 %, što odgovara poboljšanju strukturnog salda za 0,3 % BDP-a (7). Ne bude li promjene u politikama, za Austriju bi postojao rizik od određenog odstupanja od zahtjeva u 2018. Istodobno se predviđa da će Austrija u 2017. i 2018. biti usklađena s pravilom o dugu. Općenito, Vijeće smatra da Austrija treba biti spremna poduzeti dodatne mjere za osiguravanje usklađenosti u 2017. i 2018.

               (9)

               Zbog brzog starenja stanovništva rashodi za mirovine i zdravstvenu skrb srednjoročno i dugoročno srednji su rizik za fiskalnu održivost. Austrijski javni rashodi za mirovine relativno su visoki u usporedbi s drugim državama članicama i očekuje se da će se do 2060. povećati za 0,5 postotnih bodova BDP-a. Za usporedbu, očekuje se da će se prosjek Unije u istom razdoblju smanjiti za 0,2 postotna boda BDP-a. Stvarna dob za umirovljenje i dalje je niska, unatoč nedavnim reformama, i jedan je od glavnih uzroka većih rashoda za mirovine. Izražena kao prosječna dob napuštanja tržišta rada iznosi 62 godine i 6 mjeseci za muškarce te 61 godinu za žene, što je ispod prosjeka Unije koji iznosi 63 godine i 7 mjeseci za muškarce te 62 godine i 7 mjeseci za žene (2014.). Nadalje, trenutačna zakonska dob za umirovljenje za žene, koja iznosi 60 godina, među najnižima je u Uniji, a njezino usklađivanje s dobi za muškarce počet će tek 2024. Povezivanjem zakonske dobi za umirovljenje s promjenama u očekivanoj životnoj dobi lakše bi se osigurala održivost mirovinskog sustava u kontekstu starenja stanovništva, a doprinijelo bi se i podizanju stvarne dobi za umirovljenje.

               (10)

               Očekuje se da će srednjoročno i dugoročno znatno porasti javni rashodi za zdravstvenu skrb, koji su već na visokoj razini, i to za 1,3 postotna boda BDP-a do 2060., dok je prosjek Unije 0,9 postotnih bodova. Velik bolnički sektor glavni je uzrok visokih rashoda za zdravstvenu skrb, dok jeftinija izvanbolnička skrb nije dovoljno iskorištena. Udio rashoda za bolnice u sveukupnim troškovima za zdravstvenu skrb među najvećima je u Uniji. Stoga je nedavne inicijative za bolje osiguravanje primarne skrbi potrebno temeljito provesti, među ostalim podržavanjem novih financijskih sporazuma između pružatelja zdravstvene skrbi i fondova socijalne sigurnosti. Nadalje, austrijski bolnički sektor nedovoljno primjenjuje djelotvornu javnu nabavu kao što su natječaji u cijeloj Uniji (0,23 % BDP-a, za razliku od prosjeka Unije od 0,62 %), agregiranje nabave i kriterije za dodjelu koji nisu povezani s cijenom.

               (11)

               Zahvaljujući zakonu o financijskom ujednačavanju iz 2017. pojednostavnjeni su financijski odnosi među različitim razinama vlasti u Austriji. Međutim, fiskalni okvir u Austriji i dalje je prekomjerno složen u pogledu nadležnosti i financijskih aranžmana te je i dalje prisutan problem neusklađenosti ograničenih ovlasti za prikupljanje prihoda i širih odgovornosti za potrošnju lokalnih i saveznih vlasti.

               (12)

               Iako se zahvaljujući poreznoj reformi iz 2016. porezni klin sa 49,5 % smanjio na 46,7 %, u usporedbi s prosjekom Unije od 40,6 % i dalje je relativno visok (podaci se odnose na jednog prosječnog primatelja dohotka bez djece). Zbog nedostatka indeksacije poreznih razreda prema inflaciji porezni klin opet će postupno rasti kao posljedica godišnjeg fiskalnog iscrpljivanja. S druge strane, izvori prihoda koji više pogoduju rastu, npr. periodični porezi na nekretnine, nedovoljno se iskorištavaju, uglavnom zbog zastarjelosti porezne osnovice. Prihodi od periodičnih poreza na nekretnine u Austriji vrlo su niski i iznose 0,2 % BDP-a, dok je prosjek u Uniji u 2014. iznosio 1,6 % BDP-a. Isto tako, implicitna porezna stopa na energiju u Austriji relativno je niska, što upućuje na neiskorišteni potencijal poreza u području okoliša, koji uključuju i pozitivne poticaje na promjene u ponašanju.

               (13)

               Iako su kretanja na tržištu rada u Austriji bolja nego u većini država članica, izazovi i dalje postoje. Konkretno, potencijal žena na tržištu rada nije dovoljno iskorišten, što je vidljivo u velikom rodnom jazu u plaćama, koji, među ostalim, nastaje zbog velikog udjela rada u nepunom radnom vremenu. Rodni jaz u plaćama 2015. iznosio je 21,7 %, dok je prosjek u Uniji iznosio 16,3 %. Do velikog i iznadprosječnog udjela žena koje rade u nepunom radnom vremenu uglavnom dolazi zbog njihovih odgovornosti povezanih sa skrbi za djecu i starije. Broj mjesta za ranu skrb o djeci za djecu mlađu od tri godine u 2015. iznosio je 25,5 %, što je i dalje znatno manje od cilja iz Barcelone od 33 %.

               (14)

               Austrija je već premašila svoje nacionalne ciljeve u okviru strategije Europa 2020. u pogledu obrazovanja. Međutim, obrazovni rezultati uvelike ovise o socijalno-ekonomskom položaju, što je potvrđeno rezultatima istraživanja OECD-ova Programa za međunarodnu procjenu učenika (PISA) 2015. Nadalje, obrazovni rezultati učenika migrantskog podrijetla znatno su lošiji u odnosu na učenike koji nisu migrantskog podrijetla. Vjerojatnost da će učenici rođeni u inozemstvu prekinuti školovanje prije završetka više sekundarne razine obrazovanja bila je u 2016. 2,7 puta veća nego kod učenika rođenih u tuzemstvu. Izazovi povezani s integracijom odnose se i na djecu imigranata rođenu u Austriji. Isto tako, Austrija se suočava s problemom integracije velikog broja tražitelja azila i izbjeglica u svoj obrazovni sustav.

               (15)

               Kretanja u bankarskom sektoru upućuju na stabilna, ali spora poboljšanja. Kapitalizacija austrijskih banaka i dalje je ispod one usporedivih banaka Unije, a sposobnost banaka da ostvaruju dobit na domaćem tržištu pod pritiskom je. Kada je riječ o međunarodnom djelovanju, kvaliteta imovine i profitabilnost dodatno su se poboljšale na više tržišta u srednjoj, istočnoj i jugoistočnoj Europi, ali i dalje postoje osjetljiva područja. Zbog povećanja cijena nekretnina i rastom hipotekarnih kredita ističe se važnost makrobonitetnih mjera.

               (16)

               U 2016. u Austriji je ponovno došlo do rasta ulaganja, ali ulaganja malih i srednjih poduzeća te ulaganja u uslužnom sektoru i dalje su slaba. Austrija je prepoznala važnost koju osnivanje i rasta poduzeća imaju za nova ulaganja (tj. ona koja prelaze granice zamjenskih ulaganja) i s njima povezano otvaranje radnih mjesta. Austrija je stoga postavila ambiciozne ciljeve olakšavanja digitalne transformacije i rješavanja tradicionalno niske stope osnivanja poduzeća (7,4 % u usporedbi s prosjekom Unije od 10,8 %) i rasta poduzeća (7,3 % udjela poduzeća brzog rasta u usporedbi s prosjekom Unije od 9,2 %). Već su najavljene određene posebne mjere kojima se smanjenje prepreka ulaganjima kombinira s poboljšanjem okvirnih uvjeta za financiranje vlasničkim kapitalom, promicanje poduzetništva i porezne poticaje.

               (17)

               U sektoru poslovnih usluga i reguliranim profesijama i dalje postoje velike regulatorne prepreke, a razina ograničenja viša je od prosjeka Unije, posebno za arhitekte i inženjere. Osim toga, za te je profesije te za odvjetnike, računovođe/porezne savjetnike, patentne zastupnike, posrednike za nekretnine i turističke vodiče stopa fluktuacije poduzetnika znatno niža od prosjeka Unije, što upućuje na to da su dinamika i tržišno natjecanje u području profesionalnih usluga u Austriji relativno slabi. Te prepreke, među ostalim, uključuju sljedeće: 1. ograničenja u pogledu vlasničke strukture i oblika društva za arhitekte, inženjere i patentne zastupnike, 2. multidisciplinarna ograničenja za arhitekte i inženjere; te 3. izrazito širok opseg rezerviranih djelatnosti za arhitekte, inženjere i turističke vodiče. Smanjenjem tih prepreka tržišno natjecanje bilo bi intenzivnije, što bi dovelo do ulaska većeg broja poduzeća na tržište i nižih cijena za potrošače. Komisija je u svojoj komunikaciji iz siječnja 2017. u sklopu paketa mjera za uklanjanje prepreka na tržištima usluga objavila preporuke za rješavanje tog pitanja.

               (18)

               Austrija je uložila znatne napore u prihvat tražitelja azila te integraciju izbjeglica i drugih imigranata. Međutim, integracija osoba migrantskog podrijetla na tržište rada, osobito žena rođenih u trećim zemljama i izbjeglica koji traže zaposlenje, i dalje je izazov.

               (19)

               Komisija je u okviru europskog semestra 2017. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Austrije i objavila je u izvješću za tu zemlju za 2017. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2017. i Nacionalni program reformi za 2017. te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Austriji u proteklim godinama. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Austriji, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine Unije.

               (20)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2017., a njegovo je mišljenje (8) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

         PREPORUČUJE da Austrija 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               Nastaviti s provedbom fiskalne politike u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, što podrazumijeva da bi 2018. trebala ostvariti svoj srednjoročni proračunski cilj, uzimajući u obzir odstupanje povezano s neuobičajenim događajima. Osigurati održivost zdravstvenog i mirovinskog sustava. Racionalizirati i raspodijeliti nadležnosti na različite razine vlasti te uskladiti njihove odgovornosti za financiranje i potrošnju.

               2.

               Poboljšati rezultate žena na tržištu rada, među ostalim osiguravanjem usluga cjelodnevne skrbi. Poboljšati obrazovne rezultate mladih u nepovoljnom položaju, posebno onih migrantskog podrijetla. Poticati ulaganja u uslužnom sektoru smanjenjem administrativnih i regulatornih prepreka, pojednostavnjenjem ulaska na tržište i olakšavanjem rasta poduzeća.

      Sastavljeno u Bruxellesu 11. srpnja 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         T. TÕNISTE

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

      (3)  SL C 92, 24.3.2017., str. 1.

      (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (5)  Austriji je dopušteno odstupanje od njezina srednjoročnog proračunskog cilja do 2017. i 2018. dodatnim utjecajem na proračun koji se odnosi na izniman priljev izbjeglica i sigurnosne mjere u 2015. i 2016. jer se privremena odstupanja u svakom slučaju prenose na razdoblje od ukupno tri godine.

      (6)  Neto državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

      (7)  Za Austriju se u 2018. za potrebnu prilagodbu uzima u obzir odstupanje povezano s neuobičajenim događajima odobreno za 2016. jer se privremena odstupanja prenose na razdoblje od tri godine.

      (8)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.