               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.5.2020.
            COM(2020) 518 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Malte za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2020.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Malte za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2020.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2020. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Malta navodi kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

               (2)Izvješće za Maltu
                  2
                za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U njemu su ocijenjeni napredak Malte u provedbi preporuka za Maltu koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019.
                  3
               , mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Malte u ostvarenju nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Svjetska zdravstvena organizacija službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti COVID-19. Riječ je o ozbiljnoj javnozdravstvenoj krizi koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, nestabilnost na financijskim tržištima, udare zbog potražnje potrošača i negativno utječe na razne sektore. Prijetnja je radnim mjestima i prihodima radnika i poslovanju poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski udar čije se znatne negativne posljedice već osjećaju u Europskoj uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju
                  4
                u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih dionika na nacionalnoj razini i na razini Unije.

               (4)Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi biti predmet demokratskog nadzora i neovisnog sudskog preispitivanja.

               (5)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu
                  5
               . Ta klauzula olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97. Komisija je u Komunikaciji Vijeću iznijela stajalište da trenutni uvjeti dopuštaju aktivaciju te klauzule zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada prouzročenog pandemijom bolesti COVID-19. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio donijeti i odluku o usvajanju revidirane fiskalne putanje. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne obustavljaju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, nego se državama članicama omogućuje da odstupe od uobičajenih proračunskih zahtjeva, a Komisiji i Vijeću da provedu nužne mjere koordinacije politika u okviru Pakta.

               (6)Radi ograničenja i nadzora širenja pandemije, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica, osiguranja adekvatnih uvjeta zaštite zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu te nastavka gospodarske aktivnosti, nužne su kontinuirane mjere potpore poslovnom sektoru i kućanstvima. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istovremeno bi države članice i Unija, izvlačeći pouke iz krize, trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za povratak na normalno funkcioniranje društava i gospodarstava te na održiv rast, a te bi mjere među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju.

               (7)Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 pokazala je da fleksibilnost jedinstvenog tržišta olakšava prilagodbu u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodnog kretanja robe, usluga i radnika, nužno je ukinuti izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje jedinstvenog tržišta čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvu potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije, uz poboljšane strategije nabave, diversificirane lance opskrbe i strateške rezerve osnovne medicinske opreme. Ključni su to elementi za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

               (8)Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire
                  6
                da bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za ublažavanje izvanrednih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Te će izmjene osigurati dodatnu fleksibilnost, ali i znatno jednostavnije i povezanije procedure. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020.–2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Maltu se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim građanima i sektorima.

               (9)Malta je 30. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020. i 2. svibnja 2020. Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (10)Na Maltu se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu.

               (11)Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira pogoršanje ukupnog salda, s deficita od 0,5 % BDP-a u 2019. na deficit od 7,5 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit smanjiti na 3,6 % BDP-a u 2021. Nakon smanjenja na 43,1 % BDP-a u 2019., prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-a porasti na 54,5 %. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost izazvana pandemijom bolesti COVID-19.

               (12)Malta je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 4,1 % BDP-a. Mjere uključuju dodatke na plaću za ugrožene sektore, povećanje kapaciteta zdravstvene skrbi i socijalne mjere povezane s pandemijom bolesti COVID-19. Osim toga, Malta je najavila mjere koje će pridonijeti likvidnosti poduzeća bez izravnog učinka na proračun. Programom stabilnosti za 2020. procjenjuje se da će državna jamstva omogućiti bankama da povećaju portfelj novih poslovnih kredita i do 6,1 % BDP-a. Te mjere uključuju kreditna jamstva. Programom stabilnosti za 2020. potvrđuju se i ranije najave odgoda plaćanja poreza na dohodak i poreza na dobit, poreza na dodanu vrijednost i socijalnih doprinosa. Mjere koje je Malta poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije o koordiniranom gospodarskom odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19. Puna provedba tih mjera, uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, pridonijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjoročnom razdoblju.

               (13)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2020. ne bude li promjene u politikama, predviđa se da će u Malti saldo opće države iznositi -6,7 % BDP-a u 2020. te -2,5 % u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u ostati ispod 60 % BDP-a u 2020. i 2021.

               (14)Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Malta u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/1997 nije ispunjen.

               (15)Radi sprečavanja širenja pandemije bolesti COVID-19 Malta je organizirala učinkovitu komunikacijsku kampanju o zdravlju, uspostavila mjere fizičke izolacije, karantene i nadzora te provela opsežno testiranje i praćenje kontakata. Malteške vlasti nastoje i povećati bolničke kapacitete, te kapacitete jedinica za intenzivno liječenje. Izravna nabava osobne zaštitne opreme provodi se na nacionalnoj razini. Malta se pridružila i Unijinu postupku zajedničke nabave osobne zaštitne opreme, laboratorijskih reagensa te testova i respiratora. Kad je riječ o lijekovima i aktivnim sastojcima, Malta aktivno prati situaciju kako bi utvrdila i predvidjela moguće nestašice i poduzela hitne korektivne mjere, posebno za slučaj da zemlje iz kojih obično dolaze lijekovi ili aktivni sastojci zatvore granice. Komisija je 12. svibnja 2020. odobrila 11,5 milijuna eura vrijedan program poticanja ulaganja u proizvodnju proizvoda koji se tiču pandemije bolesti COVID-19, među ostalima i medicinskih proizvoda kao što su cjepiva, bolnička i medicinska oprema, što se odnosi i na respiratore, te zaštitne odjeće i opreme. Provedeno je i djelotvorno premještanje i dodatno osposobljavanje medicinskog osoblja. Stručnjaci za javno zdravstvo koji su obnašali razne funkcije u regulatornim tijelima i ministarstvima preraspoređeni su i angažirani kao ispomoć u odgovoru na pandemiju.

               (16)Malteška vlada dala je poduzećima financijsku pomoć za informatičku opremu za rad od kuće te subvencije za radnike u obveznoj karanteni. Poduzećima i samozaposlenim osobama vlada je dala i jamstva i omogućila odgodu plaćanja poreza. Zaposleni u punom radnom vremenu u poduzećima u sektorima kao što su maloprodaja, veleprodaja, turizam i ugostiteljstvo, koji su veoma pogođeni pandemijom bolesti COVID-19, ili u sektorima koji su odlukom javnozdravstvenog nadzornika morali privremeno prekinuti poslovanje imat će pravo na plaću pet dana u tjednu, na temelju plaće od 800 EUR mjesečno. Zaposlenici u manje pogođenim sektorima imaju pravo na jedan do dva dana u tjednu, na temelju plaće od 800 EUR mjesečno. Vlada je najavila i potporu osobama s invaliditetom, obiteljima s djecom u kojima su oba roditelja zaposlena, a ne mogu raditi, radnicima koji su ostali bez posla zbog trenutačne krize te nezaposlenima koji žive u unajmljenom smještaju. Naposljetku, vlada će financirati do 2,5 postotnih bodova kamatnih stopa na bankovne kredite poduzeća pogođenih pandemijom bolesti COVID19.

               (17)Zdravstveni ishodi u malteškom zdravstvenom sustavu dobri su. Međutim, zbog pandemije bolesti COVID-19 malteški javnozdravstveni sustav izložen je dosad nezabilježenom pritisku. Jačanje kapaciteta zdravstvenog sustava da učinkovito odgovori na pandemijske krize kao što je COVID-19 poboljšalo bi njegovu otpornost. Sljedeća je područja potrebno posebno pratiti: i. sve veće oslanjanje na medicinske sestre migrantice u području akutne i dugotrajne skrbi te sve stariji privatni liječnici opće prakse mogu biti problem; ii. problemi u nabavi novih i inovativnih lijekova; iii. visoka cijena koju pacijenti moraju platiti za primarnu i ambulantnu skrb te neke lijekove; iv. liste čekanja za ambulantne specijalističke preglede stalno su duge, a odnedavno se i produljuju. I dalje je prioritet preusmjeravanje usluga s bolnica na primarnu zdravstvenu zaštitu.

               (18)Prema Komisijinoj prognozi očekuje se porast nezaposlenosti na 5,9 % u 2020. i oporavak na 4,4 % u 2021. Kako bi ublažila ozbiljne posljedice krize na zaposlenost, Malta je uz savjetovanje sa socijalnim partnerima poduzela hitne mjere kojima nastoji spriječiti otpuštanja i potiče skraćeno radno vrijeme. Trajnijim prihvaćanjem programa skraćenog radnog vremena zaštitila bi se radna mjesta na putu prema gospodarskom oporavku. Najvažnije je osigurati primjerenu potporu i dostupnost socijalne zaštite za sve radnike, uključujući samozaposlene, te uzeti u obzir mogućnost duljeg trajanja nezaposlenosti. Malteškim sustavom socijalne zaštite mora se na primjeren način pomoći i stranim radnicima u traženju alternativnog zaposlenja, u produljenju radnih dozvola kada je to moguće te u pristupu drugim socijalnim uslugama. Uz relativno velik broj niskokvalificiranih odraslih osoba, stanje pogoršava i velik broj učenika koji prekidaju školovanje. Zbog aktualne krize u nekim sektorima može biti izraženiji nedostatak radnika odgovarajućih znanja i vještina, a u drugima se mogu redefinirati tražene vještine. Zbog toga je još važnije definirati tražene vještine i prekvalificirati radnike, posebno u području digitalnih i zelenih vještina. Malta je nedavno ostvarila napredak u području obrazovanja i osposobljavanja, ali veliki izazovi i dalje postoje, među ostalima to je i velik broj učenika kojima nedostaju osnovne vještine.

               (19)Zbog krize izazvane bolešću COVID-19 hitna provedba mjera potpore likvidnosti poduzeća postala je malteški prioritet. Nužno je osigurati stalan dotok kredita i pristup financiranju, osobito malim i srednjim poduzećima u najpogođenijim sektorima. Bankarski sustav ima važnu ulogu u učinkovitoj provedbi mjera likvidnosti jer osigurava kredite i usmjerava javna jamstva, čime se prevladava konzervativni pristup kreditiranju koji je postojao prije ove krize. Pri osmišljavanju i provedbi tih mjera potrebno je uzeti u obzir otpornost bankarskog sektora.

               (20)Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno mobilizirati veća sredstva na početku provedbe već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Ulaganja radi bržeg oporavka prilika su za uspostavu održivijeg gospodarstva Malte. Za preobrazbu Malte u klimatski neutralno gospodarstvo bit će potrebna znatna privatna i javna ulaganja tijekom duljeg razdoblja. Ulaganja radi smanjenja emisija stakleničkih plinova, opisana u Nacionalnom energetskom i klimatskom planu Malte, te radi rješavanja drugih negativnih vanjskih učinaka na okoliš, posebno u sektorima graditeljstva i prometa, mogu pomoći da se postigne dvostruki cilj gospodarskog oporavka i održivosti. Potpora obnovi postojećeg fonda zgrada i ciljani programi osposobljavanja građevinskih radnika i instalatera sustava za grijanje pomoći će u poboljšanju energetske učinkovitosti zgrada. Daljnjim ulaganjem u održivi prijevoz može se osigurati dobra alternativa upotrebi osobnih automobila. Malta bi izradom programa za korištenje sredstava iz Fonda za pravednu tranziciju u razdoblju 2021.–2027. mogla lakše odgovoriti na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, kako je navedeno u Prilogu D Izvješću za Maltu
                  7
               . To bi joj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

               (21)Naglašavanjem važnosti istraživanja i inovacija te boljim uključivanjem istraživanja i inovacija u poslovno okruženje poduprijet će se održivost na znanju utemeljenog gospodarskog modela Malte. Malta je razvila usluge e-uprave za građane i poduzeća, uključujući nekoliko mobilnih aplikacija. Međutim, te su usluge i dalje slabo prihvaćene u javnosti. Za lakšu digitalnu tranziciju gospodarstva presudno je potaknuti građane i poduzeća da se služe digitalnim javnim uslugama.

               (22)Malta se preusmjerila na uslužni sektor orijentiran na međunarodna tržišta, osobito na igre na sreću na daljinu, virtualnu imovinu i programe dodjele državljanstva i prava boravka i to doprinosi njezinu gospodarskom rastu, ali čini je i podložnom riziku od pranja novca, koji tek treba ublažiti. Kako bi se taj rizik spriječio i suzbio, poduzimaju se koraci za jačanje uloge nadzornika za sprečavanje pranja novca. Popravila se i suradnja s drugim nadležnim tijelima. Međutim, zabrinjava običaj malteškog tijela za nadzor financijskih usluga da za nadzorne zadaće angažira privatne konzultante. I dalje su pristupni nedostaci u istrazi i kaznenom progonu pranja novca. Jačanjem nacionalnog nadzora financijskih poduzeća usmjerenih na međunarodno tržište, a licenciranih na Malti, ojačao bi se opći okvir upravljanja. U sektoru osiguranja ključna je suradnja domaćih i vanjskih nadzornih tijela. Potrebno je još popraviti nadzor podružnica banaka iz trećih zemalja te poboljšati pristup koji uzima u obzir rizike te vrednovanje prikladnosti mjera kojima bankarske institucije upravljaju rizicima.

               (23)Rješavanje problema agresivnog poreznog planiranja i dalje je ključno za poboljšanje učinkovitosti i pravednosti poreznih sustava. Zbog učinaka prelijevanja među državama članicama koji proizlaze iz strategija agresivnog poreznog planiranja poreznih obveznika, zakonodavstvo EU-a potrebno je dopuniti koordiniranim djelovanjem na razini nacionalnih politika. Malta poduzima korake da provedbom prethodno dogovorenih međunarodnih i europskih inicijativa riješi problem agresivnog poreznog planiranja, ali zbog tretmana rezidentnih trgovačkih društava koja nemaju domicil na Malti, kao i programa dodjele državljanstva i prava boravka ulagačima koji čak i ne moraju biti rezidenti Malte u porezne svrhe, postoji rizik od dvostrukog neoporezivanja i poduzeća i pojedinaca.

               (24)Malta je suočena i s problemom jačanja institucionalnih kapaciteta za borbu protiv korupcije. Najavljene su reforme radi jačanja istražnog postupka i kaznenog progona djela korupcije, a u tijeku su i konzultacije s relevantnim dionicima, posebno s Venecijanskom komisijom, o pravosudnoj reformi. Potrebno je donijeti konkretne mjere kako bi se dovršile sve te reforme i kako bi one počele djelovati.

               (25)Iako se ove preporuke prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za Maltu iz 2019. koje je Vijeće usvojilo 9. srpnja 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za uklanjanje srednjoročnih i dugoročnih strukturnih nedostataka. Te su preporuke i dalje relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom godišnjeg ciklusa europskog semestra sljedeće godine. Isto vrijedi i za preporuke koje se odnose na investicijske politike. O tim potonjim preporukama trebalo bi voditi računa pri izradi strateških programa financiranja kohezijske politike nakon 2020., uključujući i pri izradi mjera ublažavanja i strategija izlaska iz aktualne krize.

               (26)Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može pridonijeti održivom gospodarstvu. Države članice su u svojim nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja. Osigura li punu provedbu preporuka navedenih u nastavku, Malta će pridonijeti napretku u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji zajamči konkurentna održivost.

               (27)Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka pandemije bolesti COVID-19. Malta bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje i s politikama drugih država članica europodručja.

               (28)Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Malte i objavila je u Izvješću za Maltu za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020. i Nacionalni program reformi za 2020. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Malti prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Malti nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće ekonomsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (29)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje
                  8
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Malta u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.U skladu s općom klauzulom o odstupanju, poduzeti sve potrebne mjere za učinkovit odgovor na pandemiju, održavanje gospodarstva i potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provesti fiskalne politike kojima će se ostvariti dobar srednjoročni fiskalni položaj i osigurati održivost duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Učiniti zdravstveni sustav otpornijim kad je riječ o zdravstvenim radnicima, ključnim medicinskim proizvodima i primarnoj skrbi.

               2.Konsolidirati programe skraćenog radnog vremena i svim radnicima osigurati adekvatnu zaštitu u slučaju nezaposlenosti. Unaprijediti kvalitetu i uključivost obrazovanja i razvoja vještina.

               3.Osigurati učinkovitu provedbu mjera potpore likvidnosti pogođenih poduzeća i samozaposlenih osoba. Mobilizirati veća početna sredstva za postojeće projekte javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, prije svega u čistu i učinkovitu proizvodnju i upotrebu energije, održivi promet, gospodarenje otpadom, istraživanje i inovacije.

               4.Dovršiti reforme kojima se rješavaju postojeći nedostaci u institucionalnim kapacitetima i upravljanju radi jačanja neovisnosti pravosuđa. Nastaviti rad na adekvatnoj procjeni i ublažavanju rizika od pranja novca te osigurati učinkovitu provedbu okvira za sprečavanje pranja novca. Pojačati odlučnije mjere i ukloniti one karakteristike poreznog sustava koje pojedincima i multinacionalnim poduzećima mogu olakšati agresivno porezno planiranje.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 517 final.

                     (3)

                        SL C 301, 5.9.2019., str. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) ( SL L 99, 31.3.2020., str. 5) i Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1).

                     (7)

                        SWD(2020) 517 final.

                     (8)

                        Prema članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.5.2020.
            COM(2020) 514 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Latvije za 2020.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Latvije za 2020.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta i time označila početak Europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Latvija jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

               (2)Izvješće za Latviju
                  2
                za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen
                  3
                napredak Latvije u smislu preporuka za Latviju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Latvije u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Svjetska zdravstvena organizacija službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti COVID-19. Pandemija je ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača i negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta, dohotke radnika i poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski udar čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Europskoj uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju
                  4
                u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih dionika na nacionalnoj razini i na razini Unije.

               (4)Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi biti predmet demokratskog nadzora i neovisnog sudskog preispitivanja.

               (5)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu
                  5
               . Ta klauzula olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97. Komisija je u Komunikaciji Vijeću iznijela stajalište da trenutni uvjeti dopuštaju aktivaciju te klauzule zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada prouzročenog pandemijom bolesti COVID-19. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio donijeti i odluku o usvajanju revidirane fiskalne putanje. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne obustavljaju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, nego se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

               (6)Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi uvođenja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na radnom mjestu u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija, izvlačeći pouke iz krize, trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za povratak na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju.

               (7)Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju jedinstveno tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodnog kretanja robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje jedinstvenog tržišta moraju se ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvu potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije, uz poboljšane strategije nabave, diversificirane lance opskrbe i strateške rezerve osnovne medicinske opreme. Ključni su to elementi za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

               (8)Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire
                  6
                kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za ublažavanje izvanrednih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Te će izmjene osigurati dodatnu fleksibilnost, ali i znatno jednostavnije i povezanije procedure. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020.–2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Latvija se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim građanima i sektorima.

               (9)Socioekonomske posljedice pandemije vjerojatno će se nejednako osjetiti u sektorima i regijama zbog različitih obrazaca specijalizacije. To uključuje rizik od povećanja nejednakosti u Latviji. Među ostalim zbog rizika od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, na postojeću je situaciju nužno odgovoriti ciljanim politikama.

               (10)Latvija je 30. travnja 2020. dostavila Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, programi su ocijenjeni istodobno.

               (11)Na Latviju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu.

               (12)Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo od deficita od 0,2 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 9,4 % BDP-a u 2020. Ne bude li promjene u politikama, predviđa se smanjenje državnog deficita na 5,0 % BDP-a u 2021. te na 2,7 % BDP-a do 2023. Na temelju Programa stabilnosti za 2020. očekuje se da će udio duga opće države u BDP-u nakon smanjenja na 36,9 % BDP-a u 2019. porasti na 53 % u 2022. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost izazvana pandemijom bolesti COVID-19.

               (13)Latvija je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 3,0 % BDP-a. Mjere uključuju mogućnost odgode poreznih obveza do tri godine, prošireno pokriće bolovanja koje plaća država, potporu posebnim sektorima i dodatne rashode za zdravstvo. Osim toga, Latvija je donijela mjere potpore likvidnosti poduzećima u obliku jamstava i kredita u iznosu od 3,2 % BDP-a. Mjere koje je Latvija poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije o koordiniranom gospodarskom odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19. Puna provedba tih mjera uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, pridonijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

               (14)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika u Latviji, ukupni saldo opće države iznositi –7,3 % BDP-a u 2020. te –4,5 % u 2021. To odražava relativno sličan učinak poticajnih mjera kao u Programu stabilnosti, ali predviđa se da će pad zaposlenosti biti niži te se pretpostavlja da će i automatski stabilizatori na strani rashoda biti niži. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u ostati ispod 60 % BDP-a u 2020. i 2021.

               (15)Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Latvija u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/1997 nije ispunjen.

               (16)Latvija je 13. ožujka 2020. proglasila izvanredno stanje i produljila ga do 9. lipnja 2020. Vlada je ograničila kretanje osoba preko latvijskih granica zračnim, željezničkim i morskim putem, zatvorila škole i sveučilišta, zabranila sva javna događanja, uvela mjere ograničavanja socijalnih kontakata, ograničila rad trgovina vikendom i potaknula korištenje digitalnih javnih usluga. S obzirom na poboljšanu epidemiološku situaciju, vlasti su popustile nacionalna ograničenja od 12. svibnja 2020. i pristala od 15. svibnja 2020. ponovno otvoriti granice s Litvom i Estonijom. Prema Komisijinoj prognozi očekuje se porast nezaposlenosti na 8,6 % u 2020. i neznatan oporavak na 8,3 % u 2021. Predviđa se pad gospodarstva za 7 % u 2020., pri čemu će ulaganja i izvoz biti najteže pogođeni zbog smanjenja inozemne potražnje i rastuće nesigurnosti. Očekuje se smanjenje zaposlenosti za 2,5 %, uzimajući u obzir činjenicu da će negativni učinak na zaposlenost biti znatno ublažen programom potpore privremeno nezaposlenim radnicima koji subvencionira država i subvencijama za plaće u sektorima usmjerenima na izvoz. Latvija je na krizu odgovorila sveobuhvatnim paketom fiskalnih i gospodarskih mjera. Mjere latvijskih tijela usmjerene su u tri područja: 1. potpora radnicima 2. potpora poduzećima i 3. potpora najteže pogođenim gospodarskim sektorima. Mjere politike tržišta rada usmjerene na očuvanje radnih mjesta i jačanje socijalne sigurnosne mreže uključuju, među ostalim, subvencije za plaće u iznosu do 75 % bruto plaće radnika, plaćeno bolovanje radnicima oboljelima od bolesti COVID-19 ili radnicima u karanteni te produljenje isplate naknada za nezaposlenost. Potporom poduzećima koja su suočena s privremenim teškoćama želi se osigurati dodatna likvidnost održivim poduzećima i brzo potaknuti opskrbu najvažnijim proizvodima i uslugama.

               (17)Zbog pandemije bolesti COVID-19 morale su se uvesti dosad nezabilježene mjere radi ograničavanja širenja bolesti i njezinih posljedica. COVID-19 naglasio je strukturne nedostatke latvijskog zdravstvenog sustava koji su izravno povezani s ograničenim financijskim i ljudskim resursima i reformama koje napreduju vrlo sporo. Na pristup kvalitetnoj i cjenovno pristupačnoj zdravstvenoj zaštiti te na učinkovitost zdravstvenog sustava utječe niska razina javnog financiranja. Zato se velik broj građana žali da im potrebe za zdravstvenom skrbi nisu zadovoljene, neposredna su plaćanja znatna, osobito u ranjivim skupinama i pristup skrbi je neujednačen. Nezdrave navike još su jedan važan uzrok loših zdravstvenih ishoda u Latviji. Osim toga, manjak radne snage u zdravstvu složen je problem i otežava pružanje usluga zdravstvene zaštite. Kako bi se potaknula djelotvornost i kvaliteta zdravstvene zaštite ključno je ubrzati tekuće reforme koje su u ranoj fazi, što uključuje učinkovite mjere prevencije, jaču primarnu zaštitu, racionalizaciju bolničkog sektora i ciljano upravljanje kvalitetom. Opseg učinka tih reformi i mogućnosti za poboljšanje zdravstvenih ishoda znatno ovise i o iznosu javnog financiranja zdravstva. Radi upravljanja sličnim krizama u budućnosti, važno je osigurati ulaganja u djelotvorne i adekvatno financirane mjere zaštite javnog zdravlja radi sprečavanja, ograničavanja i ublažavanja širenja zaraznih bolesti te upravljanja njihovim posljedicama na uspješnost zdravstvenog sustava. Ulaganja bi se mogla usmjeriti na potrebnu opremu, stabilne usluge e-zdravlja, objekte i ljudske resurse za zdravstvenu zaštitu te kapacitete za pružanje svih očekivanih redovitih zdravstvenih usluga uz skrb za pacijente oboljele od bolesti COVID-19.

               (18)Latvija je poduzela mjere za produljenje potpore dohotku radnika i sprječavanje otpuštanja tijekom izvanrednog stanja. Međutim, potpora je opsegom i primjerenošću ograničena, uglavnom zbog toga što ovisi o plaćanjima doprinosa za socijalno osiguranje i restriktivnim kriterijima prihvatljivosti. Program također ne dopušta djelomičan prekid rada. Postupniji prijelaz s potpore dohotku na dohodak od rada omogućio bi veću fleksibilnost tržišta rada tijekom razdoblja prekida rada i gospodarskog oporavka. Potrebni su kontinuirani napori za poboljšanje primjerenosti, trajanja i obuhvata socijalne sigurnosne mreže za sve. Međutim, ti su napori ograničeni niskim udjelom poreznih prihoda u BDP-u. Unatoč neznatnom poboljšanju, primjerenost zajamčenog minimalnog dohotka, minimalnih mirovina i potpore dohotku za osobe s invaliditetom i dalje je niska. Latvija je za najranjivije osobe uvela pomoć za slučaj nezaposlenosti, no ipak su nezaposleni izloženi visokom riziku od siromaštva, posebno kada je nezaposlenost dugotrajna. Postoji problem pristupa socijalnoj zaštiti, pogotovo osiguranju u slučaju nezaposlenosti za samozaposlene osobe i radnike s nestandardnim ugovorima i moglo bi ga se riješiti. Iako se udio neprijavljenog rada i isplate plaća na ruke smanjuje i dalje su to raširene pojave, što otežava socijalnu zaštitu radnika i povećava profesionalne rizike. Ranjive skupine vjerojatno će imati najviše poteškoća pri ponovnom pronalaženju posla. Zapošljavanje, obrazovanje, zdravstvo, socijalna skrb i pružanje socijalnih usluga još nisu dovoljno povezani. Udio osoba koje žive u vrlo skromnim stambenim uvjetima i prenapučenim kućanstvima među najvišima je u Uniji, a socijalnih stanova je malo.

               (19)Potpora malim i srednjim poduzećima za brzi razvoj kapaciteta za fleksibilan rad i rad na daljinu mogla bi znatno pridonijeti ublažavanju posljedica krize. Mali broj prijavljenih osoba u javnim službama za zapošljavanje i niska razina uključenosti nezaposlenih u aktivne mjere tržišta rada posebno su zabrinjavajući. Provedba i sastav aktivnih mjera tržišta rada moraju se pojačati i prilagoditi radi skraćenja trajanja nezaposlenosti i lakšeg povratka na posao. Stjecanje odgovarajućih vještina još je i važnije za poboljšanje otpornosti radne snage u vrijeme gospodarskog pada. Mjere za učinkovito i lako dostupno obrazovanje odraslih, prekvalifikaciju i dodatno osposobljavanje, u kombinaciji sa socijalnim uslugama i potporom mobilnosti, mogle bi većem broju ljudi omogućiti stjecanje vještina potrebnih na tržištu rada. Potrebno je poboljšati i digitalne vještine jer samo 43 % Latvijaca ima osnovne ili nešto naprednije digitalne vještine. Kriza izazvana pandemijom bolesti COVID-19 naglasila je i potrebu za razvojem kvalitetnog digitalnog obrazovanja i osposobljavanja kako bi se svim učenicima osigurao jednak pristup. Jačanje kapaciteta socijalnih partnera važno je i za njihovo smisleno i pravovremeno uključivanje u odgovor na krizu te oporavak nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19.

               (20)Nacionalna razvojna institucija Altum brzo je uvela i pokrenula izdašan program potpore za likvidnost. Pridonio je reprogramiranju otplate kredita poduzeća i omogućio potporu likvidnosti odobravanjem novih kredita. Istodobno se restrukturiranje bankovnih kredita uglavnom odvija bez državnih jamstava. Ipak, uvjeti za dobivanje državnih jamstava relativno su strogi. Zbog toga postoji rizik da manja poduzeća u slabijem financijskom položaju ili koja kasne s plaćanjem poreza neće primiti potporu.  Restorani i hoteli, koji su među najteže pogođenima u ovoj krizi teško dolaze do likvidnosti zbog neodgovarajućih instrumenata osiguranja i njihova financijskog položaja. Važno je istodobno održati otpornost bankarskog sektora.

               (21)Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. U politikama za potporu digitalnoj transformaciji i zelenoj tranziciji treba uzeti u obzir znatne regionalne razlike. Većina urbanih područja u Latviji ima izvrsnu digitalnu infrastrukturu, no pokrivenost fiksnom širokopojasnom mrežom u ruralnim područjima, posebno u najudaljenijim dijelovima mreže, je niska. Kontinuirani i pojačani napori za uvođenje širokopojasnog vrlo brzog interneta pridonijet će dodatnom poboljšanju digitalne infrastrukture. Za svladavanje izazova prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo potrebna su ulaganja u diversificirano, modernizirano i konkurentnije gospodarstvo, među ostalim većim ulaganjima u istraživanje, inovacije i ljudski kapital, te smanjenje socioekonomskih troškova prelaska. Održivost okoliša u Latviji temelji se na napretku prema poboljšanoj energetskoj učinkovitosti, provedbi latvijskog nacionalnog energetskog i klimatskog plana, među ostalim posebno u području prometa i građevinarstva te uključivanju aspekata održivosti okoliša u druge gospodarske sektore, prije svega poljoprivredu i šumarstvo. Poboljšanjem intermodalne prometne infrastrukture u Rigi i okolici omogućila bi se mobilnost radne snage i smanjila sve veća potrošnja energije za osobne automobile. Osim toga, projekt Rail Baltica i projekti za interkonekciju energetskog tržišta ključni su investicijski prioriteti Latvije usmjereni na poboljšanje njezine sigurnosti i integracije u jedinstveno tržište. Daljnjim ulaganjima u obnovljive izvore energije, posebno energiju vjetra, i promicanjem prelaska na kružno gospodarstvo sa znatno višim stopama recikliranja moguće je poboljšati i okolišne i gospodarske rezultate te pridonijeti postizanju ciljeva ublažavanja posljedica klimatskih promjena. Latvija bi izradom programa za korištenje sredstava iz Fonda za pravednu tranziciju u razdoblju 2021.–2027. mogla lakše odgovoriti na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Latviju. To bi Latviji omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

               (22)Latvija je znatno smanjila priljev rizičnog novca kroz svoje banke i reformirala je sustav za sprječavanje pranja novca. Konkretno, zabranila je servisiranje nerezidentnih fiktivnih poduzeća i donijela izmjene niza zakona. Ojačan je kapacitet i sposobnost ključnih nadzornih, financijsko-obavještajnih institucija i institucija kaznenog progona. Iako je nadzor financijskih institucija znatno postrožen, mogao bi biti bolje usmjeren i postati učinkovitiji da se poboljša procjena rizika. Osim toga, iako su kapaciteti i suradnja među tijelima kaznenog progona poboljšani, njihovi kapaciteti za istragu i kazneni progon slučajeva pranja novca mogli bi se dodatno povećati.

               (23)Iako se ove preporuke prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za Latviju iz 2019. koje je Vijeće usvojilo 9. srpnja 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za uklanjanje srednjoročnih i dugoročnih strukturnih nedostataka. Te su preporuke i dalje relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom godišnjeg ciklusa europskog semestra sljedeće godine. Isto vrijedi i za preporuke koje se odnose na investicijske politike. O tim potonjim preporukama trebalo bi voditi računa pri izradi strateških programa financiranja kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i pri izradi mjera ublažavanja i strategija izlaska iz aktualne krize.

               (24)Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može pridonijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja. Osigura li punu provedbu preporuka navedenih u nastavku, Latvija će pridonijeti napretku u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji zajamči konkurentna održivost.

               (25)Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od gospodarskih posljedica bolesti COVID-19. Latvija bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje i s politikama drugih država članica europodručja.

               (26)Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Latvije i objavila je u Izvješću za Latviju za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020. i Nacionalni program reformi za 2020. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Latviji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Latviji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (27)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje
                  7
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Latvija u 2020. i 2021. poduzme djelovanje kojemu je cilj:

               1.U skladu s općom klauzulom o odstupanju, poduzeti sve potrebne mjere i učinkovito odgovoriti na pandemiju, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Ojačati otpornost i dostupnost zdravstvenog sustava, među ostalim dodatnim ljudskim i financijskim resursima.

               2.Osigurati odgovarajuću potporu dohotku za skupine koje su najviše pogođene krizom i ojačati socijalnu sigurnosnu mrežu. Ublažiti posljedice krize na zapošljavanje, među ostalim fleksibilnim radnim uvjetima, aktivnim mjerama tržišta rada i stjecanjem vještina.

               3.Poduzećima, posebno malim i srednjim, osigurati pristup potpori za likvidnost. Dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u području istraživanja i inovacija, čiste i učinkovite proizvodnje i potrošnje energije, održivog prometa i digitalne infrastrukture.

               4.Nastaviti s napretkom u provedbi okvira za sprječavanje pranja novca.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 513 final.

                     (3)

                        SL C 301, 5.9.2019., str. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Uredba (EU) br. 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.) i Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

                     (7)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.5.2020.
            COM(2020) 512 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Italije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Italije za 2020.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Italije za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Italije za 2020.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta i time označila početak Europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Italija jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

               (2)Izvješće za Italiju
                  3
                za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Italije u smislu preporuka za Italiju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019.
                  4
               , mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Italije u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Italiji postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Visoki državni dug i dugotrajna slaba dinamika produktivnosti upućuju posebno na rizike koji bi, u kontekstu još uvijek visoke razine neprihodonosnih kredita i visoke nezaposlenosti, mogli imati prekogranični utjecaj.

               (3)Svjetska zdravstvena organizacija službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti COVID-19. Pandemija je ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača i negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta, dohotke radnika i poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski udar čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Europskoj uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju
                  5
                u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih dionika na nacionalnoj razini i na razini Unije.

               (4)Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi biti predmet demokratskog nadzora i neovisnog sudskog preispitivanja.

               (5)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu
                  6
               . Ta klauzula olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97. Komisija je u Komunikaciji Vijeću iznijela stajalište da trenutni uvjeti dopuštaju aktivaciju te klauzule zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada prouzročenog pandemijom bolesti COVID-19. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio donijeti i odluku o usvajanju revidirane fiskalne putanje. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne obustavljaju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, nego se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

               (6)Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi uvođenja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na radnom mjestu u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija, izvlačeći pouke iz krize, trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za povratak na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju.

               (7)Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju jedinstveno tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodnog kretanja robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje jedinstvenog tržišta moraju se ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvu potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije, uz poboljšane strategije nabave, diversificirane lance opskrbe i strateške rezerve osnovne medicinske opreme. Ključni su to elementi za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

               (8)Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire
                  7
                kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za ublažavanje izvanrednih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Te će izmjene osigurati dodatnu fleksibilnost, ali i znatno jednostavnije i povezanije procedure. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020.–2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Italija se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim građanima i sektorima.

               (9)Socioekonomske posljedice pandemije vjerojatno će se nejednako osjetiti u talijanskim regijama i područjima zbog dugotrajnih gospodarskih i socijalnih razlika, različitog potencijala za konkurentnost i stupnja ovisnosti o turizmu. To dovodi do rizika od povećanja regionalnih i teritorijalnih nejednakosti unutar Italije, sve većih razlika između slabije i jače razvijenih regija, između rubnih područja u socijalnom smislu i ostalih urbanih područja te između nekih urbanih i ruralnih područja. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, na postojeću situaciju nužno je odgovoriti ciljanim politikama.

               (10)Italija je 30. travnja 2020. dostavila svoj Program stabilnosti za 2020.

               (11)Na Italiju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu.

               (12)Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. planira da će se ukupni saldo s deficita od 1,6 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 10,4 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 5,7 % BDP-a. Nakon što se stabilizirao na 134,8 % BDP-a u 2019., očekuje se prema Programu stabilnosti za 2020. da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. porasti na 155,7 %. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost izazvana pandemijom bolesti COVID-19. Neki rizici na kojima se temelje proračunske projekcije specifični su za Italiju, a to su znatan iznos državnih jamstava i volatilnost prinosa na državne obveznice.

               (13)Italija je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 4,5 % BDP-a u 2020. Te mjere namijenjene su jačanju zdravstvene zaštite i civilne zaštite, proširenju programa doplataka na plaće te financijskoj potpori samozaposlenim osobama i poduzećima. Osim toga, Italija je najavila mjere koje će pridonijeti potpori likvidnosti poslovnih subjekata bez izravnog proračunskog učinka, među ostalim odgodu plaćanja poreza i kreditna jamstva. Mjere koje je Italija poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije o koordiniranom gospodarskom odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19. Puna provedba tih mjera uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, pridonijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

               (14)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2020. predviđa se da će ne bude li promjene politika u Italiji ukupni saldo opće države iznositi -11,1 % BDP-a u 2020. te -5,6 % u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 158,9 % u 2020. i 153,6 % u 2021.

               (15)Budući da Italija u 2019. nije poštovala pravilo o dugu, a u 2020. je planirala premašiti graničnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a, Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora. Analiza općenito upućuje na to da ne postoje dokazi na temelju kojih bi se moglo zaključiti da je kriterij duga kako je definiran u Ugovoru i u Uredbi (EZ) br. 1467/1997 ispunjen, odnosno da nije ispunjen, a kriterij deficita nije ispunjen.

               (16)Pandemija bolesti COVID-19 izložila je nacionalni zdravstveni sustav nezapamćenom opterećenju, što upućuje na strukturne slabosti i nužnost veće pripravnosti za odgovor na krizne situacije. Unatoč tome što je potrošnja na području zdravstva niža od prosjeka EU-a, talijanski zdravstveni sustav odlikuje se visokospecijaliziranim i kvalitetnim univerzalnim uslugama te općenito uspijeva pružiti pristupačnu skrb. Bez obzira na to, osobito na početku pandemije fragmentacija upravljanja zdravstvenim sustavom i koordinacija između središnjih i regionalnih tijela usporile su provedbu mjera za ograničavanje zaraze. Odgovor regionalnih zdravstvenih sustava na krizu prvenstveno se temeljio na izvanrednoj mobilizaciji, osobito zdravstvene radne snage i lokalnih socijalnih službi. Time su nadoknađena ograničenja fizičke infrastrukture, broja zdravstvenih radnika i ulaganja koja su provođena posljednjih godina u cilju poboljšanja struktura i usluga. Talijanska je vlada poduzela iznimne napore kako bi ublažila širenja virusa, smanjila pritisak na bolnice i stvorila dodatne kapacitete za skrb. U pripremi je dugoročnija strategija ograničenja zaraze kako bi se osigurao siguran povratak proizvodnoj aktivnosti. Osim na mjere za poboljšanje upravljanja i planove pripravnosti za krizne situacije, politike za razdoblje nakon pandemije bolesti COVID-19 trebale bi se usmjeriti i na smanjenje javnog investicijskog jaza u području zdravstvene zaštite. Srednjoročno i dugoročno, izrada strateškog plana ulaganja ključan je preduvjet za poboljšanje otpornosti talijanskog zdravstvenog sustava i jamstvo pristupačne zdravstvene skrbi. S obzirom na trenutačne projekcije radne snage u zdravstvu, prednost bi trebalo dati razvoju politika za uklanjanje uskih grla u osposobljavanju, zapošljavanju i zadržavanju zdravstvene radne snage.

               (17)Mjere zabrane kretanja uvedene kao odgovor na zdravstvenu krizu imaju snažan negativan učinak na tržište rada i socijalne uvjete. Prije krize socijalna situacija polako se poboljšavala, premda su rizik od siromaštva ili socijalne isključenosti, siromaštva zaposlenih i dohodovne nejednakost i dalje bili visoki te su postojale znatne regionalne razlike. S obzirom na udar izazvan pandemijom bolesti COVID-19 i njezine posljedice, trebalo bi ojačati socijalne sigurnosne mreže kako bi se osigurao odgovarajući zamjenski dohodak, bez obzira na radni status zaposlenih, uključujući one koji se suočavaju s problemima u pristupu socijalnoj zaštiti. Jačanje mjera za nadoknadu dohotka i potporu osobito je važno za radnike s netipičnim radnim aranžmanima i ranjive osobe. Bitno je i pružanje usluge koje su usmjerene na socijalno uključivanje i uključivanje na tržište rada. Nova potpora minimalnom dohotku, kojom su tijekom prošle godine osigurani prihodi za više od milijun kućanstava (u prosjeku 513 EUR), mogla bi ublažiti posljedice krize. Međutim, dostupnost tog programa ranjivim skupinama mogla bi se poboljšati. Vlada je privremeno uvela dodatni „prihod za hitne slučajeve” za potporu kućanstvima koja do sada nisu ispunjavala uvjete za minimalni dohodak. Osobe zaposlene u sivoj ekonomiji, posebno u sektorima kao što su poljoprivreda, prehrambena industrija i stanogradnja, također se suočavaju s problemima u pristupu socijalnoj zaštiti i potpori dohotku. Kako bi odgovorila na taj izazov, vlada je nedavno ublažila pravila za legalizaciju radnog statusa neprijavljenih radnika te za dobivanje ili produljenje boravišnih dozvola za zaposlene migrante. Negativni demografski trendovi i odljev mozgova također bi mogli oslabiti izglede za rast. Uz teže uvjete na tržištu rada, nedostatak kvalitetnih usluga jedan je od uzroka depopulacije u južnim regijama i ruralnim područjima. Od ključne je važnosti poboljšati pristup e-uslugama, posebno u kontekstu ograničene mobilnosti.

               (18)Italija od izbijanja krize poduzima korake za ublažavanje posljedica na zapošljavanje. Programi skraćenog radnog vremena (cassa integrazione) odigrali su važnu ulogu i očekuje se da će tako biti i u budućnosti. Prihvatljivost za programe proširena je na mala i mikro poduzeća kao i na sve gospodarske sektore i zaposlenike. Osim toga, uspostavljen je zaseban (privremeni) sustav za samozaposlene osobe. Uvjeti na tržištu rada poboljšavali su se i prije krize. Stopa zaposlenosti dosegla je u 2019. 64 %, što je najviša ikad zabilježena razina. Međutim, ta je stopa i dalje bile znatno ispod prosjeka Unije. Stopa nezaposlenosti bila je trajno visoka, kao i drugi pokazatelji stagnacije tržišta rada, a prema Komisijinoj prognozi očekuje se njezin daljnji rast na 11,8 % u 2020. i smanjenje na 10,7 % u 2021. Visok je bio i udio ugovora na određeno vrijeme, bez obzira na to što se od sredine 2018. otvaranje novih radnih mjesta temeljilo na stalnim radnim mjestima. Bitan je preduvjet budućeg održivog i uključivog oporavka integracija neaktivnih mladih osoba i žena na tržište rada. Poduzeti su određeni koraci za jačanje javnih službi za zapošljavanje i njihovu bolju integraciju sa socijalnim službama, obrazovanjem odraslih i strukovnim osposobljavanjem. Međutim, njihov je kapacitet posredovanja i dalje slab i znatno se razlikuje među regijama. Uključenost poslodavaca i dalje je marginalna. Budući da se mjere zabrane kretanja sve više ukidaju, fleksibilni radni uvjeti i rad na daljinu mogu koristiti poduzećima i radnicima. Kao odgovor na krizu Vlada je donijela privremene mjere kojima je cilj uskladiti privatni i poslovni život, kao što su poticanje pametnog rada i posebnog dopusta te vaučeri za čuvanje djece. Unatoč nedavnim naporima, mjere za promicanje jednakih mogućnosti i politika za usklađivanje profesionalnog i privatnog života, kao i ponuda pristupačnih usluga ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja te dugotrajne skrbi, i dalje su neučinkovite i slabo integrirane.

               (19)Uz to, aktualna krizna situacija pokazuje da je potrebno poboljšati digitalno učenje i vještine, među ostalim za radno sposobne odrasle osobe i učenje na daljinu. Ulaganje u obrazovanje i vještine ključan je preduvjet za promicanje pametnog i uključivog oporavka te nastavak provedbe zelene i digitalne tranzicije. U tom pogledu ishodi obrazovanja i osposobljavanja i dalje su velik izazov za Italiju. Postoje velike regionalne razlike u stjecanju osnovnih vještina, a stopa ranog napuštanja školovanja znatno je iznad prosjeka Unije (13,5 % u odnosu na 10,3 % u 2019.), posebno za učenike rođene izvan Unije (33 %). U kontekstu ograničavanja mobilnosti regionalne i teritorijalne nejednakosti mogle bi se pogoršati. U tom je smislu posebno važno ulagati u učenje na daljinu, kao i u digitalnu infrastrukturu i vještine nastavnika i učenika. Italija ima i manji udio osoba sa završenim obrazovanjem u području znanosti i inženjerstva od prosjeka Unije, a stopa stjecanja tercijarnog obrazovanja i dalje je vrlo niska (27,6 % u 2019.). Nadalje, talijanska poduzeća manje ulažu u osposobljavanje svojih zaposlenika u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija u odnosu na poduzeća iz usporedivih zemalja. S obzirom na sve manji broj radnih mjesta za koja su potrebne niske kvalifikacije, zabrinjavajuća je i niska stopa sudjelovanja niskokvalificiranih odraslih osoba u osposobljavanju. Usavršavanje i prekvalifikacija i dalje su jednako važni za stjecanje vještina relevantnih za tržište rada kao i za promicanje pravednog prelaska na digitalno i održivije gospodarstvo.

               (20)Kriza je istaknula nužnost potpore kojom se poduzećima olakšava pristup financiranju. Italija je donijela nekoliko programa za potporu toku likvidnosti za poduzeća, među ostalim u okviru Privremenog okvira za mjere državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu u aktualnoj pandemiji bolesti COVID-19
                  8
               . Učinkovita provedba takvih programa, među ostalim jamstvima koja se provode u okviru bankarskog sustava, ključan je preduvjet da se osiguraju koristi svim poduzećima, a posebno malim i srednjim poduzećima te poduzećima u sektorima i zemljopisnim područjima koja su najviše pogođena, kao i inovativnim poduzećima. Pri osmišljavanju i provedbi tih mjera potrebno je voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Izravnim bespovratnim sredstvima i poticajima za tržišno financiranje može se poduprijeti i likvidnost MSP-ova i inovativnih poduzeća. Inovativna poduzeća (često bez kolaterala) suočavaju se s većim poteškoćama pri traženju kredita, a trenutačna bi kriza to mogla pogoršati. Odgoda plaćanja poreza i socijalnih doprinosa državi pridonijela je poboljšanju novčanih tokova poduzećâ. Međutim, trebalo bi spriječiti kašnjenja u odobrenim plaćanjima, bilo da je riječ o plaćanjima uprave poduzećima ili plaćanja među poduzećima, jer to negativno utječe na likvidnost svih poduzeća, a posebno onih manjih.

               (21)Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno mobilizirati veća sredstva na početku provedbe već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Kad je riječ o potpori oporavku i povećanju buduće otpornosti, posebno važna bit će ulaganja u potporu zelenoj tranziciji. Italija je vrlo osjetljiva na ekstremne vremenske i hidrogeološke katastrofe, uključujući suše i šumske požare. Preobrazba Italije u klimatski neutralno gospodarstvo zahtijevat će znatna privatna i javna ulaganja tijekom duljeg razdoblja, a posebno u području novih postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, elektroenergetske infrastrukture i energetske učinkovitosti. Ulaganja za borbu protiv klimatskih promjena u okviru zelenog plana navedena su u nacionalnom energetskom i klimatskom planu Italije. Bitna su za suočavanje s prijetnjom koju predstavljaju klimatske promjene, a istovremeno imaju temeljnu ulogu u oporavku Italije i jačanju njezine otpornosti. Ulaganja u okviru zelenog plana ključna su i za smanjenje posljedica onečišćenja zraka na zdravlje ljudi u talijanskim gradovima, posebno u bazenu rijeke Pad. Primjerice, provedba inicijativa za održivu mobilnost, kao što je obnova lokalnih autobusa javnog prijevoza, primjer je istovremenog rješavanja problema zagušenja i onečišćenja zraka. Infrastrukturni deficiti u području gospodarenja vodama i otpadom, posebno u južnim regijama, dovode do posljedica na okoliš i zdravlje, uz znatne troškove i gubitak prihoda u talijanskom gospodarstvu. Općenito, otpornost na klimatske promjene važna je za svu infrastrukturu, uključujući zdravstvenu infrastrukturu. Za to je potrebno izraditi strategije za prilagodbu. Suočavanje s izazovima u području okoliša i klimatskih promjena, kao što su hidrološki rizici, održiva gradska mobilnost, energetska učinkovitost, kružno gospodarstvo i industrijska transformacija, prilika su da se poboljša produktivnost i pri tom izbjegnu neodržive prakse. Istovremeno, ulaganjima u takve projekte može se pridonijeti otvaranju radnih mjesta i podržati oporavak nakon krize. Italija bi izradom programa za korištenje sredstava iz Fonda za pravednu tranziciju u razdoblju 2021.–2027. mogla lakše odgovoriti na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Italiju 2020.
                  9
                To bi Italiji omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

               (22)Tijekom provedbe mjera zabrane kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19 pokazala se važnost ulaganja u digitalizaciju gospodarstva i potvrdila relevantnost digitalne infrastrukture. Zbog niske razine digitalnog intenziteta i digitalnog znanja u talijanskim poduzećima, posebno u MSP-ovima i mikropoduzećima, ona tijekom provedbe mjera ograničenja kretanja nisu mogla ponuditi e-trgovinu, osigurati rad na daljinu i upotrebu digitalnih alata. Ulaganje u digitalizaciju i vještine kontinuiranom i pravodobnom provedbom ciljanih nacionalnih politika ključno je za poboljšanje modela e-poslovanja i pomoć poduzećima u prilagodbi, kao i za povećanje produktivnosti i konkurentnosti. Pristup brzoj i pouzdanoj digitalnoj infrastrukturi pokazao se ključnim preduvjetom za pružanje osnovnih usluga u području uprave, obrazovanja, zdravstva i medicine kao i za praćenje i nadzor pandemije. Italija i dalje zaostaje u pogledu pokrivenosti optičkom mrežom do objekata (FTTP) u ruralnim područjima. Trebalo bi donijeti posebne mjere za rješavanje tog nedostatka te i dalje poticati prihvaćanje širokopojasne pokrivenosti.

               (23)Učinkovit sustav istraživanja i inovacija rezultat je stalne i dosljedne potpore politike koja se temelji na dokazima, kao i ulaganja i odgovarajućeg ljudskog kapitala. Aktualna kriza jasno je pokazala da treba dodatno ojačati brzu razmjenu podataka među istraživačima, uključujući pristup rezultatima i dokazima koji je za korisnika besplatan te otvorenu znanost. Takva je razmjena, uz znanstvenu i poslovnu suradnju, neosporno ključan uvjet da rezultati istraživanja, uključujući one o cjepivima i terapijama, stignu na tržište, i oslanja se na prednosti koje Italija ima u medicinskom, industrijskom i istraživačkom sektoru.

               (24)Učinkovita javna uprava ključan je preduvjet da se ne uspori provedba mjera donesenih u cilju rješavanja krizne situacije i potpore gospodarskom oporavku. Isplata socijalnih naknada, mjere likvidnosti i pojačano financiranje projekata na početku provedbe itd. možda neće biti učinkoviti ako ih ometaju uska grla javnog sektora. Njegove su slabosti, među ostalim, dugotrajnost postupaka, uključujući postupke građanskog pravosuđa, niska razina digitalizacije i slab administrativni kapacitet. U kontekstu znatnog povećanja javnih sredstava za potporu gospodarskoj aktivnosti postupci i provjere trebaju se provoditi brzo. Digitalizacija u javnim upravama prije krize bila je neujednačena. Interakcija između nadležnih tijela i šire javnosti na internetu bila je niska. I dalje je nizak udio administrativnih postupaka na razini regija i općina koji se mogu započeti i u potpunosti dovršiti u digitalnom obliku. Kriza je također razotkrila nedostatak interoperabilnosti javnih digitalnih usluga. Kako bi se olakšalo reagiranje javne uprave na potrebe poduzeća, potrebno je poboljšati i pojednostavniti sektorske propise te ukloniti preostale prepreke tržišnom natjecanju. Naposljetku, djelotvoran pravosudni sustav bitan je za uspostavu gospodarstva koje privlači ulaganja i pogoduje poslovanju, a imat će ključnu ulogu i u procesu oporavka, među ostalim provedbom djelotvornih okvira za spašavanje i oporavak.

               (25)Iako se ove preporuke prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za Italiju iz 2019. koje je Vijeće usvojilo 9. srpnja 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za uklanjanje srednjoročnih i dugoročnih strukturnih nedostataka. Te su preporuke i dalje relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom godišnjeg ciklusa europskog semestra sljedeće godine. Isto vrijedi i za preporuke koje se odnose na investicijske politike. O tim potonjim preporukama trebalo bi voditi računa pri izradi strateških programa financiranja kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i pri izradi mjera ublažavanja i strategija izlaska iz aktualne krize.

               (26)Mjere talijanske vlade za potporu kućanstvima i poduzećima pridonijele su i očuvanju kapitalizacije i otpornosti bankarskog sektora u trenutačnom teškom poslovnom okruženju. Unatoč donesenim mjerama ublažavanja, kao što su bonitetna fleksibilnost koju su odobrila nadzorna tijela za bankarstvo, pandemija bolesti COVID-19 negativno utječe i na kvalitetu imovine banaka diljem Unije, pa tako i u Italiji, što će se vjerojatno nastaviti i u narednim tjednima i mjesecima. To se odražava i na napore za smanjenje neprihodonosnih kredita, među ostalim i zbog sporijeg rada sudova i rješavanja pitanja imovine umanjene vrijednosti. U tom je pogledu poticanje održivih rješenja za održive dužnike pogođene krizom, među ostalim izbjegavanjem pravnih automatizma, važan preduvjet za očuvanje kvalitete imovine. Istodobno se osiguravanjem točnog izvješćivanja o pogoršanju kvalitete imovine i razboritim kreditnim standardima može pomoći i funkcioniranju sekundarnog tržišta loših kredita te ograničiti negativne učinke na postojeće inicijative za prodaju neprihodonosnih kredita.

               (27)Učinkovito sprečavanje i sankcioniranje korupcije može bitno pridonijeti oporavku Italije nakon krize. Konkretno, transparentnošću u javnom sektoru i pojačanim nadzorom korupcije mogu se izbjeći pokušaji organiziranog kriminala da se infiltrira u gospodarske i financijske tokove, naruši postupke javne nabave i, u širem smislu, preusmjeri javna sredstva potrebna za ulaganja. Istodobno bi postupci javne nabave trebali ostati učinkoviti te uskladiti potrebu za pomnim praćenjem i pravodobnost. Vrijeme potrebno za donošenje presuda u žalbenim postupcima pred kaznenim sudovima i dalje izaziva zabrinutost, ali u Parlamentu je u tijeku rasprava o sveobuhvatnim reformama za pojednostavnjenje kaznenih postupaka. Nedavno je ojačan talijanski okvir za borbu protiv korupcije, ali ga je potrebno dovršiti, među ostalim uvođenjem kazni za izabrane javne dužnosnike u slučaju sukoba interesa.

               (28)Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može pridonijeti održivom gospodarstvu. Osigura li punu provedbu preporuka navedenih u nastavku, Italija će pridonijeti napretku u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji zajamči konkurentna održivost.

               (29)Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka bolesti COVID-19. Italija bi, kao država članica čija je valuta euro i uzimajući u obzir političke smjernice Euroskupine, trebala osigurati usklađenost svojih politika s preporukama za europodručje i s politikama drugih država članica europodručja.

               (30)Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Italije i objavila je u Izvješću za Italiju za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Italiji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Italiji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (31)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje
                  10
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (32)Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo [Nacionalni program reformi za 2020.] i Program stabilnosti za 2020. U ovim se preporukama vodilo računa o tome da je potrebna pomoć u borbi protiv pandemije i olakšanju gospodarskog oporavka prvi korak u pravcu korekcije neravnoteža. Preporuke koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 2., 3. i 4.

               PREPORUČUJE da Italija u 2020. i 2021. poduzme djelovanje kojemu je cilj:

               1.U skladu s općom klauzulom o odstupanju, poduzeti sve potrebne mjere i učinkovito odgovoriti na pandemiju, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Povećati otpornost i kapacitet zdravstvenog sustava kad je riječ o zdravstvenim radnicima, ključnim medicinskim proizvodima i kritičnoj infrastrukturi. Poboljšati koordinaciju između nacionalnih i regionalnih tijela.

               2.Osigurati primjerenu nadoknadu dohotka i pristup socijalnoj zaštiti, posebno za radnike s netipičnim radnim aranžmanima. Ublažiti posljedice krize na zapošljavanje, među ostalim fleksibilnim radnim uvjetima i aktivnim mjerama tržišta rada. Jačati učenje na daljinu i vještine, uključujući digitalne.

               3.Osigurati učinkovitu provedbu mjera za osiguravanje dodatne likvidnosti realnom gospodarstvu, uključujući mala i srednja poduzeća, inovativna poduzeća i samozaposlene osobe te izbjegavati kašnjenja u plaćanju. Mobilizirati veća sredstva na početku provedbe već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, posebno u čistu i učinkovitu proizvodnju i korištenje energije, istraživanje i inovacije, održivi javni prijevoz, gospodarenje otpadom i vodama, kao i pojačanu digitalnu infrastrukturu kako bi se osiguralo pružanje osnovnih usluga.

               4.Poboljšati učinkovitost pravosuđa i djelotvornost javne uprave.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 511 final.

                     (4)

                        SL C 301, 5.9.2019., str. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Uredba (EU) br. 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.) i Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

                     (8)

                        SL C 91I , 20.3.2020., str. 1.–9.

                     (9)

                        SWD(2020) 511 final.

                     (10)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.