title: Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Španjolske za 2014.

text:
               29.7.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 247/35

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 8. srpnja 2014.
   o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Španjolske za 2014.
   2014/C 247/08
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće se 26. ožujka 2010. složilo s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za radna mjesta i rast zvane Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno poduzimanje mjera radi jačanja potencijala Europe u području održivog razvoja i konkurentnosti.

               (2)

               Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Čelnici država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka za pojedinu zemlju.

               (4)

               Vijeće je 9. srpnja 2013. usvojilo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Španjolske za 2013. i dostavilo svoje mišljenje o ažuriranom programu stabilizacije Španjolske za razdoblje 2012. – 2016. Komisija je 15. studenoga 2013. dostavila mišljenje o nacrtu proračunskog plana Španjolske za 2014. u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5).

               (5)

               Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2014. Dana 13. studenoga 2013. Komisija je također na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Španjolsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (6)

               Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

               (7)

               Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Španjolsku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija na temelju analize zaključuje da su u Španjolskoj i dalje prisutne makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju posebno praćenje i odlučno političko djelovanje. Konkretno, u nekoliko područja u kojima su prošle godine utvrđene prekomjerne neravnoteže vidljiv je jasan napredak u njihovu otklanjanju, pa su rizici koji bi mogli ugroziti povratak na put pozitivnog rasta smanjeni. Međutim, zbog razmjera i povezanosti neravnoteža, posebice visoke razine domaćeg i inozemnog duga te velike nezaposlenosti, slabosti su i dalje prisutne.

               (8)

               Španjolska je 30. travnja 2014. dostavila svoj nacionalni programi reformi za 2014. i svoj program stabilnosti za 2014. Kako bi se uzela u obzir njihova međusobna povezanost, ti su programi ocijenjeni istovremeno.

               (9)

               Cilj je proračunske strategije opisane u programu stabilnosti za 2014. smanjiti prekomjerni deficit do 2016. i ostvariti srednjoročni cilj u 2017. U programu stabilnosti potvrđuje se srednjoročni cilj strukturno uravnoteženog stanja proračuna, što je više od zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu. Programom stabilnosti planira se smanjiti deficit na manje od 3 % BDP-a u 2016., u skladu s rokom određenim u preporuci Vijeća od 21. lipnja 2013. (6), a cilj je ostvariti deficit za 2014. manji od preporučenoga (5,5 % BDP-a nasuprot 5,8 % BDP-a). Međutim, godišnje poboljšanje (ponovno izračunanog) strukturnog salda planirano u programu stabilnosti manje je od preporučenog od 2014. Planom se predviđa da će se 2017. postići dostatan napredak prema srednjoročnom cilju, iako to možda neće biti dovoljno da se on te godine i ostvari kako se navodi u programu stabilnosti. Programom stabilnosti predviđa se da će udio državnog duga doseći vrhunac 2015. (101,7 % BDP-a) i da će nakon toga početi opadati. Općenito, proračunska strategija opisana u programu stabilnosti samo je djelomično u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja programa stabilnosti, koji nije izradilo ni potvrdilo neovisno tijelo, uglavnom je uvjerljiv za 2014., dok je u 2015. podložan negativnim rizicima u usporedbi s proljetnom prognozom službi Komisije za 2014. Stope rasta BDP-a za razdoblje 2016. – 2017. predviđene programom stabilnosti čine se pomalo preoptimističnima s obzirom na trenutačne procjene potencijalne stope rasta gospodarstva i preostale ekonomske prilagodbe koje su potrebne nakon krize.
               Stoga je i tijek prilagodbe deficita i duga podložan negativnim rizicima. Osim toga, još nisu dovoljno precizno utvrđene konkretne mjere za ostvarenje ciljeva ukupnog deficita od 2015. na dalje, osobito s obzirom na izmjene poreznog zakonodavstva u okviru planirane porezne reforme. Ostali su rizici povezani s potencijalnim obvezama i rezultatima planiranih ušteda na lokalnoj i regionalnoj razini. Na temelju Komisijine prognoze odstupanje od potrebnog fiskalnog napora u razdoblju 2013. – 2014. iznosi 1,1 postotni bod s obzirom na (ispravljenu) promjenu strukturnog salda (iako je ta brojka napuhana nedavnim promjenama metodologije procjene potencijala proizvodnje) i 0,4 postotna boda u odnosu na procijenjeni opseg potrebnih mjera u vrijeme preporuke u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. Vijeće na temelju svoje ocjene programa stabilnosti i Komisijine prognoze, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, smatra da je potrebno preciznije utvrditi mjere na kojima se temelji proračunska strategija te da je potrebno uložiti dodatne napore kako bi se Španjolska u potpunosti uskladila s preporukom Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita.

               (10)

               S fiskalne strukturalne strane, postignut je napredak u izvješćivanju o provedbi proračuna i u primjeni korektivnih mjera na nesukladna upravna tijela. Međutim, ostaje okvir za provedbu dodatnih mehanizama provedbe, određen u temeljnom zakonu o stabilnosti proračuna, za nesukladne regije. Poduzete su nove mjere za poštovanje prosječnog roka plaćanja od 30 dana prema komercijalnim dobavljačima na svim državnim razinama. Zakonom iz studenoga 2013. osnovana je neovisna fiskalna institucija, a njezin je predsjednik imenovan u veljači 2014. Međutim, ta institucija nije započela s radom na vrijeme kako bi mogla ocijeniti program stabilnosti za 2014. U nacionalnom programu reformi za 2014. prepoznaje se i potreba daljnjeg poboljšanja ekonomičnosti zdravstva i rashoda za farmaceutske proizvode, npr. centraliziranom nabavom farmaceutskih proizvoda, revizijom paketa usluga, razvojem digitalnih zdravstvenih kartona i jačanjem upravljanja zdravstvenim ustanovama. Budući da se najveći dio predstojeće fiskalne konsolidacije planira ostvariti uštedama na strani rashoda, bilo bi korisno provesti sustavno preispitivanje rashoda na svim državnim razinama kako bi se utvrdila područja u kojima se uštede mogu ostvariti na način prilagođen rastu, istodobno vodeći računa o potrebama najosjetljivijih.

               (11)

               Španjolska je 2013. donijela nove mjere kako bi smanjila pogodovanje zaduživanju u svojem sustavu oporezivanja poduzeća. Tijekom 2013. ostvarila je određeno poboljšanje u poštovanju poreznih propisa intenzivnijim suzbijanjem poreznih prijevara i neprijavljenog rada, ali važni su izazovi i dalje prisutni. Španjolska je 2013. i 2014. uvela smanjene doprinose za socijalnu sigurnost pri zapošljavanju mladih i novih zaposlenika. Nadležne vlasti planiraju dostaviti konkretne zakonodavne prijedloge u drugom tromjesečju 2014. nakon podnošenja opsežnog izvješća stručne skupine o poreznoj reformi koje je naručila vlada. U skladu s nacionalnim programom reformi za 2014., cilj je tih prijedloga osigurati modernizaciju poreznog sustava, smanjiti nesklonost zapošljavanju, promicati naplatu prihoda, potaknuti gospodarski razvoj, osigurati jedinstvo tržišta i fiskalnu neutralnost, povećati konkurentnost španjolskog gospodarstva i time pridonijeti fiskalnoj konsolidaciji. Koncept i provedba te reforme bit će važni za buduće gospodarske izglede i javne financije.

               (12)

               Financijska stabilnost učvršćena je rekapitalizacijom i restrukturiranjem bankarskog sektora i temeljitom provedbom programa Europskog stabilizacijskog mehanizma (ESM) za rekapitalizaciju financijskih institucija iz srpnja 2012., koji je dovršen 22. siječnja 2014. Ipak, financijski sektor u Španjolskoj i dalje se suočava sa znatnim izazovima koje treba pomno pratiti te pažljivo njima upravljati. Osim toga, poboljšani uvjeti financiranja banaka sporo se prenose na MSP-e. U budućnosti je važno osigurati da se nastavi priljev kredita u održive sektore gospodarstva dok privatni sektor nastavlja s razduživanjem. Nadležna tijela poduzela su više mjera za poboljšanje pristupa poduzeća bankarskom i nebankarskom financiranju te olakšanje restrukturiranja duga poduzeća, ali potrebne su daljnje mjere politika.

               (13)

               Tržište rada pokazuje određene znakove stabilizacije, a 2014. očekuje se blagi oporavak uz rast zaposlenosti i smanjenje stopa nezaposlenosti. Međutim, s godišnjim prosjekom od 26,1 % u 2013. stopa nezaposlenosti i dalje je vrlo visoka. Posebno zabrinjava visoka stopa nezaposlenosti mladih od 54,3 % i izražen vrhunac dugotrajne nezaposlenosti od 49,7 % ukupne nezaposlenosti ostvaren 2013., koja je osobito visoka među starijim i nekvalificiranim radnicima. U raspoloživim ocjenama reforme tržišta rada iz 2012. zaključuje se da je reforma, potpomognuta opredjeljenjem socijalnih partnera za umjerenost plaća u razdoblju 2012. – 2014., omogućila poduzećima veću unutarnju fleksibilnost i ograničila gubitke radnih mjesta, zahvaljujući promicanju kolektivnog pregovaranja na razini poduzeća i povećanju mogućnosti poduzeća da istupe iz kolektivnih ugovora. Reformom su smanjene naknade u slučaju neopravdanog otkaza i omogućeno smanjenje broja radnih sporova zbog otkaza, a uveden je i novi ugovor za promicanje stalnog zapošljavanja u MSP-ima. U 2013. i početkom 2014. uvedene su dodatne mjere kako bi se olakšalo stabilno zapošljavanje u nepunom radnom vremenu i privremeno smanjio doprinos za socijalnu sigurnost za nove ugovore na neodređeno vrijeme. Međutim, segmentacija je i dalje znatan izazov za španjolsko tržište rada, i dalje postoji velik broj različitih vrsta ugovora, a razlika u otpremninama za ugovore na određeno i neodređeno vrijeme i nakon reforme među najvišima je u Uniji.

               (14)

               Ostvaren je napredak u reformi aktivnih politika tržišta rada, među ostalim odobrenjem godišnjeg plana zapošljavanja (PAPE). Međutim, čini se da mjere modernizacije i jačanja javne službe za zapošljavanje sporo napreduju, što bi moglo biti prepreka uspješnoj provedbi novog okvira. Stavljanje u punu funkciju jedinstvenog portala za zapošljavanje više je puta odgođeno. Ostvaren je napredak u poticanju suradnje s privatnim agencijama za zapošljavanje, ali potrebno je uložiti dodatne napore.

               (15)

               Nedostatak relevantnosti obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada i veliki udio nezaposlenih bez formalnih kvalifikacija (35,2 %) doprinose visokoj stopi nezaposlenosti mladih i dugotrajnoj nezaposlenosti. Broj mladih koji nisu zaposleni niti su obuhvaćeni sustavom obrazovanja i osposobljavanja i dalje je iznad prosjeka EU-a. Udio učenika i studenata koji prerano napuštaju obrazovanje i osposobljavanje smanjuje se, ali je i dalje vrlo visok (23,5 %). Trendovi stjecanja tercijarnog obrazovanja stabilni su, ali su programi strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te naukovanja i dalje nedovoljno iskorišteni, a stručnost polaznika višeg sekundarnog strukovnog obrazovanja i osposobljavanja zaostaje za prosjekom EU-a. Španjolska radi na mjerama za poticanje zapošljavanja mladih. U tijeku je provedba nacionalne strategije zapošljavanja mladih i poduzetništva za razdoblje 2013. – 2016., predstavljena u ožujku 2013., ali još nisu na snazi sve mjere. U vezi s tom strategijom, Španjolska je pokrenula borbu protiv nezaposlenosti mladih u skladu s ciljevima jamstva za mlade. Određeni napredak zabilježen je u provedbi mjera protiv ranog napuštanja školovanja te mjera za promicanje dvojnog sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, ali od presudne će važnosti biti puna provedba i učinkovito korištenje sredstvima. Kada je riječ o dvojnom sustavu strukovnog osposobljavanja, potrebna je stalna koordinacija među svim dionicima, uključujući donositelje odluka i ustanove za osposobljavanje na svim državnim razinama te poslodavce, kako bi se sustav racionalizirao, osposobljavanje bolje uskladilo s potrebama tržišta rada i zajamčila usporedivost modela dvojnog sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u svim regijama.

               (16)

               Uglavnom kao posljedica stanja na tržištu rada, ali i zbog ograničene djelotvornosti socijalne zaštite u smanjivanju siromaštva, Španjolska je ispod prosjeka EU-a na temelju glavnih pokazatelja siromaštva i socijalne isključenosti, a djeca i mladi su posebno ugroženi. U Španjolskoj je, kao posljedica krize, zabilježen jedan od najvećih padova raspoloživog dohotka kućanstava i jedna od najviših razina nejednakosti dohotka u Uniji. Ključni su izazovi pojednostavnjenje postupaka za korisnike socijalne pomoći i poboljšanje upravljanja i međuinstitucijske koordinacije na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. Nacionalnim akcijskim planom za socijalno uključivanje 2013. – 2016. osigurava se primjeren okvir politika za prilagodbu aktivnih politika tržišta rada onima koji su od njega udaljeni, suzbijanje siromaštva djece i poboljšanje učinkovitosti službi za potporu obitelji. Osim toga, socijalna pomoć i socijalne naknade imaju tek ograničeni učinak preraspodjele u raznim ugroženim skupinama, što ukazuje na nedostatke u njihovu usmjerenju. Osim toga, ograničena koordinacija između službi za zapošljavanje i socijalnih službi (uključujući i one na regionalnoj i lokalnoj razini) i administrativno opterećenje povezano s pristupanjem programima minimalnog dohotka otežavaju prelazak između sustava socijalne pomoći i tržišta rada te reintegraciju na to tržište.

               (17)

               Španjolska je uglavnom ostvarila napredak u strukturnim reformama za poticanje rasta i konkurentnosti u skladu s planovima iz nacionalnog programa reformi za 2013. Zakon o jamstvu tržišnog jedinstva donesen je u prosincu 2013. i u tijeku je složeni postupak njegove provedbe. Osim toga, zakonom o poduzetništvu donesenim u jesen 2013. poboljšan je stečajni okvir za poduzeća i uvedeni fleksibilniji oblici trgovačkih društava te racionaliziran program potpora za internacionalizaciju poduzeća. Proširena je primjena brzog izdavanja dozvola, čime je pojednostavnjeno otvaranje malih maloprodajnih trgovina, a poduzete su i druge mjere za olakšavanje izdavanja dozvola za rad trgovačkih društava. Međutim, još nije doneseno sekundarno zakonodavstvo kojim se omogućuje osnivanje društava s ograničenom odgovornošću prema načelu „sve na jednom mjestu” uz skraćene rokove utvrđene u zakonu o poduzetništvu iz rujna 2013. Osim toga, s obzirom na to da Španjolska zaostaje za drugim državama članicama europodručja prema kriteriju veličine poduzeća, potrebno je redovito preispitivati regulatorne prepreke rastu poduzeća, među ostalim i u okviru oporezivanja. Dugo očekivana reforma profesionalnih usluga neprestano se odgađa i potrebno ju je ubrzati. Nisu poduzete mjere za uklanjanje ograničenja otvaranju velikih maloprodajnih prostora.

               (18)

               Španjolski bi sustav istraživanja i inovacija trebao povećati kvalitetu znanstvenih rezultata, poticati suradnju između privatnog i javnog sektora i olakšati pretvaranje rezultata istraživanja i razvoja u komercijalne proizvode. Vlada je 2013. donijela nacionalnu strategiju za znanost, tehnologiju i inovacije, za koju tek treba osigurati javna sredstva. Osim toga, u tijeku je osnivanje nove državne agencije za istraživanje, čija je zadaća učinkovito upravljanje javnim ulaganjima u istraživanje i razvoj.

               (19)

               Poduzeti su bitni koraci za smanjenje tarifnog deficita u sektoru električne energije, posebice smanjenjem troškova sustava, ali stvarni učinak reforme još uvijek nije potpuno jasan, osobito na obnovljivu energiju. Vlada ispituje mogućnosti smanjenja negativnih učinaka prelijevanja insolventnosti autocesta na javne financije. Nadležna su tijela uspostavila bazu podataka koja sadrži ekonomske, okolišne, prometne i druge pokazatelje koji mogu biti korisni u analizama prije ulaganja u infrastrukturu, ali još nisu osnovala neovisno tijelo koje bi moglo pomoći u procjeni budućih velikih infrastrukturnih projekata. Tržišno natjecanje u pružanju usluga u putničkom i teretnom željezničkom prometu i dalje onemogućuju tehničke i pravne prepreke koje otežavaju učinkovitu uporabu opsežne infrastrukture.

               (20)

               Reforma javne uprave napreduje. Odluka o reformi lokalne javne uprave donesena je u prosincu 2013., a stručni odbor za reformu javne uprave započeo je s radom, koji će se nastaviti i tijekom 2014. i 2015. Reforma pravosuđa u raznim je fazama dovršenja i/ili provedbe i potrebno ju je dovršiti. Najnovije mjere borbe protiv korupcije obuhvaćaju zakon o transparentnosti, javnom pristupu informacijama i dobrom upravljanju donesen u prosincu 2013. te dva nacrta zakona o nadzoru financiranja stranaka i odgovornosti visokih dužnosnika. Provodi se Nacionalni plan za borbu protiv neprijavljenog rada i prijevare socijalnog osiguranja (Plan Nacional de Lucha contra el Empleo Irregular y el Fraude a la Seguridad Social) za razdoblje 2012. – 2014. Španjolska je osim toga proširila mrežu međunarodnih sporazuma za razmjenu informacija bitnih za razrez poreza te pokrenula projekt s privatnim poduzećima kako bi ispitala mogućnosti poboljšanja u upravljanju sustavom naknada.

               (21)

               U kontekstu europskog semestra Komisija je provela sveobuhvatnu analizu gospodarske politike Španjolske. Donijela je procjenu nacionalnog programa reformi i programa stabilnosti. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Španjolskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 8. u nastavku.

               (22)

               S obzirom na tu procjenu Vijeće je proučilo program stabilnosti, a njegovo stajalište (7) naznačeno je u dolje navedenoj preporuci 1.

               (23)

               Vijeće je s obzirom na Komisijino detaljno preispitivanje i tu ocjenu ispitalo nacionalni program reformi i program stabilnosti. Njegove preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 2., 3., 4., 6., 7. i 8. u nastavku.

               (24)

               Komisija je osim toga u okviru europskog semestra provela analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Na temelju toga Vijeće je izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (8). Budući da joj je državna valuta euro, Španjolska bi trebala osigurati i cjelovitu te potpunu provedbu tih preporuka,

         OVIME PREPORUČUJE Španjolskoj da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme sljedeće mjere:

               1.

               da od 2014. učvrsti proračunsku strategiju, a posebno da preciznije utvrdi mjere na kojima se temelji proračunska strategija za godinu 2015. i kasnije, kako bi osigurala održivo smanjenje prekomjernog deficita do 2016. ostvarenjem strukturne prilagodbe utvrđene u preporuci Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita; za trajni ispravak fiskalnih neravnoteža potrebno je osigurati vjerodostojnu provedbu ambicioznih strukturnih reformi u cilju povećanja sposobnosti prilagodbe i poticanja rasta i zapošljavanja; da nakon što postigne smanjenje prekomjernog deficita nastavi sa strukturnom prilagodbom u skladu sa srednjoročnim ciljem od najmanje 0,5 % BDP-a na godinu, a i više ako za to postoje povoljni gospodarski uvjeti ili je to potrebno da se osigura sukladnost s pravilom o dugu, kako bi se udio duga opće države održao u stabilnoj silaznoj putanji; da osigura da neovisno fiskalno tijelo što prije preuzme sve svoje funkcije te da na svim državnim razinama osigura punu provedbu preventivnih, korektivnih i provedbenih mjera iz temeljnog zakona o stabilnosti proračuna, uključujući uklanjanje zaostataka u plaćanju javnog sektora; da do veljače 2015. provede sustavno preispitivanje rashoda na svim državnim razinama kako bi poduprla povećanje učinkovitosti i kvalitete javne potrošnje; da nastavi povećavati ekonomičnost sektora zdravstva, posebice daljnjom racionalizacijom potrošnje na farmaceutske proizvode, među ostalim i u bolnicama, te jačajući koordinaciju među raznim vrstama skrbi uz istovremeno osiguravanje njihove dostupnosti za najosjetljivije skupine; da do kraja 2014. donese opsežnu reformu poreznog sustava kako bi se porezni sustav pojednostavnio i bolje prilagodio potrebama rasta i otvaranja radnih mjesta, zaštiti okoliša i stabilnosti prihoda;
               da u tu svrhu usmjeri prihode prema porezima s manje štetnim učincima, kao što su porez na potrošnju, porez za zaštitu okoliša (npr. na pogonska goriva) i periodični porez na imovinu; da ukloni neučinkovite izdatke poreza na dohodak i poreza na dobit; da razmotri sniženje doprinosa poslodavaca za socijalno osiguranje, posebno za nisko plaćene poslove; da se i dalje bori protiv pristranosti u korist zaduživanja u oporezivanju trgovačkih društava; da poduzme mjere kako oporezivanje ne bi ometalo nesmetano funkcioniranje unutarnjeg tržišta Španjolske. da pojača borbu protiv utaje poreza;

               2.

               da dovrši reformu u području štedionica, odnosno da donese sekundarno zakonodavstvo i dovrši restrukturiranje štedionica u državnom vlasništvu kako bi ubrzala njihov potpuni oporavak i olakšala njihov povratak u privatno vlasništvo; da potiče napore banaka za održavanje snažnih stopa kapitala i nadzire aktivnosti društva za upravljanje imovinom Sareb kako bi se osiguralo pravodobno otuđenje imovine i smanjili troškovi za porezne obveznike; da dovrši tekuće mjere za proširenje mogućnosti pristupa MSP-a financiranju, posebice dovršenjem tekućih mjera za poboljšanje nebankarskog financijskog posredovanja; da ukloni preostala uska grla u stečajnom okviru za poduzeća, posebice povećanjem stručnosti stečajnih upravitelja i kapaciteta sudstva za rješavanje stečajnih predmeta te stvori trajni okvir za osobni stečaj, pritom vodeći računa o uravnoteženim pravima vjerovnika/dužnika i pitanjima financijske stabilnosti.

               3.

               da provede nove mjere za smanjenje segmentacije tržišta rada u korist održivih, kvalitetnih radnih mjesta, primjerice smanjenjem broja vrsta ugovora i osiguravanjem uravnoteženog pristupa pravima na otpremninu; da nastavi redovito praćenje reformi tržišta rada; da promiče razvoj realnih plaća u skladu s ciljem stvaranja radnih mjesta; da isplatu naknada za nezaposlene čvršće poveže sa zahtjevom aktivnog traženja zaposlenja; da poveća učinkovitost i preciznije usmjeri aktivne politike tržišta rada, uključujući subvencije za zapošljavanje, posebno za one koji se suočavaju s većim problemima u pristupu zaposlenju; da poboljša koordinaciju između tržišta rada i politika obrazovanja i osposobljavanja; da ubrza modernizaciju javnih službi za zapošljavanje kako bi osigurala učinkovito savjetovanje prilagođeno osobnim potrebama, usklađivanje osposobljavanja s potrebama radnih mjesta, s posebnim naglaskom na dugotrajnoj nezaposlenosti; da do kraja 2014. osigura učinkovitu primjenu suradnje javnog i privatnog sektora u uslugama za posredovanje u zapošljavanju te da prati kvalitetu pruženih usluga; da osigura učinkovito funkcioniranje jedinstvenog portala za zapošljavanje i poveže ga s dodatnim mjerama poticanja mobilnosti radne snage;

               4.

               da provede strategiju poduzetništva i zapošljavanja mladih 2013. – 2016. i ocijeni njezinu učinkovitost; da osigura kvalitetne ponude zaposlenja, naukovanja i pripravništva za mlade i poboljša doseg kako bi se obuhvatili neregistrirani nezaposleni u skladu s ciljevima jamstva za mlade; da učinkovito provede nove obrazovne programe za povećanje kvalitete primarnog i sekundarnog obrazovanja; da poboljša savjetovanje i potporu za skupine kojima prijeti prerano napuštanje školovanja; da poveća relevantnost strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te visokog obrazovanja za tržište rada, osobito poboljšanjem suradnje s poslodavcima i potporom osposobljavanju instruktora i učitelja;

               5.

               da provede nacionalni akcijski plan za socijalno uključivanje 2013. – 2016. i ocijeni njegovu učinkovitost u odnosu na sve njegove ciljeve; da ojača administrativnu sposobnost i koordinaciju između službi za zapošljavanje i socijalnih službi kako bi stvorila integrirane kanale potpore ugroženim skupinama te da ojača racionalizirane postupke među javnim službama odgovornima za programe minimalnog dohotka kako bi olakšala prelaske između programa minimalnog dohotka i tržišta rada; da preciznije usmjeri programe potpore obitelji i kvalitetne usluge dajući prednost obiteljima s niskim primanjima koje imaju djecu, kako bi se osigurala progresivnost i učinkovitost socijalnih transfera;

               6.

               da osigura ambicioznu i brzu provedbu zakona br. 20/2013 o jedinstvu tržišta na svim razinama uprave; da do kraja 2014. donese ambicioznu reformu profesionalnih usluga i profesionalnih udruga, odnosno da odredi profesije koje se moraju registrirati u profesionalnoj organizaciji te transparentnost i odgovornost profesionalnih tijela, otvarajući pristup djelatnostima koje su neopravdano ograničene i štiteći jedinstvo tržišta u pristupu profesionalnim uslugama u Španjolskoj i pružanju tih usluga; da dodatno smanji trajanje, troškove i broj postupaka potrebnih za osnivanje poduzeća; da ukloni neopravdana ograničenja otvaranju velikih maloprodajnih objekata, ponajprije revizijom postojećih propisa o regionalnom planiranju; da utvrdi izvore financiranja za novu nacionalnu strategiju znanosti, tehnologije i inovacija i osigura da nova državna agencija za istraživanje započne s radom;

               7.

               da nakon reforme iz 2013. osigura učinkovito uklanjanje deficita u sustavu električne energije počevši od 2014. i da prema potrebi poduzme dodatne strukturne mjere; da riješi problem insolventnih autocesta kako bi smanjila troškove za državu; da do kraja 2014. osnuje neovisno tijelo koje će sudjelovati u procjeni budućih velikih infrastrukturnih projekata; da poduzme mjere kako bi osigurala učinkovito tržišno natjecanje u području usluga u željezničkom teretnom i putničkom prometu;

               8.

               da na svim državnim razinama provede preporuke odbora za reformu javne uprave; da ojača kontrolne mehanizme i poveća transparentnost upravnih odluka, osobito na regionalnoj i lokalnoj razini; da dovrši i pomno prati tekuće mjere suzbijanja sive ekonomije i neprijavljenog rada; da usvoji očekivane reforme strukture pravosuđa i pravosudne karte te da osigura provedbu donesenih reformi.

      Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. C. PADOAN

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (4)  SL C 217, 30.7.2013., str. 81.

      (5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str.11).

      (6)  Preporuka Vijeća od 21. lipnja 2013. s ciljem okončanja stanja prekomjernog državnog deficita u Španjolskoj (SL C 180, 26.6.2013., str. 4).

      (7)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

      (8)  Vidjeti stranicu 141 ovog Službenog lista.


title: Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Malte za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Malte za 2014._x000b_

text:
				|

		52014DC0419

			Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Malte za 2014._x000b__x000b_i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Malte za 2014._x000b_ /* COM/2014/0419 final - 2014/ () */

Preporuka za
PREPORUKU VIJEĆA
o nacionalnom programu reformi Malte za 2014.
i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Malte za 2014.

VIJEĆE
EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir
Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121.
stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
uzimajući u obzir
Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora
stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika[1], a posebno
njezin članak 5. stavak 2.,
uzimajući u obzir
preporuku Europske komisije[2],
uzimajući u obzir
rezolucije Europskog parlamenta[3],
uzimajući u obzir
zaključke Europskog vijeća,
uzimajući u obzir
mišljenje Odbora za zapošljavanje,
uzimajući u obzir
mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
socijalnu zaštitu,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
ekonomsku politiku,
budući da:
(1)
Europsko vijeće prihvatilo
je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i
radna mjesta, Europa 2020., temeljene na pojačanom usklađivanju
ekonomskih politika, kojom će se usredotočiti na glavna područja
u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal
održivog rasta i konkurentnosti.
(2)
Vijeće je 13. srpnja 2010.
na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za
ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada
2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država
članica, koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države
članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim
ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.
(3)
Predsjednici država i vlada
donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje,
uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini
EU-a i europodručja koristeći se svim mogućim sredstvima,
instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na
razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju
ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedine države
članice.
(4)
Vijeće je 9. srpnja 2013.
donijelo preporuku o nacionalnom programu reformi Malte za 2013. i dostavilo
mišljenje o ažuriranom programu stabilizacije Malte za razdoblje
2012. – 2016. Komisija je
15. studenoga 2013. dostavila mišljenje o nacrtu proračunskog plana Malte
za 2014.[4] u skladu s Uredbom
(EU) br. 473/2013[5].
(5)
Komisija je 13. studenoga 2013.
donijela Godišnji pregled rasta[6],
čime je označen početak europskog semestra koordinacije
ekonomske politike za 2014. Istog je dana Komisija na temelju
Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu
upozoravanja[7],
u kojem je Maltu navela kao jednu od država članica za koje će se
provesti detaljno preispitivanje.
(6)
Europsko vijeće podržalo
je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti,
fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu
za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom
uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta
i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica
krize te modernizacijom javne uprave.
(7)
Komisija je 5. ožujka 2014.
objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Maltu[8] u skladu s
člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija na temelju analize
zaključuje da na Malti više nisu prisutne makroekonomske neravnoteže u
smislu postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže. Iako je zaduženost i
dalje visoka, čini se da su rizici za održivost duga privatnog i javnog
sektora i stabilnost financijskog sektora pod nadzorom, ali ih valja i dalje
pratiti. Posebno se čini da su pokazatelji financijske stabilnosti dobri.
Ipak, s obzirom na strukturnu prirodu rizika u tom sektoru od ključne je
važnosti nastavak provedbe postojećih razboritih postupaka nadzora i
preuzimanja rizika. Tržište nekretnina se stabiliziralo, pa su i rizici koji
proizlaze iz prekomjerne izloženosti nekretninama ograničeni. Privatni je
dug u padu, a razduživanje poduzeća odvija se uredno i pritisci kreditnog
tržišta su ograničeni.
(8)
Malta je 16. travnja 2014.
dostavila svoj nacionalni programi reformi, koji je ažuriran 8. svibnja 2014.,
a 30. travnja 2014. dostavila je svoj program stabilizacije za 2014. Kako bi se
uzela u obzir njihova međusobna povezanost, ti su programi ocijenjeni
istovremeno.
(9)
Cilj proračunske
strategije naznačen u programu stabilizacije za 2014. jest održivo
smanjenje prekomjernog deficita do 2014. i postupno približavanje
srednjoročnom cilju strukturno uravnoteženog stanja proračuna, što je
više od zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu. Međutim, u razdoblju
programa ne planira se ostvarenje srednjoročnog cilja. U 2014. planirana
(preračunana) strukturna prilagodba neznatno je manja od preporučene.
Nakon planiranog smanjenja prekomjernog deficita, u 2015. planira se malo
odstupanje od plana prilagodbe na kojem se temelji srednjoročni cilj.
Nakon toga planirano godišnje kretanje u odnosu na srednjoročni cilj
uglavnom je u skladu sa zahtjevom od najmanje 0,5 % BDP-a. Programom se
predviđa da će državni dug, koji je 2013. iznosio 73 % BDP-a, od
2014. krenuti silaznom putanjom, u skladu s referentnim mjerilom za smanjenje
duga. Općenito, ciljevi programa uglavnom su u skladu sa zahtjevima Pakta
o stabilnosti i rastu. Makroekonomski scenarij za 2014. i 2015. na kojem se
temelje proračunska predviđanja programa, a koji je potvrdilo
neovisno tijelo (nacionalni ured za reviziju), djeluje uvjerljivo s obzirom na
to da su predviđanja gospodarskog rasta tek nešto niža od onih koja su
navedena u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2014. za te godine. Međutim,
rizici koji se odnose na proračunske ciljeve pokazuju negativnu tendenciju
jer planirano povećanje strukturnih prihoda tijekom razdoblja programa
nije u potpunosti poduprto mjerama, pa je moguće da će zbog
prekoračenja rashoda isplate biti veće od onih koje su
predviđene proračunom. Prema Komisijinoj prognozi očekuje se da
će Malta 2014. održivo smanjiti svoj prekomjerni deficit. Istodobno na
temelju Komisijine prognoze fiskalna prilagodba u razdoblju 2013. – 2014.
zaostaje za 1,6 % BDP-a u odnosu na (ispravljenu) promjenu strukturnog
salda i za 1,25 % BDP-a u odnosu na procjenu potrebnih mjera u vrijeme
preporuke u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. Iako za
ostvarenje referentnog mjerila za smanjenje duga u 2014. nema dodatnih rezervi,
rizici scenarija duga pokazuju pozitivnu tendenciju. U 2015. postoji rizik
znatnog odstupanja od pretpostavki na kojima se temelji ostvarenje
srednjoročnog cilja. Vijeće na temelju svoje ocjene programa i
Komisijine prognoze, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1466/97, smatra da
iako su ukupni deficit i dug opće države na Malti u skladu s preporukom u
okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita, potrebno je uložiti
dodatne napore kako bi se strukturna prilagodba u 2014. uskladila s
preporučenom i osigurale odgovarajuće pretpostavke za ostvarenje
srednjoročnog cilja od 2015.
(10)
Neobvezujuća priroda
fiskalnog okvira Malte i kratko razdoblje fiskalnog planiranja ne podupiru
zdravo fiskalno stanje. Donošenje zakonodavstva koje je trebalo stupiti na
snagu do kraja 2013. u cilju ispunjivanja zahtjeva Direktive 85/2011/EU o
proračunskim okvirima i Fiskalnog ugovora odgođeno je. Međutim,
malteška je vlada u skladu s programom stabilizacije nedavno odobrila Zakon o
fiskalnoj odgovornosti, koji će biti proslijeđen parlamentu na
prihvaćanje. Nacrtom zakona predviđa se uvođenje pravila o
strukturno uravnoteženom proračunu, pravila o dugu, kontinuiranog
trogodišnjeg proračunskog okvira i postupna uspostava fiskalnog
vijeća, koje će biti zaduženo za odobravanje vladinih službenih
makroekonomskih i fiskalnih prognoza te ex ante i ex post nadzor
nad poštovanjem fiskalnih pravila.
(11)
Očekuje se spajanje odjela
financijske uprave Malte u jedno tijelo, čime bi se trebao pojednostavniti
postupak naplate poreza i spriječiti utaja poreza. Kako bi se poboljšala
porezna disciplina i potaknula naplata potraživanja, revidirane su kazne u
zakonodavstvu o PDV-u i kamate na porezni dug. Uvedene su i razne druge mjere
za koje se očekuje da će konsolidirati porezni sustav Malte. Te mjere
idu u pravom smjeru, ali njihov bi se učinak tek trebao osjetiti.
(12)
Iako su izazovi za održivost
javnih financija na Malti još uvijek prisutni, zasada se bilježi neznatan
napredak u reformama mirovinskog sustava i održivosti zdravstvenih usluga.
Osnovana je skupina za mirovinsku strategiju koja bi trebala procijeniti sve
mogućnosti reforme mirovinskog sustava, ali su se malteške vlasti obvezale
da neće podizati zakonsku dob za umirovljenje izvan granica određenih
mirovinskom reformom iz 2006. Time zakonska dob za umirovljenje ostaje neovisna
o očekivanom životnom vijeku, što ugrožava dugoročnu održivost i
primjerenost mirovina. Malta te nedostatke namjerava riješiti mjerama na
tržištu rada, ponajprije nedavno donesenom strategijom aktivnog starenja, ali
malo je vjerojatno da će se time riješiti problem. Tom izazovu pridonosi i
problem održivosti zdravstvenog sustava s obzirom na predviđeno
povećanje rashoda povezano sa starenjem stanovništva. Upravo je
predstavljen nacrt nacionalne strategije za zdravstvene sustave, ali nije jasno
kako će se ona provesti i koje će biti njezine koristi u smislu
ekonomičnosti i održivosti. Potrebno je učvrstiti javnu primarnu
zaštitu.
(13)
Na Malti je i dalje visoka
stopa mladih koji rano napuštaju školovanje, ali poduzimaju se mjere kako bi se
ona smanjila i uspostavljen je sveobuhvatni sustav praćenja. Međutim,
stjecanje osnovnih vještina i dalje je na niskoj razini, što pridonosi slaboj
razini pismenosti i ranom napuštanju školovanja. Očekuje se da će
pravilna provedba nedavno donesene nacionalne strategije pismenosti poduprijeti
napore u otklanjanju tog nedostatka. Ona će se dopuniti dodatnim mjerama,
za koje se očekuje da će povećati važnost osposobljavanja i
obrazovanja na tržištu rada. Te mjere obuhvaćaju reformu okvira
naukovanja, utvrđivanje strategije cjeloživotnog učenja,
uvođenje učenja kroz rad u strukovno obrazovanje i osposobljavanje te
poseban program koji se financira iz Europskog socijalnog fonda.
(14)
Malta trenutačno provodi niz značajnih
mjera kojima se namjerava povećati sudjelovanje žena na tržištu rada, posebice
osiguravanjem besplatnih usluga skrbi o djeci za domaćinstva u kojima su roditelji u radnom odnosu ili
na daljnjem obrazovanju. Učinkovita provedba bit će od ključne
važnosti. Osim toga, nadležna tijela pomažu u osiguravanju skrbi o djeci
poslije nastave te otvaraju mogućnosti slanja djece u školu prije
službenog radnog vremena kako bi se roditeljstvo što bolje uskladilo s
poslovnim obvezama. Predviđeni su i porezni poticaji kako bi se roditelji
potaknuli da šalju djecu u ustanove za čuvanje djece koje su već
funkcionirale i u okviru prethodnih programa. Međutim, ne čini se
dovoljno u smislu osiguravanja i promicanja fleksibilnih radnih uvjeta,
primjerice rada na daljinu i fleksibilnog radnog vremena, što bi pomoglo u
reintegraciji žena na tržište rada.
(15)
Kako bi dodatno poboljšala
svoju međunarodnu konkurentnost i istovremeno izbjegla mogući
negativan učinak neusklađenosti između kretanja plaća i
produktivnosti, Malta još mora otkloniti infrastrukturne nedostatke u sektoru energetike
i prometa koji guše njezin potencijal, posebice s obzirom na visoke troškove
energije. Električni spojni vod s Italijom trebao bi biti dovršen ove
godine, čime će se poboljšati sigurnost opskrbe te omogućiti
diversifikacija opskrbe i korištenje vanjske obnovljive energije. Planirano
spajanje s europskom plinskom mrežom također će pridonijeti
energetskoj raznolikosti, čime bi se trebala smanjiti ovisnost Malte o
jednom glavnom izvoru energije i povećati njezina privlačnost kao
mjesta poslovanja. Domaći obnovljivi izvori energije, uz izuzetak nekoliko
uspješnih primjera u području fotovoltaične energije, potencijal su
koji tek treba iskoristiti.
(16)
Određene
neučinkovitosti javne uprave ograničuju daljnji razvoj poslovne klime
na Malti. Iako poboljšanja u javnoj nabavi idu u pravom smjeru, postupci nabave
i dalje traju predugo, što ima za posljedicu neučinkovitost javnih
rashoda. Mjere nisu povezane s ciljevima, tako da je teško procijeniti njihovu
učinkovitost. Troškovi financiranja poduzeća visoki su zbog nedostatka
alternativa financiranju zaduživanjem i to opterećuje gospodarsku
aktivnost poduzeća. Takvo pogodovanje zaduživanju moglo bi dovesti do
prezaduženosti poduzeća i neadekvatne alokacije kapitala. Stoga bi trebalo
iskoristiti i druge mogućnosti financiranja, različite od zaduživanja.
Neučinkovitosti pravosudnog sustava istaknute u posebnim preporukama za
Maltu iz 2013. i dalje su prisutne. Očekuje se da će se dio brojnih
Komisijinih prijedloga za reformu pravosuđa iz studenoga 2013. provesti do
kraja 2014., ali još uvijek nije objavljen jasan vremenski okvir mjera i
redoslijed prioriteta. Osim toga, tek treba vidjeti kakav će biti njihov
utjecaj na zaostatke, posebice s obzirom na nedostatke koji su prethodno
navedeni.
(17)
Malta je pojačala
regulatorni nadzor kako bi osigurala stabilnost financijskog sektora.
Funkcijama središnje banke Malte dodana je funkcija makrobonitetnog nadzora, a
poseban naglasak stavlja se na pitanja financijske stabilnosti, dok je
Zajednički odbor za financijsku stabilnost ugrađen u zakonodavstvo.
Provedene su zadovoljavajuće mjere za poboljšanje rezerviranja za gubitke
po kreditima, uglavnom revizijom bankarskog propisa br. 9.
(18)
Komisija je u okviru europskog
semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Malte. Ocijenila je
program stabilizacije i nacionalni programi reformi. U obzir je uzela njihov
značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku na Malti, ali i
poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg
ekonomskog upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa EU-a budućim
nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog
semestra navedene su u preporukama 1. do 5. u nastavku.
(19)
Vijeće je s obzirom na tu
ocjenu preispitalo program stabilizacije Malte, a njegovo je mišljenje[9] posebice
navedeno u preporuci 1. u nastavku.
(20)
Komisija je osim toga u okviru
europskog semestra provela analizu ekonomske politike europodručja u
cjelini. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke za
države članice čija je valuta euro. Malta bi trebala osigurati potpunu
i pravovremenu provedbu tih preporuka.
OVIME
PREPORUČUJE Malti da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme sljedeće
mjere:
1.           da
do 2014. održivo smanji prekomjerni deficit; da u 2015. znatno učvrsti
proračunsku strategiju kako bi osigurala potrebnu strukturnu prilagodbu od
0,6 % BDP-a u skladu sa srednjoročnim ciljem; da nakon toga nastavi
sa strukturnom prilagodbom od najmanje 0,5 % BDP-a godišnje, a i više ako
za to postoje povoljni gospodarski uvjeti ili je to potrebno da se osigura
sukladnost s pravilom o dugu, kako bi se udio duga opće države održao u
čvrstoj silaznoj putanji; da dovrši postupak donošenja zakona o fiskalnoj
odgovornosti u cilju uspostave obvezujućeg višegodišnjeg fiskalnog okvira
temeljenog na pravilima i osnivanja neovisne ustanove zadužene za nadzor nad
fiskalnim pravilima i odobravanje makroekonomskih prognoza na kojima se temelji
fiskalno planiranje; da nastavi poboljšavati poreznu disciplinu i suzbijati
utaju poreza osiguravajući kontinuirano uvođenje i ocjenjivanje
poduzetih mjera te poduzimajući i dodatne mjere, a posebno
promičući uporabu elektroničkih sredstava plaćanja;
2.           da ubrza tekuću
mirovinsku reformu, ponajprije znatnim ubrzanjem planiranog povećanja
zakonske dobi za umirovljenje i njezinim povezivanjem s promjenama
očekivanog životnog vijeka; da osigura da se sveobuhvatnom reformom javnog
zdravstva postigne ekonomično i održivo korištenje raspoloživih resursa,
primjerice jačanjem primarne skrbi;
3.           da u okviru svojih politika
nastavi poduzimati napore u cilju povećanja relevantnosti obrazovanja i
osposobljavanja za tržište rada te poboljšanja stjecanja osnovnih vještina
ubrzanjem dugo očekivane reforme sustava naukovanja; da dodatno smanji
broj učenika koji rano napuštaju školovanje, ponajprije dovršenjem i
provedbom najavljene nacionalne strategije pismenosti; da dodatno poboljša
sudjelovanje žena na tržištu rada, ponajprije onih koje se žele na njega
vratiti, promicanjem fleksibilnih radnih uvjeta;
4.           da poveća energetsku
raznolikost u gospodarstvu, među ostalim povećanjem udjela energije
iz obnovljivih izvora;
5.           da nastavi ulagati napore
kako bi povećala učinkovitost i skratila trajanje postupaka javne
nabave; da potiče oblike financiranja poduzeća različite od
financiranja zaduživanjem olakšanjem pristupa tržištima kapitala i razvojem
fondova poduzetničkog kapitala; da poveća učinkovitost
pravosudnog sustava osiguranjem pravodobne i učinkovite provedbe planirane
pravosudne reforme.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 209, 2.8.1997., str. 1.
[2]               COM(2014) 419 završna verzija.
[3]               P7_TA(2014)0128 i P7_TA(2014)0129.
[4]               C(2013) 8007 završna verzija.
[5]               SL L 140, 27.5.2013., str. 11.
[6]               COM(2013) 800 završna verzija
[7]               COM(2013) 790 završna verzija
[8]               SWD(2014) 150 završna verzija
[9]               U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća
br. 1466/97.


				|

		52013PC0778

			Preporuka za ODLUKU VIJEĆA o odobrenju sklapanja, od strane Komisije u ime Europske zajednice za atomsku energiju, Protokola uz Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i bivše jugoslavenske republike Makedonije, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj Uniji /* COM/2013/0778 final */

			   	OBRAZLOŽENJE
Vijeće je 24. rujna 2012.
ovlastilo Komisiju da započne pregovore u ime Europske unije i njezinih
država članica i Republike Hrvatske s bivšom jugoslavenskom republikom
Makedonijom radi sklapanja Protokola uz Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju
između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane,
i  bivše jugoslavenske republike Makedonije, s druge strane, kako bi se uzelo u
obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji.
Ti pregovori započeli su 18. prosinca 2012.
nakon prethodnih odgovarajućih tehničkih savjetovanja s bivšom
jugoslavenskom republikom Makedonijom. Daljnji krugovi pregovora održali su se
25. siječnja 2013. i 10. travnja 2013. Vlada bivše jugoslavenske republike
Makedonije potvrdila je suglasnost s Protokolom  25.listopada 2013. Protokol je
ažuriran kako bi odrazio carinsku tarifu EU-a za 2013. i postupno ukidanje
carina u okviru Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Tekst Protokola
priložen je ovom obrazloženju.
Komisija predlaže da
Vijeće odluči o potpisivanju i privremenoj primjeni Protokola u ime
Europske unije i sklopi Protokol u ime Europske unije i njezinih država
članica. Europska zajednica za atomsku energiju (EZAE) također je
stranka Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Komisija predlaže da
Vijeće odobri sklapanje Protokola u ime Europske zajednice za atomsku
energiju, u skladu s člankom 101. stavkom 2. Ugovora o osnivanju EZAE-a.
U skladu s člankom 101.
Ugovora o EZAE-u, Komisija je donijela odluku o potpisivanju Sporazuma i Komisija
je donijela odluku o sklapanju Sporazuma uz odobrenje Vijeća. Stoga je
potrebno donijeti zasebne odluke o potpisivanju i sklapanju Protokola od strane
EU-a i od strane EZAE-a.
Komisija predlaže da
Vijeće sklapanje Protokola u ime Europske zajednice za atomsku energiju:
–
odobri, u skladu s člankom 101. stavkom 2.
Ugovora o osnivanju EZAE-a.
Preporuka za
ODLUKU VIJEĆA
o odobrenju sklapanja, od strane Komisije u
ime Europske zajednice za atomsku energiju, Protokola uz Sporazum o
stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država
članica, s jedne strane, i bivše jugoslavenske republike Makedonije, s
druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj
Uniji
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju
Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 101.
stavak 2.,
uzimajući u obzir preporuku Komisije,
budući da:
(1)
Vijeće je 24. rujna 2012. ovlastilo Komisiju
da započne pregovore s bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom radi
sklapanja Protokola uz Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između
Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i bivše
jugoslavenske republike Makedonije, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir
pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji.
(2)
Ti su pregovori uspješno dovršeni.
(3)
Sklapanje Protokola od strane Komisije trebalo bi
odobriti u odnosu na pitanja koja su u nadležnosti Europske zajednice za
atomsku energiju.
(4)
Potpisivanje i sklapanje Protokola podliježe
posebnom postupku u odnosu na pitanja koja su u nadležnosti Europske zajednice
za atomsku energiju.
ODLUČILO JE:
jedini članak
Ovime se odobrava sklapanje, od strane
Komisije u ime Europske zajednice za atomsku energiju, Protokola uz Sporazum o
stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država
članica, s jedne strane, i bivše jugoslavenske republike Makedonije, s
druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj
Uniji („Protokol”).
Tekst Protokola priložen je Odluci Vijeća
o potpisivanju i privremenoj primjeni Protokola uz Sporazum o stabilizaciji i
pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s
jedne strane, i bivše jugoslavenske republike Makedonije, s druge strane, kako
bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik


				|

		52013PC0914

			Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA u cilju okončanja stanja prekomjernog državnog deficita u Hrvatskoj /* COM/2013/0914 final - 2013/ () */

			   	Preporuka za
PREPORUKU VIJEĆA
u cilju okončanja stanja prekomjernog
državnog deficita u Hrvatskoj
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir
Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 126.
stavak 7.,
uzimajući u obzir
preporuku Komisije,
budući da:
(1)       U skladu s člankom 126.
Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) države članice izbjegavaju
prekomjerne državne deficite.
(2)       Pakt o stabilnosti i rastu
temelji se na cilju zdravih državnih financija kao sredstvu jačanja uvjeta
za stabilnost cijena i snažan održivi rast koji dovodi do otvaranja novih
radnih mjesta.
(3)       Vijeće je  X. siječnja 2014. u skladu s člankom
126. stavkom 6. UFEU-a odlučilo da u Hrvatskoj postoji prekomjerni
deficit.
(4)       U skladu s člankom 126.
stavkom 7. UFEU-a i člankom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 o
ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita[1] (PPD), Vijeće
treba uputiti preporuke dotičnoj državi članici u cilju
okončanja stanja prekomjernog deficita u određenom roku. Preporukom
se treba utvrditi rok od najviše šest mjeseci za učinkovito djelovanje
koje treba poduzeti dotična država članica kako bi smanjila
prekomjerni deficit. Nadalje, u preporuci za ispravak prekomjernog deficita
Vijeće treba zahtijevati postizanje godišnjih proračunskih ciljeva
koji, na osnovi prognoze na kojoj se temelji preporuka, odgovaraju minimalnom
godišnjem poboljšanju strukturnog salda, tj. ciklički prilagođenog
salda bez jednokratnih i drugih privremenih mjera, od najmanje 0,5 % BDP-a
kao referentnom mjerilu. Osim toga, u skladu s člankom 2. Uredbe
Vijeća (EZ) br. 1467/97 u kojem se utvrđuje zahtjev na temelju
kriterija duga, preporučenim proračunskim ciljem za završnu godinu
razdoblja za ispravak mora se zajamčiti da će se potrebno smanjenje
razlike između omjera duga i BDP-a i referentne vrijednosti iz Ugovora od
60 % BDP-a, na temelju Komisijine prognoze, ostvariti tijekom dvije godine
nakon ispravka prekomjernog deficita.
(5)       U Komisijinoj jesenskoj
prognozi 2013. predviđa se da će deficit opće države u razdoblju
2013. – 2015. ostati iznad referentne vrijednosti od 3 % BDP-a i da
će se strukturni saldo nastaviti pogoršavati tijekom cijelog razdoblja
obuhvaćenog prognozom s oko 4 % BDP-a u 2013. na približno 6 % BDP-a
u 2015. Ta su kretanja uglavnom posljedica povećanja rashodovne strane,
npr. zbog izdataka za kamate u kombinaciji s manjkom prihoda. Komisijinom
jesenskom prognozom 2013. nije obuhvaćen program proračunske
konsolidacije najavljen u rujnu 2013. s objavom Smjernica gospodarske i fiskalne
politike jer su informacije o mjerama na kojima se temelji najavljeni
konsolidacijski paket bile vrlo ograničene. Mjere predstavljene u okviru
druge revizije proračuna za 2013. i nacrtu proračuna za 2014. koji je
Vlada donijela 14. studenoga 2013. i uputila u parlament nisu imale
značajan utjecaj na proračunske trendove. Osim toga, projekcije
državnih prihoda i rashoda te duga opće države u ažuriranoj Komisijinoj
jesenskoj prognozi 2013. kojom su obuhvaćene nove informacije dostupne
nakon objave prognoze pokazuju tek neznatne promjene. Revidirane projekcije
novo su polazište Komisije.
(6)       Što se tiče kretanja
duga opće države, u skladu s revizijom proračuna za 2013. i nacrtom
proračuna za 2014., očekuje se da će planirani omjer duga
opće države i BDP-a krajem 2014. dosegnuti 62 % i da će
nastaviti rasti na oko 64 % u 2015. i 64,75 % u 2016. U Komisijinoj
jesenskoj prognozi 2013. predviđa se da će omjer državnog duga i
BDP-a 2014. premašiti referentnu vrijednost iz Ugovora, odnosno da će
dosegnuti približno 65 %, te da će nastaviti dalje rasti tijekom
razdoblja prognoze. Ažuriranom prognozom 2013. kojom su obuhvaćene dodatne
informacije nakon objave prognoze, što se posebno odnosi na izdanje obveznica u
američkim dolarima iz studenoga 2013., dug opće države prelazi prag
od 60 % BDP-a već u 2013.
(7)       S obzirom na velike
nesigurnosti u pogledu ekonomskih i proračunskih kretanja,
preporučeni proračunski cilj za završnu godinu razdoblja za ispravak
trebalo bi utvrditi na razini jasno ispod referentne vrijednosti, kako bi se
zajamčilo poštovanje referentnog mjerila smanjenja duga u završnoj godini
razdoblja PPD-a.
(8)       U skladu s Uredbom 1467/97,
ispravljanje prekomjernog deficita trebalo bi dovršiti u godini nakon njegova
utvrđivanja, osim ako postoje posebne okolnosti. Kako bi se, u skladu s
tim pristupom, prekomjerni deficit smanjio do roka 2015. te kako bi se
osiguralo zajedničko ispunjenje referentnog mjerila smanjenja duga,
potreban strukturni napor iznosio bi i u 2014. i u 2015. najmanje 1,3 % BDP-a.
To bi imalo za posljedicu znatan gubitak proizvodnje i pogoršalo već
ionako dugotrajnu i duboku recesiju. Duži rokovi mogli bi se odrediti posebice
u slučaju postupaka u slučaju prekomjernog deficita na temelju
kriterija duga kada je državni deficit koji se zahtijeva za ispunjenje
kriterija duga znatno niži od 3 % BDP-a.
(9)       S obzirom na navedeno,
opravdano je odrediti rok za ispravak prekomjernog deficita do 2016. Hrvatska
bi na putu vjerodostojne i održive prilagodbe u okviru produženog roka trebala
dosegnuti cilj ukupnog deficita opće države od 4,6 % BDP-a u 2014.,
3,5 % BDP-a u 2015. i 2,7 % BDP-a u 2016., što bi odgovaralo godišnjem
poboljšanju strukturnog salda za najmanje 0,5 % BDP-a u 2014.,
0,9 % BDP-a u 2015. i 0,7 % BDP-a u 2016., na temelju scenarija
PPD-a. Scenarij kretanja prilagodbe temelji se na ažuriranoj Komisijinoj
jesenskoj prognozi 2013. kojom su obuhvaćene nove informacije, uključujući
informacije povezane s revizijom proračuna za 2013. i nacrtom
proračuna za 2014. i koja je proširena do 2018. koristeći standardne
pretpostavke o smanjenju proizvodnog jaza i cikličkoj osjetljivosti
proračuna. Kretanje prilagodbe trebalo bi omogućiti smanjenje ukupnog
državnog deficita na razinu ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a do
2016. i istovremeno osigurati približavanje omjera duga i BDP-a referentnoj
vrijednosti od 60 % zadovoljavajućim tempom, a time i ispunjenje kriterija
državnog duga. Na temelju scenarija PPD-a, kako bi ostvarila prethodno
spomenute strukturne ciljeve, Hrvatska bi trebala donijeti mjere konsolidacije
na razini od 2,3 % BDP-a u 2014. te 1 % BDP-a u 2015. i 2016. Tim se
ciljevima uzima u obzir potreba kompenzacije negativnih sekundarnih
učinaka fiskalane konsolidacije na javne financije utjecajem na
gospodarsku aktivnost.
(10)     Mjerama proračunske
konsolidacije trebalo bi osigurati trajno poboljšanje salda opće države uz
istodobno usmjerenje prema poboljšanju kvalitete javnih financija. U tom bi
smislu bile posebno korisne mjere kojima se daje prednost rashodima i
ulaganjima za poticanje rasta, između ostaloga i u okviru Kohezijskog
fonda i strukturnih fondova EU-a, poboljšava poštovanje poreznih obveza i
jača fiskalni okvir.
(11)     Kako bi se osiguralo da
rezultat pogoduje gospodarskom blagostanju u srednjoročnom odnosno
dugoročnom razdoblju, ispravljanje prekomjernog deficita bilo bi korisno
popratiti makrostrukturnim reformama. Cilj mjera trebalo bi biti jačanje
potencijala rasta gospodarstva stvaranjem fleksibilnijeg tržišta rada,
poboljšanjem kvalitete poslovnog okruženja i povećanjem učinkovitosti
javne uprave,
DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
(1)
Hrvatska bi trebala okončati postojeće
stanje prekomjernog deficita do 2016.
(2)
Hrvatska bi trebala dosegnuti cilj ukupnog deficita
opće države od 4,6 % BDP-a u 2014., 3,5 % BDP-a u 2015. i
2,7 % of BDP-a u 2016., što odgovara godišnjem poboljšanju strukturnog
salda od najmanje 0,5 % BDP-a u 2014., 0,9 % BDP-a u 2015. i
0,7 % BDP-a u 2016.
(3)
Hrvatska bi trebala utvrditi i strogo provoditi
mjere potrebne za ostvarenje ispravka prekomjernog deficita do 2016. te
iskoristiti sve neočekivane dobitke za smanjenje deficita.
(4)
Vijeće utvrđuje rok 30. travnja 2014. do
kojeg Hrvatska treba poduzeti učinkovito djelovanje i u skladu s
člankom 3. stavkom 4.a Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 detaljno
izvijestiti o strategiji konsolidacije predviđenoj za postizanje tih
ciljeva; nakon toga nadležna tijela trebaju izvješćivati o postignutom napretku
u provedbi tih preporuka najmanje svakih šest mjeseci dok se ne postigne
potpuni ispravak prekomjernog deficita.
Osim toga, Vijeće poziva nadležna tijela
Hrvatske da i. provedu temeljitu reviziju rashoda u cilju racionalizacije
izdataka za plaće, socijalnu sigurnost i subvencije i predvide dovoljno
fiskalnog prostora za provedbu rashoda kojima se potiče rast,
uključujući sufinanciranje projekata koji se financiraju sredstvima
EU-a; ii. nastave poboljšavati poštovanje poreznih obveza i povećavati učinkovitost
porezne uprave; iii. poboljšaju institucionalni okvir javnih financija,
između ostaloga poboljšanjem višegodišnjeg proračunskog planiranja,
jačanjem uloge i neovisnosti Odbora za fiskalnu politiku i osiguravanjem
poštovanja fiskalnih pravila. Osim toga, Vijeće poziva nadležna tijela
Hrvatske da  provedu strukturne reforme, posebice u pogledu nefleksibilnog
tržišta rada i nepovoljnog poslovnog okruženja te poboljšanja kvalitete javne
uprave, u cilju povećanja potencijala rasta BDP-a.
Ova je
Preporuka upućena Republici Hrvatskoj.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 209, 2.8.1997., str. 6.


title: Preporuka Komisije (EU) 2016/2115 оd 1. prosinca 2016. o praćenju prisutnosti Δ9-tetrahidrokanabinola, njegovih prekursora i drugih kanabinoida u hrani (Tekst značajan za EGP )

text:
               2.12.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 327/103

         PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2016/2115
   оd 1. prosinca 2016.
   o praćenju prisutnosti Δ9-tetrahidrokanabinola, njegovih prekursora i drugih kanabinoida u hrani
   (Tekst značajan za EGP)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               Obor za kontaminante u prehrambenom lancu (CONTAM) Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) donio je znanstveno mišljenje o tetrahidroknabinolu (THC) u mlijeku i drugoj hrani životinjskog podrijetla (1).

               (2)

               Tetrahidrokanabinol, preciznije delta-9-tetrahidrokanabinol (Δ9-THC), najrelevantniji je sastojak konoplje Cannabis sativa. EFSA je utvrdila akutnu referentnu dozu (ARfD) od 1 μg Δ9-THC/kg tjelesne težine.

               (3)

               Dostupna je samo ograničena količina podataka o prisutnosti Δ9-THC-a u hrani životinjskog podrijetla i o stopi prijenosa iz hrane za životinje u hranu životinjskog podrijetla. Stoga je potrebno više podataka o prisutnosti Δ9-THC-a u hrani životinjskog podrijetla kako bi se dokazalo da se hrana životinjskog podrijetla dobiva od životinja koje se hrane hranom koja sadržava konoplju ili krmivom dobivenim od konoplje.

               (4)

               Nadalje, potrebno je više podataka o prisutnosti Δ9-THC-a u hrani dobivenoj od konoplje i hrani koja sadržava konoplju ili u sastojcima dobivenima od konoplje. Ako je moguće, primjereno je analizirati prekursore koji nisu psihoaktivni, odnosno delta-9-tetrahidrokanabinoličke kiseline (2-COOH-Δ9-THC, pod nazivom Δ9-THCA-A i 4-COOH-Δ9-THC, pod nazivom Δ9-THCA-B) i druge kanabinoide (primjerice delta-8-tetrahidrokanabinol (Δ8-THC), kanabinol (CBN), kanabidiol (CBD) i delta-9-tetrahidrokanabivarin (Δ9-THCV)).

               (5)

               Stoga je primjereno preporučiti praćenje prisutnosti Δ9-THC-a, njegovih prekursora i drugih kanabinoida u hrani,

         DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

               1.

               Države članice, subjekti u poslovanju s hranom i druge zainteresirane strane trebali bi pratiti prisutnost Δ9-tetrahidrokanabinola (Δ9-THC) u hrani životinjskog podrijetla te Δ9-tetrahidrokanabinola (Δ9-THC), njegovih prekursora koji nisu psihoaktivni, odnosno delta-9-tetrahidrokanabinoličkih kiselina (2-COOH-Δ9-THC, pod nazivom Δ9-THCA-A i 4-COOH-Δ9-THC, pod nazivom Δ9-THCA-B) i drugih kanabinoida (primjerice delta-8-tetrahidrokanabinol (Δ8-THC), kanabinola (CBN), kanabidiola (CBD) i delta-9-tetrahidrokanabivarina (Δ9-THCV)) u hrani dobivenoj od konoplje i hrani koja sadržava konoplju ili u sastojcima dobivenima od konoplje.
               Za praćenje hrane životinjskog podrijetla trebalo bi dokazati da se hrana životinjskog podrijetla dobiva od životinja koje se hrane hranom koja sadržava konoplju ili krmivom dobivenim od konoplje.

               (2)

               Kako bi se osigurala reprezentativnost uzoraka u seriji, države članice trebale bi slijediti postupke uzorkovanja utvrđene u Uredbi Komisije (EZ) br. 401/2006 (2).

               (3)

               Analitička metoda za praćenje po mogućnosti je kromatografsko odvajanje sa spektrometrijom mase (LC-MS ili GC-MS) nakon odgovarajućeg koraka čišćenja (tekućina-tekućina (LLE) ili ekstrakcija na čvrstu fazu (SPE)). Prednost se treba dati kromatografskim tehnikama koje omogućuju odvojeno određivanje Δ9-THC-a, njegovih prekursora i drugih kanabinoida u prehrambenim proizvodima koji sadržavaju konoplju.

               (4)

               Države članice, subjekti u poslovanju s hranom i druge zainteresirane strane trebali bi osigurati da se EFSA-i redovito dostavljaju analitički rezultati, najkasnije do listopada 2018., u formatu za podnošenje podataka EFSA-e u skladu sa zahtjevima iz Smjernica EFSA-e za standardni opis uzorka (SSD) za hranu i hranu za životinje (3) te njezinim dodatnim posebnim zahtjevima za izvješćivanje.

      Sastavljeno u Bruxellesu 1. prosinca 2016.

            Za Komisiju

         Vytenis ANDRIUKAITIS

            Član Komisije

      (1)  Odbor CONTAM EFSA-e (Odbor EFSA-e za kontaminante u prehrambenom lancu), 2015. Znanstveno mišljenje o opasnostima za ljudsko zdravlje povezanima s prisutnošću tetrahidrokanabinola (THC) u mlijeku i drugoj hrani životinjskog podrijetla. EFSA Journal 2015.;13(6):4141, 125 str. doi:10.2903/j.efsa.2015.4141.

      (2)  Uredba Komisije (EZ) br. 401/2006 od 23. veljače 2006. o utvrđivanju metoda uzorkovanja i analize za službenu kontrolu razina mikotoksina u hrani (SL L 70, 9.3.2006., str. 12.).

      (3)  http://www.efsa.europa.eu/en/data/toolbox


title: Preporuka Europske središnje banke od 17. prosinca 2015. o politikama raspodjele dividendi (ESB/2015/49)

text:
               30.12.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 438/1

         PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
   od 17. prosinca 2015.
   o politikama raspodjele dividendi
   (ESB/2015/49)
   (2015/C 438/01)
   UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 127. stavak 6. i članak 132.,
   uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 34.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (1), a posebno njezin članak 4. stavak 3.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 468/2014 Europske središnje banke od 16. travnja 2014. o uspostavljanju okvira za suradnju unutar Jedinstvenog nadzornog mehanizma između Europske središnje banke i nacionalnih nadležnih tijela te s nacionalnim imenovanim tijelima (Okvirna uredba o SSM-u) (ESB/2014/17) (2),
   budući da:
   Kreditne institucije moraju nastaviti pripremu za pravodobnu i potpunu primjenu Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) i Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4) u složenom makroekonomskom i financijskom okruženju koje stvara pritisak na profitabilnost kreditnih institucija i uslijed toga na njihovu sposobnost stvaranja njihovih kapitalnih osnova. Povrh toga, iako kreditne institucije trebaju financirati gospodarstvo, politika konzervativne raspodjele dio je adekvatnog upravljanja rizicima i zdravog bankarskog sustava. Trebalo bi primijeniti istu metodu koje je navedena u Preporuci ESB/2015/2 Europske središnje banke (5),
   DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
   I.

               1.

               Kreditne institucije bi trebale ustanoviti politike dividendi koristeći se konzervativnim i opreznim pretpostavkama s ciljem ispunjavanja važećih kapitalnih zahtjeva nakon svake raspodjele.

                           (a)

                           Kreditne institucije obvezne su u svakom trenutku ispunjavati važeće minimalne kapitalne zahtjeve („zahtjevi Prvog stupa”). To uključuje stopu redovnog osnovnog kapitala od 4,5 %, stopu osnovnog kapitala od 6 % i stopu ukupnog kapitala od 8 %, kako je predviđeno člankom 92. Uredbe (EU) br. 575/2013.

                           (b)

                           Povrh toga, kreditne institucije obvezne su u svakom trenutku ispunjavati kapitalne zahtjeve koji su određeni kao posljedica važeće Odluke o postupku za nadzornu provjeru i ocjenu primjenom članka 16. stavka 2. točke (a) Uredbe (EU) br. 1024/2013, a koji nadilaze zahtjeve Prvog stupa („zahtjevi Drugog stupa”).

                           (c)

                           Kreditne institucije također su obvezne ispunjavati protuciklički zaštitni sloj kapitala i sistemski zaštitni sloj iz članka 128. stavka 2., 3., 4. i 5. Direktive 2013/36/EU i sve ostale zaštitne slojeve koje su odredila nacionalna nadležna tijela i nacionalna imenovana tijela.

                           (d)

                           Kreditne su institucije također obvezne ispuniti svoju zahtijevanu punu (eng. fully loaded) (6) stopu redovnog osnovnog kapitala, svoju stopu osnovnog kapitala i svoju stopu ukupnog kapitala do datuma određenog za postupno uvođenje stopa. To se odnosi na punu primjenu gore navedenih stopa nakon primjene prijelaznih odredbi, kao i na punu primjenu protucikličkog zaštitnog sloja kapitala i sistemskog zaštitnog sloja iz članka 128. stavaka 2., 3., 4. i 5. Direktive 2013/36/EU i svih drugih zaštitnih slojeva koje su odredila nacionalna nadležna tijela i nacionalna imenovana tijela. Prijelazne odredbe utvrđene su u glavi XI. Direktive 2013/36/EU i u dijelu desetom Uredbe (EU) br. 575/2013.

                     Ovi zahtjevi moraju biti ispunjeni i na konsolidiranoj osnovi i na pojedinačnoj osnovi, osim ako je došlo do izuzeća od primjene bonitetnih zahtjeva na pojedinačnoj osnovi, kako je predviđeno u članku 7. i članku 10. Uredbe (EU) br. 575/2013.

               2.

               U odnosu na kreditne institucije koje isplaćuju dividende (7) u 2016. za financijsku godinu 2015., ESB preporučuje:
               (a)
                     kategorija 1
                  : Kreditne institucije koje zadovoljavaju važeće kapitalne zahtjeve navedene u stavcima 1(a), 1(b) i 1(c) i koje su već dostigle svoje pune (eng. fully loaded) stope iz stavka 1(d) na dan 31. prosinca 2015., trebale bi raspodijeliti svoju neto dobit u dividende na konzervativan način kako bi mogle nastaviti ispunjavati sve zahtjeve čak i u slučaju pogoršanih gospodarskih i financijskih uvjeta;
               (b)
                     kategorija 2
                  : Kreditne institucije koja zadovoljavaju važeće kapitalne zahtjeve navedene u stavcima 1(a), 1(b) i 1(c), ali koje nisu dostigle svoje pune (eng. fully loaded) stope iz stavka 1(d) na dan 31. prosinca 2015., trebale bi raspodijeliti svoju neto dobit u dividende na konzervativan način kako bi mogle nastaviti ispunjavati sve zahtjeve čak i u slučaju pogoršanih gospodarskih i financijskih uvjeta. Povrh toga, u načelu bi trebale samo isplatiti dividende u mjeri koja osigurava barem linearni (8) put prema zahtijevanim punim (eng. fully loaded) kapitalnim zahtjevima iz stavka 1(d);
               (c)
                     kategorija 3
                  : Kreditne institucije koje su povrijedile zahtjeve navedene u stavcima 1(a), 1(b) ili 1(c) ne bi u načelu trebale dijeliti nikakve dividende.
               Kreditne institucije koje ne mogu ispuniti zahtjeve iz ove Preporuke jer smatraju da se od njih zakonski zahtjeva da isplate dividende trebaju odmah kontaktirati svoj zajednički nadzorni tim.

         II.
   Ova je preporuka upućena značajnim nadziranim subjektima i značajnim nadziranim grupama kako su definirani u članku 2. točkama 16. i 22. Uredbe (EU) br. 468/2014 (ESB/2014/17).
   III.
   Ova je Preporuka također upućena nacionalnim nadležnim tijelima i imenovanim tijelima u odnosu na manje značajne nadzirane subjekte i manje značajne nadzirane grupe kako su definirani u članku 2. točkama 7. i 23. Uredbe (EU) br. 468/2014 (ESB/2014/17). Od nacionalnih i imenovanih nadležnih tijela očekuje se da prema potrebi primjenjuju ovu Preporuku na takve subjekte i grupe (9).

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 17. prosinca 2015.

            Predsjednik ESB-a

         Mario DRAGHI

      (1)  SL L 287, 29.10.2013., str. 63.

      (2)  SL L 141, 14.5.2014., str. 1.

      (3)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

      (4)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

      (5)  Preporuka ESB/2015/2 Europske središnje banke od 28. siječnja 2015. o politikama raspodjele dividendi (SL C 51, 13.2.2015., str. 1.).

      (6)  Svi zaštitni slojevi na punim (engl. fully loaded) razinama osim zaštitnog sloja za očuvanje kapitala, koji bi iz metodoloških razloga bio utvrđen na razini postupnog uvođenja za 2016., za pune (eng. fully loaded) izračune.

      (7)  Kreditne institucije pojavljuju se u različitim pravnim oblicima, na primjer kao trgovačka društva uvrštena na burzu i trgovačka društva koja nisu dionička društva kao što su uzajamne institucije, zadruge ili štedne institucije. Pojam „dividenda” iz ove Preporuke odnosi se na svaku vrstu isplate u gotovini koja podliježe odobrenju glavne skupštine.

      (8)  U praksi to znači da bi tijekom razdoblja od četiri godine, s početkom na dan 31. prosinca 2014., kreditne institucije trebale, u načelu, zadržati najmanje 25 % praznine godišnje u odnosu na svoju punu (eng. fully loaded) stopu redovnog osnovnog kapitala, svoju stopu osnovnog kapitala i svoju stopu ukupnog kapitala, kao što je navedeno u stavku 1(d).

      (9)  Ako se Preporuka primjenjuje na manje značajne nadzirane subjekte i manje značajne nadzirane grupe koje smatraju da ne mogu ispuniti zahtjeve jer smatraju da se od njih zakonski zahtijeva da isplate dividende, trebaju odmah kontaktirati svoje nacionalno nadležno tijelo.


				|

		52014PC0253

			Preporuka za ODLUKU VIJEĆA o imenovanju Europske prijestolnice kulture za godinu 2018. u Nizozemskoj /* COM/2014/0253 final */

			   	OBRAZLOŽENJE
Odlukom br. 1622/2006/EZ Europskog
parlamenta i Vijeća od 24. listopada 2006. o utvrđivanju djelovanja
Zajednice za manifestaciju Europska prijestolnica kulture za godine od 2007. do
2019.[1]
utvrđuje se postupak imenovanja Europskih prijestolnica kulture. U skladu
s člankom 2. te Odluke, od 2009. nadalje Europskim će
prijestolnicama kulture biti redom imenovana dva grada u dvjema državama
članicama, u skladu s kronološkim redoslijedom navedenim u Prilogu Odluci.
Malta i Nizozemska imaju pravo organiziranja manifestacije u 2018. Malta je
odlučila postupak odabira provesti godinu dana prije uobičajenog
rasporeda te je Odlukom Vijeća 2013/286/EU od 17. svibnja 2013.[2] Valletta imenovana
„Europskom prijestolnicom kulture 2018.” u Malti.
Nominacija za Europsku prijestolnicu kulture
za godinu 2018. u Nizozemskoj podnosi se po sljedećem postupku.
Predmetna država članica objavljuje poziv
za podnošenje prijava najkasnije šest godina prije manifestacije. Predizborni
sastanak povjerenstva za odabir, sačinjenog od 13 neovisnih
stručnjaka u kulturnom sektoru, saziva se najkasnije pet godina prije
manifestacije. Povjerenstvo za odabir ocjenjuje zaprimljene prijave u skladu s
kriterijima utvrđenima u članku 4. Odluke br. 1622/2006/EZ
te sastavlja popis gradova kandidata koji su ušli u uži izbor i čije
će se prijave dalje razmatrati nakon dopune.
Predmetna država članica saziva
povjerenstvo u cilju konačnog odabira devet mjeseci nakon predizbornog
sastanka. Nakon opsežne procjene gradova u užem izboru na temelju kriterija
utvrđenih za to djelovanje, povjerenstvo preporučuje jedan grad u
predmetnoj državi članici za imenovanje.
Na temelju te preporuke, država članica
nominira jedan grad za Europsku prijestolnicu kulture i o tome najkasnije
četiri godine prije početka dotične manifestacije
izvješćuje Europski parlament, Vijeće, Komisiju i Odbor regija.
Europski parlament može poslati mišljenje
Komisiji najkasnije tri mjeseca od primitka nominacija.
U skladu s preporukom Komisije Vijeće
službeno imenuje dotične gradove za godinu za koju su nominirani.
Nakon završetka natjecanja u dva kruga kao što
je prethodno opisano, povjerenstvo je u svojem izvješću iz rujna 2013.
preporučilo da manifestaciju 2018. organizira Leeuwarden (Nizozemska).
Nizozemska je o toj nominaciji Europski parlament, Vijeće, Komisiju i
Odbor regija obavijestila u prosincu 2013.
Europski je parlament svoje pozitivno
mišljenje Komisiji poslao u veljači 2014.
Slijedom toga, Komisija u skladu s
člankom 9. stavkom 3. Odluke br. 1622/2006/EZ Vijeću
dostavlja priloženu preporuku za službeno imenovanje Leeuwardena za
organizaciju manifestacije Europska prijestolnica kulture 2018. u Nizozemskoj.
Preporuka za
ODLUKU VIJEĆA
o imenovanju Europske prijestolnice kulture
za godinu 2018. u Nizozemskoj

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije,
uzimajući u obzir Odluku
br. 1622/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 2006.
o utvrđivanju djelovanja Zajednice za manifestaciju Europska prijestolnica
kulture za godine od 2007. do 2019.[3],
a posebno njezin članak 9. stavak 3.,
uzimajući u
obzir preporuku Europske komisije,
uzimajući u
obzir izvješće povjerenstva za odabir iz rujna 2013. u vezi s postupkom
odabira Europske prijestolnice kulture u Nizozemskoj,
budući da:
Kriteriji iz
članka 4. Odluke br. 1622/2006/EZ u cijelosti su ispunjeni,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Leeuwarden se imenuje „Europskom
prijestolnicom kulture 2018.” u Nizozemskoj.
Članak 2.
Ova Odluka
stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske
unije.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 304 od 3.11.2006., str. 1.
[2]               SL L 162 od 14.06.2013., str. 9.
[3]               SL L 304 od 3.11.2006., str. 1.