               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 21.11.2018.
            COM(2018) 759 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o ekonomskoj politici europodručja
            {SWD(2018) 467 final}

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o ekonomskoj politici europodručja

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 136. u vezi s člankom 121. stavkom 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Europodručje ulazi u šestu godinu neprekinutoga gospodarskog rasta i negativni jaz outputa smanjuje se, no povećava se mogućnost pogoršanja ekonomskih izgleda, a očekuje se i umjereniji rast. Potencijalni rast i dalje je znatno ispod razine prije krize te opstaju razlike među zemljama koje proizlaze iz velikih razlika u otpornosti gospodarstva različitih država članica. Rast realnih plaća i dalje je umjeren te zaostaje za rastom produktivnosti. Rast nominalnih plaća i temeljna inflacija oporavljaju se u kontekstu kontinuiranog rasta zapošljavanja, ali u nekim državama članicama i dalje postoje područja nedovoljno iskorištene radne snage ili visoke nezaposlenosti. U europodručju je tijekom posljednjih pet godina zabilježen veliki suficit tekućeg računa povezan s dinamikom izvoza europodručja i njegovom poboljšanom konkurentnošću, dok su razlike među pojedinim zemljama u pogledu izvoza i dalje znatne. Države članice koje su dugo vremena bilježile velike vanjske deficite još uvijek imaju velika negativna neto međunarodna ulaganja koja predstavljaju slabu točku jer općenito upućuju na visoke razine privatnog ili državnog duga. Za uspješnu ponovnu uspostavu ravnoteže u europodručju ključni su primjereno postupno razduživanje, poticajni rast i inflacija te kontinuirane reforme za povećanje produktivnosti
                  3
               . Važna je i povoljna dinamika potražnje te bi zemlje s velikim suficitom također doprinijele ponovnoj uspostavi ravnoteže jačanjem uvjeta kojima se podupire rast plaća te javna i privatna ulaganja.

               (2)Za povećanje potencijala dugoročnog rasta i prevladavanje nacionalnih i regionalnih razlika potrebno je dodatno povećati stope sudjelovanja na tržištu rada, poduzeti strukturne reforme kojima se potiče rast te povećati materijalna i nematerijalna ulaganja u cilju povećanja produktivnosti i inovacija, posebno u onim državama članicama u kojima su ta ulaganja vidljivo manja od prosjeka europodručja. To je važno za jačanje ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije u europodručju.

               (3)Usklađenost i uravnoteženost kombinacije makroekonomskih politika u europodručju, uključujući monetarne, fiskalne i strukturne politike, ključne su za osiguravanje snažnog i održivoga gospodarskog rasta. Posljednjih se godina Europska središnja banka poslužila nekonvencionalnim instrumentima monetarne politike kako bi se inflacija vratila prema ostvarenju njezina srednjoročnog cilja u pogledu inflacije, a istovremeno podupro rast i otvaranje radnih mjesta. U kontekstu postupne normalizacije monetarne politike potrebne su odgovarajuće diferencirane fiskalne politike i naglasak na strukturnim reformama kako bi se kratkoročno i dugoročno nastavio podupirati rast.

               (4)Za jačanje fiskalne održivosti europodručja i država članica europodručja potrebne su različite nacionalne politike uz puno poštovanje Pakta o stabilnosti i rastu te uvažavanje fiskalnog manevarskog prostora. Za pravilno funkcioniranje ekonomske i monetarne unije (EMU) od ključne je važnosti koordinacija nacionalnih fiskalnih politika u skladu sa zajedničkim fiskalnim pravilima. Zajednička fiskalna pravila usmjerena su na daljnje postizanje održivosti duga na nacionalnoj razini uz istodobno ostavljanje prostora za makroekonomsku stabilizaciju. Smjer fiskalne politike europodručja u razdoblju 2015.–2018. u prosjeku je ostao uglavnom neutralan te se na temelju Komisijine prognoze predviđa da će u 2019. biti blago ekspanzivan unatoč tome što je output iznad potencijala. Obnavljanje fiskalnih rezervi posebno je važno u državama članicama s još uvijek visokim razinama javnog duga. Time bi se smanjila i njihova izloženost šokovima i omogućilo potpuno funkcioniranje automatskih stabilizatora u sljedećoj krizi. Povećanjem javnih ulaganja, posebno u državama članicama s fiskalnim manevarskim prostorom, poduprli bi se rast i ponovna uspostava ravnoteže.

               (5)Fiskalne strukturne reforme i dalje su ključne za poboljšanje fiskalne održivosti i jačanje potencijala gospodarskog rasta. Boljim funkcioniranjem nacionalnih fiskalnih okvira, svrsishodnim analizama rashoda te učinkovitom i transparentnom javnom nabavom mogu se povećati učinkovitost i djelotvornost javnih rashoda te vjerodostojnost fiskalnih politika. Poboljšanjem strukture nacionalnih proračuna na prihodovnoj i na rashodovnoj strani, među ostalim premještanjem sredstava prema ulaganjima, povećao bi se učinak javnih proračuna na rast te bi se dugoročno povećala produktivnost. Pojednostavnjenje i osuvremenjivanje poreznih sustava te suzbijanje poreznih prijevara, utaje i izbjegavanja plaćanja poreza, osobito mjerama protiv agresivnog poreznog planiranja, ključni su za stvaranje učinkovitijih i pravednijih poreznih sustava. Za poboljšanje poslovnog okruženja i otpornosti gospodarstava europodručja i država članica ključno je osigurati da se poreznim sustavima pogoduje produbljivanju jedinstvenog tržišta i potiče tržišno natjecanje među poduzećima. Zajednička konsolidirana osnovica poreza na dobit imala bi ključnu ulogu u tom nastojanju.

               (6)Strukturna i institucionalna obilježja tržišta rada i proizvoda te javne uprave koje dobro funkcioniraju važne su za otpornost država članica europodručja. Otporne gospodarske strukture sprječavaju da šokovi imaju znatne i dugotrajne učinke na dohodak i ponudu radne snage. Time se može olakšati funkcioniranje monetarne politike i ograničiti razlike, stvarajući uvjete za održiv i uključiv rast. Boljom koordinacijom i provedbom strukturnih reformi, osobito onih koje su propisane preporukama po državama članicama, mogu se stvoriti pozitivni učinci prelijevanja među državama članicama i ojačati pozitivni učinci u cijelom europodručju. Reforme kojima se povećava konkurentnost na tržištima proizvoda, promiče učinkovitost resursa te poboljšava poslovno okruženje i kvaliteta institucija, uključujući učinkovit pravosudni sustav, potiču otpornost gospodarstva u europodručju i u državama članicama. Jedinstveno tržište i dalje ima velik neiskorišteni potencijal i potreban je napredak za njegovo produbljivanje, posebno u području financijskih usluga, digitalnih aktivnosti, energetike i prometa, uz osiguravanje pravovremene provedbe i bolje provedbe zakonodavstva.

               (7)Europskim stupom socijalnih prava utvrđuje se 20 načela za poticanje jednakih mogućnosti i pristupa tržištu rada, pravednih radnih uvjeta te socijalne zaštite i uključenosti. Reformama kojima se potiče sudjelovanje na tržištu rada i smanjuje njegova segmentacija te pruža potpora tijekom prijelaznih razdoblja može se pridonijeti jačanju rasta, povećati otpornost gospodarstva i automatska stabilizacija, smanjiti nejednakosti te pomoći u suočavanju s izazovima gospodarstva koje se mijenja. Individualiziranom potporom pri traženju posla, osposobljavanjem i prekvalifikacijama može se postići učinkovito i pravodobno aktiviranje nezaposlenih osoba. Pristup kvalitetnom obrazovanju i osposobljavanju neophodan je te iziskuje odgovarajuće ulaganje u ljudski kapital i vještine, posebno u pogledu niskokvalificiranih radnika. Takvim se reformama i ulaganjima srednjoročno i dugoročno povećavaju zapošljivost, inovacije, produktivnost i plaće te se time povećava otpornost europodručja i promiče socijalna uključivost i mobilnost unutar država članica i u cijelom europodručju. Porezno opterećenje u europodručju relativno je visoko i ne pogoduje zapošljavanju; njegovim pomakom s rada na porezne osnovice kojima se manje ugrožava rast, kao što su imovina, potrošnja ili porezi koji se odnose na okoliš, mogla bi se povećati ponuda i potražnja radne snage. Zakonodavstvom o zaštiti radnih mjesta trebaju se osigurati pravedni i pristojni radni uvjeti za sve radnike, posebno s obzirom na pojavu novih oblika zapošljavanja i novih vrsta ugovora koji donose nove mogućnosti, ali i izazove povezane sa sigurnošću radnih mjesta i osiguranjem socijalne zaštite. Učinkoviti i održivi sustavi socijalne zaštite ključni su i za osiguravanje primjerenog dohotka i pristupa kvalitetnim uslugama. Mirovinske reforme i politike za uspostavljanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života također su ključne za poticanje sudjelovanja na tržištu rada. Nepotrebna ograničenja koja se odnose na mobilnost na radnom mjestu te sektorsku i zemljopisnu mobilnost zaposlenika mogla bi priječiti premještanje unutar država članica i u cijelom europodručju. Neophodno je u zapošljavanje te socijalne i povezane gospodarske reforme uključiti socijalne partnere.

               (8)Iako je financijski sektor europodručja postao stabilniji od krize, i dalje treba ukloniti određene slabosti. Dug privatnog sektora i dalje je visok te u poreznim sustavima i dalje postoji povlašteni porezni tretman duga. Znatna povećanja prinosa na državne obveznice mogla bi dovesti do narušavanja kapitala banaka, zbog čega bi moglo doći do negativnih prelijevanja na cijelo europodručje. Potreba za prilagodbom poslovnih modela banaka, niske kamatne stope i sve veća konkurencija drugih oblika financiranja i dalje predstavljaju pritisak na profitabilnost banaka. Udio loših kredita u ukupnim kreditima smanjuje se, i to snažnije u državama članicama s najvećim udjelom loših kredita. Ipak su potrebni dodatni trajni napori u pogledu nacionalnih udjela loših kredita koji su i dalje znatno iznad prosjeka europodručja. Komisija je u ožujku 2018. predstavila paket mjera za smanjenje rizika radi rješavanja problema naslijeđenih loših kredita i izbjegavanja njihova budućeg gomilanja, koji bi Parlament i Vijeće trebali donijeti u potpunosti. Donošenje do kraja 2018. paketa bankarskih mjera iz studenoga 2016., kojim se dodatno smanjuju rizici provedbom međunarodno dogovorenih normi o zaštitnim slojevima kapitala i likvidnosti banaka i dalje je ključno za dovršetak bankarske unije. Nakon ozbiljnih kršenja pravila o sprečavanju pranja novca Komisija je predložila jačanje Europskog nadzornog tijela za bankarstvo i suradnje u području nadzora kako bi se pojačala provedba regulatornog okvira u tom području. Ostvaren je znatan napredak u uspostavi bankovne unije, ali ona još nije dovršena. Nepostojanje zajedničkog sustava osiguranja depozita i zajedničkog mehanizma zaštite za jedinstveni fond za sanaciju ograničava mogućnost bankovne unije da raskine veze banaka i država.

               (9)Za jačanje strukture ekonomske i monetarne unije prvo je potrebno dovršiti bankovnu uniju i uniju tržišta kapitala, ali i poduzeti mjere u pogledu svih elemenata plana Komisije za ekonomsku i monetarnu uniju za razdoblje do 2024. S obzirom na zajedničku monetarnu politiku i decentraliziranu fiskalnu politiku, potrebna je veća podjela rizika uzimajući u obzir postignuti napredak u smanjenju rizika. U prosincu 2017. i svibnju 2018. Komisija je objavila niz prijedloga kojima se utvrđuju daljnji koraci za dovršetak ekonomske i monetarne unije, među ostalim europska funkcija stabilizacije ulaganja i program potpore reformama (koji se predlažu u okviru višegodišnjeg financijskog okvira). Prijedlozi se temelje na dokumentu za razmatranje o produbljivanju ekonomske i monetarne unije iz svibnja 2017. i izvješću petorice predsjednika iz lipnja 2015. U skladu sa sporazumom ministara financija europodručja iz lipnja 2018., potrebno je donijeti političke odluke i poduzeti konkretne korake u vezi s bankovnom unijom, uključujući početak političkih pregovora o Europskom sustavu osiguranja depozita, te dodatno ojačati Europski stabilizacijski mehanizam, za koji su se čelnici složili da bi trebao biti zaštitni mehanizam za jedinstveni fond za sanaciju. Sve će te reforme doprinijeti jačanju međunarodne uloge eura razmjerno globalnom gospodarskom i financijskom značaju europodručja. Važno je da se o njima raspravlja na otvoren i transparentan način naspram država članica izvan europodručja.

               (10)O aspektima ove Preporuke u vezi sa zapošljavanjem i socijalnim pitanjima provedeno je savjetovanje s Odborom za zapošljavanje i Odborom za socijalnu zaštitu,

               PREPORUČUJE da u 2019. i 2020. države članice europodručja u okviru Euroskupine pojedinačno i zajednički poduzmu sljedeće:

               1. Prodube jedinstveno tržište, poboljšaju poslovno okruženje i nastave provedbu reformi kojima se povećava otpornost tržišta proizvoda i usluga. Smanje vanjski dug i nastave provedbu reformi za povećanje produktivnosti u državama članicama europodručja s deficitom tekućeg računa i jačanje uvjeta kojima se podupire rast plaća uz poštovanje uloge socijalnih partnera te provedu mjere kojima se potiču ulaganja u državama članicama europodručja s velikim suficitom tekućeg računa.

               2. Obnove fiskalne rezerve u zemljama europodručja s visokom razinom javnog duga, podupru javna i privatna ulaganja te poboljšaju kvalitetu i strukturu javnih financija u svim zemljama.

               3. Preusmjere poreze s rada i osnaže obrazovne sustave i ulaganja u vještine te učinkovitost aktivnih politika tržišta rada kojima se pruža potpora u prijelaznim razdobljima. Riješe problem segmentacije tržišta rada i osiguraju odgovarajuće sustave socijalne zaštite u cijelom europodručju.

               4. Učine operativnim zaštitni mehanizam za jedinstveni fond za sanaciju, uspostave europski sustav osiguranja depozita i osnaže europski regulatorni i nadzorni okvir. Promiču propisno razduživanje visokih razina privatnog duga. Brzo smanje razinu loših kredita u europodručju i spriječe njihovo gomilanje, među ostalim i uklanjanjem povlaštenog poreznog tretmana duga.

               5. Ostvare brz napredak u dovršenju europske ekonomske i monetarne unije, među ostalim i radi jačanja međunarodne uloge eura, uzimajući u obzir prijedloge Komisije, uključujući one koji se odnose na financijski sektor, te program potpore reformama i europsku funkciju stabilizacije ulaganja u okviru prijedloga višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)

                        Europska komisija (2018.), Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2019.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 8.1.2018.
            COM(2018) 1 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o ovlašćivanju Komisije za otvaranje, u ime Europske unije, pregovora o sklapanja protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu s Kraljevinom Marokom
            {SWD(2018) 1 final}{SWD(2018) 2 final}

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Komisija predlaže otvaranje pregovora o novom protokolu o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu („FPA”) s Kraljevinom Marokom koji zadovoljava potrebe flote Unije i koji je u skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013 o zajedničkoj ribarstvenoj politici i zaključcima Vijeća od 19. ožujka 2012. o Komunikaciji Komisije o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

               Tekući FPA između Europske unije i Kraljevine Maroko stupio je na snagu 28. veljače 2007.
                  1
               . Taj je sporazum proveden dvama uzastopnim protokolima na temelju kojih je plovilima Unije koja ciljano love pelagijske i pridnene vrste bio omogućen pristup ribolovnoj zoni Maroka do 14. prosinca 2011., kada je istekao drugi protokol o provedbi, a Europski parlament nije pristao na sklapanje novoga. Europski parlament izrazio je zabrinutost u pogledu održivosti predloženog instrumenta te njegove vrijednosti za novac i međunarodne zakonitosti. Treći je protokol, u kojem je uzeta u obzir zabrinutost Europskog parlamenta, sklopljen 2014.
                  2
               , a istječe 14. srpnja 2018.

               Ribolovne zone Maroka, smještene u blizini EU-a i bogate ribljim resursima, ključno su ribolovno područje za tradicionalni artizanalni ribolov iz Španjolske i Portugala, ali i za industrijske flote iz udaljenijih država članica. Te ribolovne zone obuhvaćaju sve vode pod suverenitetom i jurisdikcijom Maroka, tj. i vode Zapadne Sahare, koje su pod de facto upravom Maroka (tekućim protokolom uvedeni su posebni mehanizmi obavješćivanja kako bi se pokazale društvene i gospodarske koristi za lokalno stanovništvo).

               FPA s Marokom omogućuje plovilima iz 11 država članica da obavljaju ribolov u šest ribolovnih kategorija koje obuhvaćaju male pelagijske, pridnene i vrlo migratorne vrste. Ribolovna zona Maroka nalazi se na sjevernoj granici područja distribucije malog pelagijskog stoka „C” koji se proteže kroz mauretanske, senegalske i bisauske vode, koje su sve obuhvaćene sporazumima o partnerstvu u održivom ribarstvu (SFPA).

               SFPA-ima se doprinosi promicanju ciljeva ZRP-a na međunarodnoj razini, čime se osigurava da se ribolovne aktivnosti Unije izvan voda Unije temelje na istim načelima i standardima kao i u pravu Unije. Pored toga, SFPA-ima se jača položaj Europske unije u međunarodnim i regionalnim organizacijama za ribarstvo, posebno u Međunarodnoj komisiji za zaštitu atlantskih tuna (ICCAT). Konačno, SFPA-i se temelje na najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima i njima se doprinosi poboljšanju usklađenosti s međunarodnim mjerama, uključujući borbu protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (ribolov NNN).

               Posebna pažnja pridat će se izvršenju i provedbi financijskog doprinosa koji se isplaćuje Maroku kao potpora održivom upravljanju ribarstvom, posebno u svjetlu preporuka iz Tematskog izvješća Europskog revizorskog suda 11/2015 o SFPA-ima.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

               Pregovori o novom protokolu uz Sporazum o partnerstvu u ribarstvu s Kraljevinom Marokom u skladu su s vanjskim djelovanjem EU-a prema susjednim zemljama te s ciljevima Unije u pogledu poštovanja demokratskih načela i ljudskih prava.

               Pregovori će se tijekom čitavog procesa voditi u suradnji sa svim zainteresiranim službama Komisije i Europskom službom za vanjsko djelovanje te uz podršku nadležne delegacije EU-a.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Pravnu osnovu za odluku pruža Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Dio peti – Vanjsko djelovanje Unije, Glava V. – Međunarodni sporazumi, članak 218., u kojem je naveden postupak za pregovore i sklapanje sporazuma između EU-a i trećih zemalja.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               Nije primjenjivo, isključiva nadležnost.

               •Proporcionalnost

               Odluka je proporcionalna željenom cilju.

               •Odabir instrumenta

               Instrument je predviđen člankom 218. stavkom 3. i člankom 218. stavkom 4. UFEU-a.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

               Komisija je 2017. provela ex-post/ex-ante evaluaciju mogućnosti obnove protokola uz sporazum o ribarstvu s Kraljevinom Marokom. Zaključci evaluacije navedeni su u zasebnom radnom dokumentu službi Komisije
                  3
               .

               U izvješću o evaluaciji zaključeno je da su flote EU-a iznimno zainteresirane za nastavak obavljanja ribolova u Maroku. Obnova protokola doprinijet će jačanju praćenja, kontrole i nadzora te boljem upravljanju ribarstvom u regiji. U evaluaciji se pokazalo da bi obnova protokola bila korisna i za Maroko s obzirom na važnost financijskog doprinosa koji je u okviru protokola isplaćen kao doprinos za strategiju „Halieutis” o razvoju ribolovnog sektora Maroka. Maroko je iskazao interes za otvaranje pregovora s EU-om o obnovi protokola.

               •Savjetovanja s dionicima

               U okviru evaluacije provedeno je savjetovanje sa zainteresiranim dionicima, uključujući predstavnike industrije i organizacija civilnog društva, posebno u okviru Savjetodavnog vijeća za otvoreno more.

               •Prikupljanje i primjena stručnih znanja

               Nije primjenjivo.

               •Procjena učinka

               Nije primjenjivo.

               •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje

               Nije primjenjivo.

               •Temeljna prava

               U pregovaračkim smjernicama koje su predložene u prilogu odluci preporučuje se odobravanje otvaranja pregovora, uključujući klauzulu o mogućnosti suspenzije Protokola u slučaju kršenja ljudskih prava i demokratskih načela.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Utjecaj na proračun povezan s novim protokolom uključuje isplatu financijskog doprinosa Kraljevini Maroku. S tim povezana proračunska sredstva, u obliku obveza i odobrenih sredstava za plaćanje, moraju se svake godine uključiti u proračunsku liniju za sporazume o partnerstvu u održivom ribarstvu (11 03 01) te moraju biti usklađena s višegodišnjim financijskim okvirom za razdoblje 2014. – 2020. Godišnji iznosi obveza i odobrenih sredstava za plaćanje utvrđuju se u okviru godišnjeg proračunskog postupka, uključujući pričuvnu liniju za protokole koji nisu stupili na snagu na početku godine
                  4
               .

               Očekuje se da će pregovori biti dovršeni do isteka tekućeg protokola, tj. do 14. srpnja 2018.

               5.OSTALI ELEMENTI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

               Očekuje se da će pregovori započeti početkom 2018.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

               Komisija preporučuje sljedeće:

               – Vijeće bi trebalo ovlastiti Komisiju za otvaranje i vođenje pregovora radi sklapanja novog protokola uz Sporazum o partnerstvu u ribarstvu s Kraljevinom Marokom,

               – Komisija bi se trebala imenovati pregovaračem EU-a o tom pitanju,

               – Komisija bi trebala voditi pregovore uz savjetovanje s posebnim odborom, kako je utvrđeno u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije,

               – Vijeće bi trebalo odobriti pregovaračke smjernice iz Priloga ovoj preporuci.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o ovlašćivanju Komisije za otvaranje, u ime Europske unije, pregovora o sklapanja protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu s Kraljevinom Marokom

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno članak 218. stavke 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Komisije,

               budući da bi trebalo otvoriti pregovore radi sklapanja novog protokola uz Sporazum o partnerstvu u ribarstvu s Kraljevinom Marokom,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisija se ovlašćuje za pregovaranje, u ime Europske unije, o obnavljanju protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu s Kraljevinom Marokom.

                Članak 2.

               Ti se pregovori vode uz savjetovanje s posebnim odborom koji imenuje Vijeće i u skladu s pregovaračkim smjernicama utvrđenima u Prilogu.

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 78, 17.3.2007., str. 31.

                     (2)

                        SL L 349, 21.12.2013., str. 1.

                     (3)

                        Evaluation rétrospective et prospective du Protocole à l'accord de partenariat dans le domaine de la pêche durable entre l'Union européenne et le Royaume du Maroc. Konačno izvješće, rujan 2017. (F&S, Poseidon i Megapesca).

                     (4)

                        Poglavlje 40 (pričuvna linija 40 02 41) u skladu s Međuinstitucijskim sporazumom o VFO-u (2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles,8.1.2018.
            COM(2018) 1 final
            PRILOG

            Preporuci
            za Odluku Vijeća o ovlašćivanju Komisije za otvaranje, u ime Europske unije, pregovora o sklapanja protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu s Kraljevinom Marokom
            {SWD(2018) 1 final}{SWD(2018) 2 final}

               PRILOG

               Pregovaračke smjernice

               –Cilj je pregovora sklapanje protokola uz Sporazum o partnerstvu u ribarstvu između Europske unije i Kraljevine Maroka u skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013 o zajedničkoj ribarstvenoj politici i zaključcima Vijeća od 19. ožujka 2012. o Komunikaciji Komisije od 13. srpnja 2011. o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike.

               –Kako bi se novim protokolom promicalo održivo i odgovorno ribarstvo te doprinijelo strogom poštovanju međunarodnog prava, uz osiguravanje obostrane koristi za EU i Maroko, pregovarački ciljevi Komisije temelje se na sljedećem:

               ·omogućivanju pristupa vodama pod suverenitetom ili jurisdikcijom Kraljevine Maroka, tj. isključujući vode južno od 27° 40’ S, za potrebe ribolova i osiguravanju potrebnih odobrenja za ribolov u tim vodama za plovila flote EU-a koja ciljano love male pelagijske, pridnene i vrlo migratorne vrste, čime se, među ostalim, održava mreža SFPA-a koji su dostupni gospodarskim subjektima iz EU-a,

               ·uzimanju u obzir najboljih raspoloživih znanstvenih savjeta i relevantnih planova upravljanja koje su donijele relevantne regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom (RFMO) kako bi se osigurala okolišna održivost ribolovnih aktivnosti te promicalo upravljanje oceanima na međunarodnoj razini. Ribolovne aktivnosti trebale bi biti usmjerene isključivo na dostupne resurse, uzimajući u obzir ribolovne kapacitete lokalne flote te obraćajući posebnu pozornost na pograničnu ili vrlo migratornu prirodu nekih od predmetnih stokova,

               ·nastojanju dobivanja primjerenog udjela ribolovnih resursa, koji u cijelosti odgovara interesima flote EU-a, kada se za te resurse zanimaju i druge strane flote, te primjeni istih tehničkih uvjeta na sve strane flote,

               ·osiguravanju da se pristup ribarstvu temelji na aktivnosti flote EU-a u tom području, u kontekstu najnovijih i najboljih dostupnih znanstvenih procjena,

               ·uspostavljanju dijaloga u cilju jačanja sektorske politike radi poticanja provedbe odgovorne ribarstvene politike u vezi s razvojnim ciljevima zemlje, posebno u pogledu upravljanja ribarstvom, borbe protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, kontrole, praćenja i nadzora ribolovnih aktivnosti i pružanja znanstvenih savjeta,

               ·uključivanju klauzule o posljedicama kršenja ljudskih prava i demokratskih načela,

               ·uključivanju odgovarajućih mehanizama za osiguravanje dostatne obaviještenosti i uključenosti Komisije u zemljopisnu raspodjelu korištenja sektorske potpore primljene u okviru protokola, kako bi se Komisiji omogućilo da u razumnim okvirima osigura da od protokola ima koristi stanovništvo Zapadne Sahare, područja koje nema samoupravu,

               ·u protokolu bi posebno trebalo definirati sljedeće:

               ·ribolovne mogućnosti, prema kategoriji, koje bi trebalo odobriti plovilima Europske unije,

               ·financijsku naknadu i uvjete njezina plaćanja, i

               ·mehanizme za djelotvornu provedbu sektorske potpore i njezino redovito praćenje.

               –Kako bi se izbjegao prekid ribolovnih aktivnosti, novi protokol trebao bi sadržavati klauzulu o privremenoj primjeni.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.11.2017
            COM(2017) 670 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o ovlašćivanju Komisije za otvaranje pregovora sa Švicarskom Konfederacijom o sporazumu o utvrđivanju uvjeta sudjelovanja Švicarske Konfederacije u radu Agencije za europski GNSS

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PREPORUKE

               •Razlozi i ciljevi preporuke

               Agencija za europski GNSS („Agencija”) osnovana je Uredbom (EU) br. 912/2010
                  1
               . Dodijeljene su joj značajne sigurnosne i marketinške zadaće u odnosu na programe europskoga GNSS-a – Galileo i EGNOS, a Europska komisija povjerila joj je i zadaće upravljanja programima povezane s iskorištavanjem tih programa.

               Agencija je otvorena za sudjelovanje trećih zemalja na temelju međunarodnog sporazuma Unije i predmetne zemlje. Norveška je prva zemlja koja sudjeluje u radu Agencije, a da nije članica EU-a.

               Švicarska je od 1990-ih dugogodišnji partner koji doprinosi programima europskoga GNSS-a EGNOS-u i Galileu svojim članstvom u Europskoj svemirskoj agenciji (ESA). Švicarska posjeduje posebno tehničko stručno znanje u određenim područjima tehnologije satelitske navigacije, a ponekad je i jedina koja ga posjeduje. U Švicarskoj je i zemaljska postaja EGNOS-a.

               Nakon revizije EU-ovih programa GNSS-a 2008., suradnja EU-a i Švicarske u području satelitske navigacije temelji se na Sporazumu o suradnji između EU-a i njegovih država članica i Švicarske o europskim programima satelitske navigacije, dalje u tekstu „Sporazum o suradnji u području GNSS-a”, koji je potpisan 2013. i privremeno se primjenjuje od 1. siječnja 2014.
                  2

               Člankom 16. Sporazuma o suradnji u području GNSS-a propisuje se sljedeće: „Švicarska ima pravo sudjelovanja u Europskoj agenciji za GNSS pod uvjetima koji se trebaju utvrditi sporazumom između Europske unije i Švicarske. Ti pregovori započinju čim Švicarska podnese zahtjev u tom smislu i dovrše se potrebni postupci na strani Europske unije.”.

               Švicarska je podnijela zahtjev za sudjelovanje u radu Agencije dopisom od 20. svibnja 2014.

               U skladu s tim ovaj dokument sadržava preporuku za otvaranje pregovora sa Švicarskom o sklapanju sporazuma o utvrđivanju uvjeta sudjelovanja Švicarske u radu Agencije.

               Očekuje se da će se takvim sudjelovanjem dodatno ojačati dugogodišnje partnerstvo EU-a i Švicarske u području satelitske navigacije.

               U razdoblju 2014.–2017. financijski doprinos Švicarske programima europskoga GNSS-a iznosio je otprilike 240 milijuna EUR.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

               Člankom 23. Uredbe (EU) br. 912/2010 Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Agencije za europski GNSS
                  3
                propisuje se sljedeće: „Agencija je otvorena za sudjelovanje trećih zemalja i međunarodnih organizacija. Takvo sudjelovanje i njegovi uvjeti određuju se sporazumom između Unije i dotične treće zemlje ili međunarodne organizacije, a u skladu s postupkom utvrđenim u članku 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.”

               Člankom 16. Sporazuma o suradnji u području GNSS-a propisuje se sljedeće: „Švicarska ima pravo sudjelovanja u Europskoj agenciji za GNSS pod uvjetima koji se trebaju utvrditi sporazumom između Europske unije i Švicarske.”

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

               Europski globalni navigacijski satelitski sustavi („GNSS”) važne su sastavnice politike Europske unije da se osigura potpuna integracija infrastrukture kopnenog, pomorskog i zračnog prometa radi sigurne, nesmetane, ekonomične i ekološki prihvatljive navigacije. Promicanje sklapanja sporazuma o suradnji u području satelitske navigacije s većim brojem zemalja, uključujući Švicarsku, dio je europske međunarodne strategije za GNSS.

               Cilj je pregovaračkih smjernica iz ove preporuke da se Švicarskoj, ključnom partneru u programima europskoga GNSS-a, omogući sudjelovanje u radu Agencije. To uključuje i proširenje na Švicarsku niza prava i obveza primjenjivih na sudjelovanje u radu Agencije.

               Preporukom se ne predviđa da Švicarska stječe prava vlasništva ili prava na odlučivanje.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Pravna je osnova članak 218. stavci 3. i 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               Ciljeve ovog prijedloga ne mogu u dovoljnoj mjeri postići države članice. Agencija je tijelo Unije uspostavljeno pravom Unije te stoga sudjelovanje trećih zemalja u radu Agencije ne mogu odobriti pojedinačne države članice. Ono bi se trebalo uređivati međunarodnim sporazumom koji je sklopila Unija. Sporazum je ograničen na pitanja koja su potrebna za omogućivanje švicarskog sudjelovanja u radu Agencije.

               •Proporcionalnost

               Nije primjenjivo.

               •Odabir instrumenta

               Međunarodni sporazum jedini je instrument kojim se na razini cijelog EU-a osigurava dosljednost i pravna sigurnost u pogledu sudjelovanja Švicarske u radu Agencije. U Ugovoru nisu predviđene druge izvedive mogućnosti za uređivanje odnosa s trećom zemljom.

               Osim toga, međunarodni sporazum zahtijeva se i u članku 23. Uredbe (EU) br. 912/2010.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

               Nije primjenjivo.

               •Savjetovanja s dionicima

               Komisija je provela savjetovanje s državama članicama EU-a o ovoj inicijativi. Potvrđeno je da je takva inicijativa korisna za Uniju, a posebno za daljnju provedbu programa europskoga GNSS-a i funkcioniranje Agencije.

               •Prikupljanje i primjena stručnih znanja

               Nije primjenjivo.

               •Procjena učinka

               Nije primjenjivo.

               •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje

               Nije primjenjivo.

               •Temeljna prava

               Nije primjenjivo.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Švicarska bi trebala davati financijski doprinos u proračun Agencije kako bi se pokrili svi troškovi njezina sudjelovanja u radu Agencije.

               Stoga neće biti financijskog utjecaja na proračun Unije.

               5.OSTALI DIJELOVI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

               Nije primjenjivo.

               •Dokumenti s obrazloženjima (za direktive)

               Nije primjenjivo.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

               Europska komisija i Švicarska razgovarale su o načinima formaliziranja švicarskog sudjelovanja u radu Agencije u nekoliko navrata tijekom proteklih godina.

               Na temelju sklopljenog Sporazuma o suradnji u području GNSS-a Švicarskoj je omogućeno sudjelovanje u odboru za programe europskog GNSS-a kao promatraču bez prava glasa.

               Predloženim se sporazumom ne bi trebalo omogućiti Švicarskoj da sudjeluje u forumima, radnim skupinama ili raspravama povezanima s javno reguliranom uslugom (PRS).

               Konačno, u sporazum bi trebalo uključiti mehanizam kojim bi se omogućila fleksibilna prilagodba bilo kojem budućem zakonodavstvu EU-a koje se odnosi na Agenciju.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o ovlašćivanju Komisije za otvaranje pregovora sa Švicarskom Konfederacijom o sporazumu o utvrđivanju uvjeta sudjelovanja Švicarske Konfederacije u radu Agencije za europski GNSS

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavke 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da bi trebalo otvoriti pregovore radi sklapanja sporazuma sa Švicarskom Konfederacijom o utvrđivanju uvjeta sudjelovanja Švicarske Konfederacije u radu Agencije za europski GNSS,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisija se ovlašćuje da u ime Europske unije pregovara sa Švicarskom Konfederacijom o međunarodnom sporazumu o uvjetima sudjelovanja Švicarske Konfederacije u radu Agencije za europski GNSS.

               Članak 2.

               Pregovaračke smjernice utvrđuju se u Prilogu.

               Članak 3.

               Pregovori se moraju voditi uz savjetovanje s [umeće Vijeće: ime odbora sastavljenog od predstavnika država članica].

               Članak 4.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Uredba (EU) br. 912/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2010. o osnivanju Agencije za europski GNSS, stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1321/2004 o uspostavi struktura za upravljanje europskim programima satelitske radionavigacije i izmjeni Uredbe (EZ) br. 683/2008 Europskog parlamenta i Vijeća, SL L 276, 20.10.2010., str. 11.

                     (2)

                        SL L 15 od 20. siječnja 2014., str. 1.

                     (3)

                        Uredba (EU) br. 912/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2010. o osnivanju Agencije za europski GNSS, stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1321/2004 o uspostavi struktura za upravljanje europskim programima satelitske radionavigacije i izmjeni Uredbe (EZ) br. 683/2008 Europskog parlamenta i Vijeća, SL L 276, 20.10.2010., str. 11.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles,20.11.2017.
            COM(2017) 670 final
            PRILOG

            Preporuci za ODLUKU VIJEĆA
            o ovlašćivanju Komisije za otvaranje pregovora sa Švicarskom Konfederacijom o sporazumu o utvrđivanju uvjeta sudjelovanja Švicarske Konfederacije u radu Agencije za europski GNSS

               PRILOG

               I.SVRHA PREGOVORA

               Svrha je pregovora odrediti uvjete sudjelovanja Švicarske u radu Agencije za europski GNSS (Agencija).

               II.PODRUČJE PRIMJENE SPORAZUMA

               Sporazum bi trebao obuhvatiti, koliko je to moguće, sljedeće elemente povezane sa sudjelovanjem u radu Agencije:

               (1)uvjete sudjelovanja Švicarske u radu Agencije;

               (2)financijski doprinos Švicarske Agenciji;

               (3)uvjete sudjelovanja predstavnika Švicarske u upravnom odboru Agencije kao promatrača bez prava glasa;

               (4)uvjete pod kojima bi trebalo omogućiti zapošljavanje švicarskih državljana kao (ugovornog) osoblja Agencije;

               (5)primjenu odredbi koje se odnose na financijski nadzor koji provodi EU;

               (6)trajanje sudjelovanja Švicarske u radu Agencije;

               (7)Sporazum bi trebao biti u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom EU-a, uključujući Uredbu (EU) br. 1285/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi i uporabi europskih sustava za satelitsku navigaciju i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 876/2002 i Uredbe (EZ) br. 683/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013., te s Uredbom (EU) br. 912/2010
                  1
                Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Agencije za europski GNSS;

               (8)primjenu Protokola o povlasticama i imunitetima Unije u Švicarskoj.

               III.RAZVOJ

               U Sporazum bi trebalo uključiti pojednostavnjeni postupak kojim se omogućuje tehnička prilagodba Sporazuma u kontekstu promijenjenih okolnosti. To bi moglo uključivati osnivanje odbora za nadzor nad provedbom Sporazuma koji će procjenjivati potrebu za izmjenom Sporazuma i donositi odluke o tome.

               IV.RJEŠAVANJE SPOROVA I OTKAZIVANJE SPORAZUMA

               U Sporazum bi trebalo uključiti i odredbe o mehanizmu za rješavanje sporova. U njega bi trebalo uključiti i odredbe koje strankama omogućuju, ako bude potrebno, da otkažu Sporazum.

                     (1)

                        SL L 276 od 20. listopada 2010., str. 11.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles,17.7.2018.
            COM(2018) 541 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o ovlašćivanju Komisije da u ime Europske unije otvori pregovore o sklapanju sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu i protokola s Republikom Gambijom

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Komisija predlaže pregovaranje o sporazumu o partnerstvu u održivom ribarstvu s Republikom Gambijom koji zadovoljava potrebe flote Unije i koji je u skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013 o zajedničkoj ribarstvenoj politici i zaključcima Vijeća od 19. ožujka 2012. o Komunikaciji Komisije o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

               Sporazum između Europske unije i Republike Gambije datira iz 1987. kada su te dvije stranke potpisale sporazum o ribarstvu koji je odobren Uredbom Vijeća (EEZ) br. 1580/87 od 2. lipnja 1987. o sklapanju Sporazuma između Europske ekonomske zajednice i Vlade Republike Gambije o ribolovu u obalnim vodama Gambije. Taj je sporazum proveden trima uzastopnim protokolima na temelju kojih je plovilima Unije omogućen pristup ribolovnoj zoni Gambije do lipnja 1996., kada je istekao posljednji protokol o provedbi. Od tog se datuma smatra sporazumom u mirovanju.

               Europska unija već ima dobro razvijenu mrežu bilateralnih sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu u zapadnoj i središnjoj Africi, tj. s Marokom, Mauritanijom, Senegalom, Kabom Verdeom, Liberijom, Côte d’Ivoire i Svetim Tomom i Prinsipeom.

               Sporazumima o partnerstvu u održivom ribarstvu pridonosi se promicanju ciljeva ZRP-a na međunarodnoj razini, čime se osigurava da se ribolovne aktivnosti Unije izvan voda Unije temelje na istim načelima i standardima koji se primjenjuju na temelju prava Unije. Osim toga, sporazumima o partnerstvu u održivom ribarstvu podržava se znanstvena suradnja između EU-a i njegovih partnera, promiče transparentnost i održivost za bolje upravljanje ribolovnim resursima te potiče upravljanje podupiranjem praćenja, kontrole i nadzora aktivnosti nacionalnih i stranih flota uz istodobno osiguravanje financijskih sredstava za borbu protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog (NNN) ribolova kako bi se pridonijelo održivom razvoju lokalne ribarske industrije.

               Sporazumima o partnerstvu u održivom ribarstvu jača se položaj Europske unije kao članice Međunarodne komisije za očuvanje atlantskih tuna (ICCAT), tijela uspostavljenog u skladu s međunarodnim pravom za očuvanje vrlo migratornih vrsta u regiji i upravljanje njima.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

               Pregovori o sporazumu o partnerstvu u održivom ribarstvu i protokolu s Republikom Gambijom u skladu su s vanjskim djelovanjem EU-a prema afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama (AKP).

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Pravnu osnovu za odluku pruža Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Dio peti – Vanjsko djelovanje Unije, Glava V. – Međunarodni sporazumi, članak 218., u kojem je naveden postupak za pregovore i sklapanje sporazumâ između EU-a i trećih zemalja.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               Nije primjenjivo, isključiva nadležnost.

               •Proporcionalnost

               Odluka je proporcionalna željenom cilju.

               •Odabir instrumenta

               Instrument je predviđen člankom 218. stavkom 3. i člankom 218. stavkom 4. UFEU-a.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Ex post evaluacija / provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

               Komisija je 2017. provela ex ante evaluaciju mogućeg sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu s Republikom Gambijom. U izvješću o evaluaciji zaključeno je da su sektori ribarstva EU-a vrlo zainteresirani za ribolov u Gambiji u okviru svoje regionalne strategije i da bi se sporazumom o partnerstvu u održivom ribarstvu s Gambijom pomoglo jačanju praćenja, kontrole i nadzora te pridonijelo boljem upravljanju ribarstvom u regiji. Gambija je iskazala interes za otvaranje pregovora s EU-om o mogućem sporazumu o partnerstvu u održivom ribarstvu.

               •Savjetovanja s dionicima

               Održavat će se savjetovanja u okviru Savjetodavnog vijeća za otvoreno more. Predviđeni su i ad hoc sastanci s državama članicama, predstavnicima industrije i eventualno nevladinim organizacijama.

               •Prikupljanje i primjena stručnih znanja

               Nije primjenjivo

               •Procjena učinka

               Nije primjenjivo

               •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje

               Nije primjenjivo

               •Temeljna prava

               U pregovaračkim smjernicama koje su predložene u prilogu odluci preporučuje se odobravanje otvaranja pregovora, uključujući klauzulu o mogućnosti suspenzije sporazuma i protokola u slučaju kršenja ljudskih prava i demokratskih načela.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Zbog utjecaja na proračun povezanog s novim sporazumom o partnerstvu u održivom ribarstvu i protokolom zahtijevat će se plaćanje financijskog doprinosa Republici Gambiji koji je u skladu s višegodišnjim financijskim okvirom za razdoblje od 2014. do 2020., a posebno sredstava iz proračunske linije namijenjene sporazumima o partnerstvu u održivom ribarstvu. Godišnji iznosi obveza i plaćanja utvrđuju se u okviru godišnjeg proračunskog postupka, uključujući pričuvnu liniju za protokole koji nisu stupili na snagu na početku godine
                  1
               .

               5.OSTALI DIJELOVI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

               Očekuje se da će se pregovori otvoriti tijekom trećeg ili četvrtog tromjesečja 2018.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

               Komisija preporučuje sljedeće:

               – Vijeće bi trebalo ovlastiti Komisiju za otvaranje i vođenje pregovora radi sklapanja sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu i protokola s Republikom Gambijom,

               – Komisiju bi trebalo imenovati pregovaračem EU-a o tom pitanju,

               – Komisija bi trebala voditi pregovore uz savjetovanje s posebnim odborom, kako je utvrđeno u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije,

               – Vijeće bi trebalo odobriti pregovaračke smjernice iz priloga ovoj preporuci.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o ovlašćivanju Komisije da u ime Europske unije otvori pregovore o sklapanju sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu i protokola s Republikom Gambijom

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavke 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Komisije,

               budući da bi trebalo otvoriti pregovore radi sklapanja sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu i protokola s Republikom Gambijom,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisija se ovlašćuje za pregovaranje, u ime Europske unije, o sklapanju sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu i protokola s Republikom Gambijom.

               Članak 2.

               Ti se pregovori vode uz savjetovanje s posebnim odborom koji imenuje Vijeće i u skladu s pregovaračkim smjernicama utvrđenima u Prilogu.

               Članak 3.

               Ova Odluka upućena je Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Poglavlje 40 (pričuvna linija 40 02 41) u skladu s Međuinstitucijskim sporazumom o VFO-u (2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles,17.7.2018.
            COM(2018) 541 final
            PRILOG

            Preporuci
            za odluku Vijeća o ovlašćivanju Komisije da u ime Europske unije otvori pregovore o sklapanju sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu i protokola s Republikom Gambijom

               PRILOG

               Pregovaračke smjernice

               –Cilj je pregovora sklapanje sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu i protokola između Europske unije i Republike Gambije u skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013 o zajedničkoj ribarstvenoj politici i zaključcima Vijeća od 19. ožujka 2012. o Komunikaciji Komisije od 13. srpnja 2011. o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike.

               –Stoga bi se sporazumom o partnerstvu u ribarstvu trebao definirati opći okvir, opća načela i ciljevi koji će činiti osnovu za partnerstvo s Gambijom. Trebao bi sadržavati klauzulu o stavljanju izvan snage postojećeg sporazuma između Republike Gambije i Europske ekonomske zajednice o ribolovu u obalnim vodama Gambije
                  1
               .

               –Kako bi se tim novim sporazumom i protokolom promicalo održivo i odgovorno ribarstvo te osigurala obostrana korist za EU i Gambiju, pregovarački ciljevi Komisije temelje se na sljedećem:

               ·osiguravanju pristupa isključivom gospodarskom pojasu Republike Gambije i potrebnih ovlaštenja kako bi plovila flote EU-a mogla loviti ribu u tom isključivom gospodarskom pojasu, a time i, među ostalim, razvijanju mreže sporazumâ o partnerstvu u održivom ribarstvu dostupne subjektima iz EU-a,

               ·uzimanju u obzir najboljih raspoloživih znanstvenih savjeta i relevantnih planova upravljanja koje su donijele regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom (RFMO) kako bi se osigurala okolišna održivost ribolovnih aktivnosti te promicalo upravljanje oceanima na međunarodnoj razini. Ribolovne aktivnosti trebale bi biti usmjerene isključivo na dostupne resurse, uzimajući u obzir ribolovne kapacitete lokalne flote te obraćajući posebnu pozornost na vrlo migratornu prirodu predmetnih stokova,

               ·nastojanju dobivanja primjerenog udjela ribolovnih resursa, koji u cijelosti odgovara interesima flote EU-a, kada se za te resurse zanimaju i druge strane flote,

               ·osiguravanju da se pristup ribarstvu temelji na aktivnosti flote EU-a na tom području, u kontekstu najnovijih i najboljih dostupnih znanstvenih procjena,

               ·uspostavljanju dijaloga u cilju jačanja sektorske politike radi poticanja provedbe odgovorne ribarstvene politike u vezi s razvojnim ciljevima zemlje, posebno u pogledu upravljanja ribarstvom, borbe protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, kontrole, praćenja i nadzora ribolovnih aktivnosti, pružanja znanstvenih savjeta, te poticanja gospodarske aktivnosti koja među ostalim pridonosi rješavanju uzroka iseljavanja iz Gambije.

               ·uključivanju klauzule o posljedicama kršenja ljudskih prava i demokratskih načela,

               –U protokolu bi posebno trebalo definirati sljedeće:

               ·ribolovne mogućnosti, prema kategoriji, koje bi trebalo odobriti plovilima Europske unije,

               ·financijsku naknadu i uvjete njezina plaćanja, i

               ·mehanizme za provedbu sektorske potpore.

                     (1)

                        Uredba Vijeća (EEZ) br. 1580/87 od 2. lipnja 1987. (SL L 146, 6.6.1987.).


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 27.11.2018.
            COM(2018) 765 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu o izmjeni postojeće tarifne kvote za meso peradi i proizvode od mesa peradi te o izmjeni postojećeg tarifnog režima za ostale komade mesa peradi iz Priloga I.-A poglavlju 1. Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Sporazum o pridruživanju
                  1
                (Sporazum), uključujući područje produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine, između Europske unije (EU) i njezinih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane, privremeno se primjenjuje od 1. siječnja 2016., a u potpunosti je stupio na snagu 1. rujna 2017. Sporazumom se, među ostalim, utvrđuju povlašteni uvjeti za bilateralnu trgovinu robom.

                  Od sredine 2016. u okviru primjene povlastica predviđenih Sporazumom nova vrsta komada mesa peradi počela se u sve većim količinama uvoziti iz Ukrajine u EU
                     2
                  . Ta nova vrsta komada mesa sastoji se od tradicionalnih prsa s nadlaktičnim kostima krila, pri čemu potonje čine vrlo mali dio ukupne mase komada. Nakon minimalne prerade taj se komad mesa može stavljati na tržište EU-a kao prsa peradi. Uglavnom se uvozi pod tarifnom stavkom KN 0207 13 70 („ostali komadi, svježi”), a određene manje količine ušle su u EU pod tarifnom stavkom KN 0207 14 70 („ostali komadi, zamrznuti”). U skladu sa Sporazumom proizvodi koji se uvoze pod tima dvjema tarifnim stavkama mogu ući na tržište EU-a po nultoj stopi carine i bez količinskih ograničenja.

                  Treba naglasiti da se na tradicionalne komade prsa peradi (oznake KN 0207 13 50 ili KN 0207 14 50) primjenjuje količinski ograničena tarifna kvota po nultoj stopi (trenutačno 17 600 tona, što bi se do 2021. trebalo povećati na 20 000 tona)
                     3
                   iznad koje se primjenjuju carine utvrđene prema načelu najpovlaštenije nacije.

                  Brzo povećanje bescarinskog uvoza te određene vrste komada mesa peradi, koja nije postojala niti se njeno postojanje moglo predvidjeti tijekom pregovora o Sporazumu, ugrožava zaštitu predviđenu za prsa peradi na temelju Sporazuma i moglo bi narušiti osjetljivu ravnotežu na tržištu mesa peradi EU-a.

                  Cilj je Prijedloga odobriti otvaranje pregovora o izmjeni Sporazuma kako bi se osigurao bolji okvir za uvoz mesa peradi iz Ukrajine u EU te istodobno osigurala predviđena zaštita proizvođača iz EU-a.

                  U tu bi se svrhu predviđena izmjena sastojala od uključivanja dviju tarifnih stavki, KN 0207 13 70 i KN 0207 14 70, u postojeću tarifnu kvotu od 17 600 tona i njezina povećanja na 20 000 tona u 2021. (redni broj 09.4273), uz preispitivanje veličine kvote. Time bi se na uvoz pod tarifnim stavkama KN 0207 13 70 i KN 0207 14 70 koji premašuje kvotu počele primjenjivati stope carine utvrđene prema načelu najpovlaštenije nacije.

                  Pri utvrđivanju nove veličine kvote/kvota primjereno je uzeti u obzir obujam uvoza proizvoda od peradi iz Ukrajine u EU pod dvjema tarifnim stavkama, KN 0207 13 70 i KN 0207 14 70, u razdoblju od srpnja 2017. do lipnja 2018. te uzeti u obzir vjerojatno povećanje trgovine.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

                  Cilj je uspostaviti stabilno i predvidljivo okruženje za trgovinu mesom peradi u okviru Sporazuma te osigurati razumno i umjereno povećanje trgovine s Ukrajinom. To je u skladu s ciljem slobodne i poštene trgovine iz članka 3. stavka 5. Ugovora o Europskoj uniji te s ciljem skladnog razvoja svjetske trgovine iz članka 206. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Prethodno opisani ciljevi u skladu su sa zajedničkom poljoprivrednom politikom, a posebno s njezinim ciljevima na temelju članka 39. UFEU-a, koji uključuju stabilizaciju tržišta.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Članak 207. u vezi s člankom 218. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  U skladu s člankom 5. stavkom 3. UEU-a načelo supsidijarnosti ne primjenjuje se u područjima isključive nadležnosti EU-a. Zajednička trgovinska politika navodi se kao jedno od područja u isključivoj nadležnosti Unije iz članka 3. UFEU-a. Ta politika uključuje pregovaranje o trgovinskim sporazumima u skladu s, među ostalim, člankom 207. UFEU-a.

               •Proporcionalnost

                  Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti. Naime, izmjena carinskih stopa i koncesija za tarifne kvote za meso peradi i proizvode od mesa peradi navedene u Sporazumu jedini je način da se riješi prethodno opisani problem i tako ostvari cilj ovog prijedloga.

               •Odabir instrumenta

                  Odluka Vijeća Europske unije.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Ex-post evaluacija / provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Nije primjenjivo.

               •Savjetovanja s dionicima

                  Razni dionici, posebno predstavnici europskog sektora mesa peradi, obavijestili su Komisiju o zabrinutosti zbog uvoza navedene nove vrste komada mesa peradi, koja se uglavnom sastoji od prsa peradi, iz Ukrajine u Uniju . Komisija je pomno pratila uvoz mesa peradi iz Ukrajine te je temeljito analizirala tvrdnje dionika o tom pitanju.

               •Prikupljanje i primjena stručnih znanja

                  Komisija je bila u kontaktu s raznim zainteresiranim stranama koje su iznijele svoja mišljenja o posebnim razlozima za zabrinutost u pogledu pristupa tržištu povezanima s bescarinskim uvozom mesa peradi iz Ukrajine.

               •Procjena učinka

               Ovaj prijedlog nije potkrijepljen procjenom učinka.

               Kako je objašnjeno u odjeljku „Razlozi i ciljevi prijedloga”, bescarinski uvoz nove vrste komada peradi ubrzano raste. Budući da takav uvoz ne podliježe količinskim ograničenjima, mogao bi, ako se ne promijeni trgovinski režim koji se primjenjuje na njega, ugroziti zaštitu u obliku tarifnih kvota koja je Sporazumom predviđena za prsa peradi i tako narušiti osjetljivu ravnotežu na tržištu mesa peradi EU-a. Stoga se hitno mora pronaći rješenje za tu situaciju. Komisija je zaprimila brojna pisana pitanja zastupnika u Europskom parlamentu i predstavnika europskog sektora mesa peradi u kojima se zahtijeva da se poduzmu mjere za rješavanje tog problema.

               Vrijednost uvoza u EU pod dvjema tarifnim stavkama, KN 0207 13 70 i KN 0207 14 70, tijekom posljednjih cijelih kalendarskih godina, 2016. i 2017., dosegnula je ukupni iznos od 43,9 milijuna EUR. To je 23,9 % ukupnog uvoza mesa peradi iz Ukrajine u EU 2016. i 2017. te 1,1 % ukupnog uvoza mesa peradi u EU iz svih trećih zemalja u te dvije kalendarske godine.

                  Predloženom mjerom trenutačni bescarinski uvoz pod tarifnim stavkama KN 0207 13 70 i KN 0207 14 70, „ostali komadi, svježi ili zamrznuti”, uključit će se u postojeću tarifnu kvotu za uvoz peradi iz Ukrajine. To znači da bi se predloženom mjerom stabilizirao postojeći uvoz mesa peradi u EU iz Ukrajine i da se ne očekuju da će ta mjera imati daljnje posljedice za bilateralnu trgovinu.

                  Razdoblje tijekom kojeg je došlo do povećanja predmetnog uvoza iz Ukrajine podudarilo se s razdobljem smanjenja uvoza iz jednog od glavnih dobavljača mesa peradi među trećim zemljama, Brazila, do kojeg je došlo uglavnom zbog razloga povezanih sa sigurnošću hrane. U tom vrlo specifičnom kontekstu bilo je moguće očuvati ravnotežu na tržištu EU-a.

                  Međutim, zbog već znatnih i rastućih kapaciteta za proizvodnju peradi u Ukrajini vjerojatno će doći do daljnjeg znatnog povećanja uvoza u EU ako se zadrži bescarinski pristup za tarifne stavke „ostali komadi, svježi ili zamrznuti” u okviru Sporazuma. Ako se ponovno ne uvede carina za te tarifne stavke, ukrajinski sektor peradi i dalje će imati neograničen pristup tržištu EU-a za prsa peradi. To bi moglo destabilizirati cijene i narušiti ravnotežu između proizvodnje i uvoza na tržištu mesa peradi EU-a.

                  •
                        Primjerenost propisa i pojednostavljivanje

               Nije relevantno.

               •Temeljna prava

                  Prijedlog neće imati posljedice za zaštitu temeljnih prava.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Predložena mjera ne bi trebala utjecati na proračun EU-a u obliku izgubljenih prihoda od carina zbog uvođenja povećane tarifne kvote za meso peradi. Povećanje kvote doista bi uglavnom trebalo odgovarati godišnjoj količini mesa peradi koje se trenutačno uvozi u Uniju bez carina.

               5.OSTALI DIJELOVI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Komisija pomno prati uvoz mesa peradi iz trećih zemalja. Kao rezultat tog praćenja Komisija je na vrijeme utvrdila uvoz nove vrste komada mesa peradi na koje se ne primjenjuju carine. Komisija će nastaviti pomno pratiti uvoz mesa peradi.

               •Dokumenti s obrazloženjima (za direktive)

                  Nije primjenjivo.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

                  Prijedlog se odnosi na odobrenje koje Vijeće treba dati Komisiji da u ime EU-a pregovorima dogovori izmjenu Sporazuma.

                  U skladu s člankom 207. UFEU-a predlaže se da Vijeće Europske unije imenuje Odbor za trgovinsku politiku kao odbor u savjetovanju s kojim se pregovori moraju voditi.

                  U skladu s člankom 218. stavkom 10. UFEU-a izvješćivat će se Europski parlament u svim fazama postupka.

                  Komisija preporučuje da se pregovaračke smjernice objave odmah nakon njihova donošenja.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu o izmjeni postojeće tarifne kvote za meso peradi i proizvode od mesa peradi te o izmjeni postojećeg tarifnog režima za ostale komade mesa peradi iz Priloga I.-A poglavlju 1. Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavak 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)Sporazum o pridruživanju
                  4
                između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane („Sporazum”) privremeno se primjenjuje od 1. siječnja 2016., a stupio je na snagu 1. rujna 2017.

               (2)Sredinom 2016. započeo je uvoz iz Ukrajine u EU nove vrste komada mesa peradi pod oznakama KN 0207 13 70 („ostali komadi, svježi”) i KN 0207 14 70 („ostali komadi, zamrznuti”). Taj se uvoz znatno povećao i u prvih šest mjeseci 2018. dosegnuo je 25 000 tona. Na temelju Sporazuma takvi proizvodi mogu se uvoziti na tržište EU-a po nultoj stopi carine i bez količinskih ograničenja.

               (3)Nova vrsta komada mesa peradi sastoji se od tradicionalnih prsa s nadlaktičnim kostima krila i može se, nakon minimalne prerade u Uniji, stavljati na tržište kao prsa peradi. Neograničeni uvoz takvih komada mogao bi ugroziti uvjete pod kojima se na temelju Sporazuma tradicionalni komadi prsa peradi mogu uvoziti u Uniju, posebno količinska ograničenja u obliku tarifne kvote.

               (4)Stoga bi se trebali otvoriti pregovori radi sklapanja sporazuma o izmjeni Sporazuma o pridruživanju s Ukrajinom u pogledu tarifnog režima i tarifne kvote za meso peradi i proizvode od mesa peradi,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisija se ovlašćuje da u ime Unije pregovara o izmjeni tarifnog rasporeda EU-a za dvije tarifne stavke, KN 0207 13 70 i KN 0207 14 70, „ostali komadi, svježi ili zamrznuti” iz Priloga I.-A poglavlju 1. i o izmjeni tarifne kvote za meso peradi i proizvode od mesa peradi iz Dodatka Prilogu I.-A Sporazumu o pridruživanju.

               Članak 2.

               Pregovaračke smjernice utvrđene su u Prilogu.

               Članak 3.

               Pregovori se provode u savjetovanju s [….].

               Članak 4.

               Ova Odluka i njezin Prilog objavit će se odmah nakon njihova donošenja.

               Članak 5.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 161, 29.5.2014., str. 3.

                     (2)

                        U prvih šest mjeseci 2018. uvoz takvih komada mesa dosegnuo je 25 000 tona.

                     (3)

                        Vidjeti Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2015/2078 od 18. studenoga 2015. (SL L 302, 19.11.2015., str. 63.).

                     (4)

                        SL L 161, 29.5.2014., str. 3.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 27.11.2018.
            COM(2018) 765 final
            PRILOG

            Preporuci za odluku Vijeća
            o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu o izmjeni postojeće tarifne kvote za meso peradi i proizvode od mesa peradi te o izmjeni postojećeg tarifnog režima za ostale komade mesa peradi iz Priloga I.-A poglavlju 1. Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane

               PRILOG

               (1)Komisija bi trebala otvoriti pregovore s Ukrajinom o izmjeni Sporazuma o pridruživanju kako bi se osiguralo da se uvoz mesa peradi iz Ukrajine u Uniju odvija u uvjetima kojima se osigurava primjerena zaštita proizvođača iz EU-a.

               (2)Kako bi se to postiglo, Komisija bi trebala voditi pregovore u cilju postizanja sljedećih izmjena Sporazuma o pridruživanju:

               –uključivanje dviju tarifnih stavki koje se odnose na oznake KN 0207 13 70 i KN 0207 14 70, „ostali komadi, svježi ili zamrznuti”, u postojeću tarifnu kvotu (redni broj 09.4273) za meso peradi koju je Unija otvorila u korist Ukrajine

               –posljedični porast obujma tarifne kvote (redni broj 09.4273) za meso peradi koju je Unija otvorila u korist Ukrajine i

               –ponovno uvođenje carine utvrđene prema načelu najpovlaštenije nacije od 100,8 EUR/100kg/neto za tarifne stavke 0207 1370 i 0207 14 70 za uvoz iz Ukrajine koji premašuje tarifnu kvotu za meso peradi (redni broj 09.4273).

               (3)Komisija izvješćuje Vijeće o ishodu pregovora i, prema potrebi, o svim problemima koji se pojave tijekom pregovora.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.9.2013.
            COM(2013) 628 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            kojom se odobrava otvaranje pregovora o sveobuhvatnom sporazumu o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te Švicarske Konfederacije, kojim se Švicarska Konfederacija pridružuje Okvirnom programu za istraživanje i inovacije – Horizont 2020. (2014. – 2020.) i programu Europske zajednice za atomsku energiju u za istraživanje i osposobljavanje (2014. – 2018.) kojim se nadopunjuje Horizont 2020. te uređuje sudjelovanje Švicarske u projektu ITER u razdoblju 2014. – 2020.

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               Dopisom od 7. ožujka 2011. Švicarska Konfederacija (dalje u tekstu „Švicarska”) izrazila je interes za pridruživanje.

               Čini se da Švicarska ispunjava uvjete za pridruživanje istaknute u članku 7. prijedloga Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Okvirnog programa za istraživanje i inovacije – Horizont 2020. (2014. – 2020.)
                  1
                i članku 5. prijedloga Uredbe Vijeća o Programu Europske zajednice za atomsku energiju za istraživanje i osposobljavanje (2014. – 2018.) kojom se nadopunjuje program Horizont 2020. – Okvirni program za istraživanje i inovacije
                  2
               .

               Švicarska je od 2004. pridružena Okvirnom programu za znastveni i tehnološki razvoj EU-a. Švicarsko pridruživanje okvirnim programima EU-a korisno je za Europsku uniju jer se na taj način pojačava suradnja u području istraživanja između subjekata iz Europske unije i Švicarske, osobito u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija, znanosti o zdravlju i nanoznanosti. Švicarska je osim toga aktivan partner koji financijski pridonosi u okviru inicijativa iz članka 185. Švicarska je s obzirom na svoje laboratorije i institute u području fisije i fuzije izvrstan i dobro pozicioniran partner u istraživanjima povezanima s Euratomom.

               Švicarska je odnedavna pridružena Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za istraživanje, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. – 2013.) na temelju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane
                  3
               .

               Švicarske je jedina treća zemlja pridružena cjelokupnom istraživačkom programu Euratoma. Od 1979. pridružena je tematskom području fuzije okvirnih programa Euratoma na temelju Sporazuma o suradnji između Europske zajednice za atomsku energiju i Švicarske Konfederacije u području kontrolirane termonuklearne fuzije i fizike plazme iz 1978.
                  4
                Taj je sporazum u skladu sa svojim člankom 19. stavkom 2. prešutno produljen u skladu s naknadnim odlukama u okviru programa koje je donio Euratom.

               Pridruživanje Švicarske dijelu okvirnog programa Euratoma koji se odnosi na fisiju i nuklearnim aktivnostima Zajedničkog istraživačkog centra uređeno je Sporazumom o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, kojim se Švicarska Konfederacija pridružuje Okvirnom programu Europske zajednice za atomsku energiju u području nuklearnih istraživanja i osposobljavanja (2012. – 2013.) koji je stupio na snagu 12. prosinca 2012. i primjenjivat će se do 31. prosinca 2013.

               Novim sporazumom između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, trebali bi se objediniti i sveobuhvatno urediti uvjeti pridruživanja Švicarske programu Horizont 2020. i programu Euratom za istraživanje i osposobljavanje kojim se nadopunjuje Horizont 2020. te sudjelovanje Švicarske u projektu ITER u razdoblju 2014. – 2020. Taj bi sporazum stoga trebao naslijediti i zamijeniti Sporazum o suradnji u području fuzije iz 1978. Za to postoje mnogobrojni razlozi.

               Aktualni sustav većeg broja sporazuma o pridruživanju Švicarske okvirnim programima EU-a i Euratoma nije transparentan. Pridruživanje Švicarske okvirnom programu Euratoma na koje se primjenjuju dva različita sporazuma potencijalno bi moglo dovesti do situacije u kojoj bi Švicarska bila pridružena samo jednom dijelu okvirnog programa Euratoma.

               Terminologija kojom se koristio Sporazum o suradnji u području fuzije iz 1978. zastarjela je i više ne odgovara instrumentima za financiranje koje Komisija predlaže u prijedlogu Uredbe Vijeća o programu za istraživanje i osposobljavanje Europske zajednice za atomsku energiju (2014. – 2018.) kojim se nadopunjuje Horizont 2020.
                  5

               Prema Sporazumu o suradnji u području fuzije Švicarska uživa pogodnost financijske formule za doprinose fuzijskim aktivnostima u okviru programa Euratoma koja je pogodnija od one koja se primjenjuje za ostatak programa Euratoma ili okvirni program EU-a. Ta je povlaštena formula odobrena državama EFTA-e koje sudjeluju u EGP-u za njihovo sudjelovanje u okvirnom programu EU-a na temelju Sporazuma o europskom gospodarskom prostoru. Švicarska je odlučila da ne želi postati članicom Europskog gospodarskog prostora. Formula koja se primjenjuje za doprinose Švicarske u okviru Sporazuma o suradnji u području fuzije nikad nije revidirana jer je taj Sporazum prešutno produljen kasnijim okvirnim programima Euratoma. Uvjeti pridruživanja Švicarske Sporazumu o suradnji u području fuzije trebaju se ponovo dogovoriti.

               Stoga bi radi jasnoće i jednostavnosti pridruživanje Švicarske okvirnim programima EU-a i Euratoma te projektu ITER bilo poželjno urediti jednim sveobuhvatnim sporazumom.

               Pregovorima o novom sporazumu omogućilo bi se, uz određivanje jedinstvene formule/mehanizma za izračunavanje financijskog doprinosa Švicarske programima i ITER-u, uvođenje novog mehanizma kojim je predviđeno ocjenjivanje nakon tri godne primjene sporazuma koje bi uključivalo reviziju financijskih doprinosa programima. Cilj je ubuduće uvesti takvu klauzulu o reviziji za sve treće zemlje pridružene okvirnim programima.

               Novi Sporazum neće biti sklopljen prije donošenja programa Horizont 2020., Programa Euratom za istraživanje i osposobljavanje kojim se nadopunjuje Horizont 2020. i odluke o financiranju projekta ITER (2014. – 2020.). Novim sporazumom trebalo bi predvidjeti privremenu primjenu od 1. siječnja 2014.

               Bez obzira na to, potpisivanje budućeg sporazuma koji bi proizašao iz tih pregovora ovisit će o pozitivnom rezultatu trenutačnih razgovora o raznim neriješenim pitanjima u okviru cjelokupnih odnosa između EU-a i Švicarske, osobito o potpisivanju od strane Švicarske Sporazuma o suradnji u GNSS-u (Globalni navigacijski satelitski sustav). Nadalje, novim sporazumom trebalo bi omogućiti njegovo automatsko otkazivanje u slučaju otkazivanja Sporazuma o slobodnom kretanju osoba između EU-a i Švicarske te u slučaju da Švicarska ne pošalje priopćenje potrebno za stupanje na snagu protokola o proširenju na Hrvatsku Sporazuma o slobodnom kretanju osoba sa Švicarskom u roku od šest mjeseci od dovršetka unutarnjih postupaka u Švicarskoj.

               Premda u odnosima između EU-a i Švicarske postoje i druga pitanja, automatsko otkazivanje vezano je uz Sporazum o slobodnom kretanju osoba i protokol kojim se Sporazum proširuje na Hrvatsku jer taj Sporazum vrlo izravno i temeljito utječe na živote državljana država članica EU-a.

               2.PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA

               Preporuka za Odluku Vijeća temelji se na članku 218. stavcima 3. i 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i članku 101. Ugovora o Euratomu.

               S obzirom na navedeno, Komisija preporučuje Vijeću da, u skladu s člankom 218. stavcima 3. i 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i članku 101. stavku 2. Ugovora o Euratomu, ovlasti Komisiju da sa Švicarskom Konfederacijom pregovara o sveobuhvatnom sporazumu o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, kojim se Švicarska Konfederacija pridružuje Okvirnom programu za istraživanje i inovacije – Horizont 2020. (2014. – 2020.) i Programu Europske zajednice za atomsku energiju u za istraživanje i osposobljavanje (2014. – 2018.) kojim se nadopunjuje Horizont 2020. te uređuje sudjelovanje Švicarske u projektu ITER u razdoblju 2014. – 2020.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               kojom se odobrava otvaranje pregovora o sveobuhvatnom sporazumu o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te Švicarske Konfederacije, kojim se Švicarska Konfederacija pridružuje Okvirnom programu za istraživanje i inovacije – Horizont 2020. (2014. – 2020.) i programu Europske zajednice za atomsku energiju u za istraživanje i osposobljavanje (2014. – 2018.) kojim se nadopunjuje Horizont 2020. te uređuje sudjelovanje Švicarske u projektu ITER u razdoblju 2014. – 2020.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavke 3. i 4.,

               uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 101. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Komisije,

               budući da:

               Potrebno je otvoriti pregovore radi sklapanja sveobuhvatnog sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te Švicarske Konfederacije, kojim se Švicarska Konfederacija pridružuje Okvirnom programu za istraživanje i inovacije – Horizont 2020. (2014. – 2020.) i programu Europske zajednice za atomsku energiju za istraživanje i osposobljavanje (2014. – 2018.) kojim se nadopunjuje Horizont 2020. te uređuje sudjelovanje Švicarske u projektu ITER u razdoblju 2014. – 2020,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisiju se ovime ovlašćuje da u ime Unije i Europske zajednice za atomsku energiju sa Švicarskom Konfederacijom pregovara o sveobuhvatnom sporazumu o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, kojim se Švicarska Konfederacija pridružuje Okvirnom programu za istraživanje i inovacije – Horizont 2020. (2014. – 2020.) i programu Europske zajednice za atomsku energiju za istraživanje i osposobljavanje (2014. – 2018.) kojim se nadopunjuje Horizont 2020. te uređuje sudjelovanje Švicarske u projektu ITER u razdoblju 2014. – 2020.

               Članak 2.

               Smjernice za pregovaranje utvrđene su u Prilogu.

               Članak 3.

               Pregovori se provode uz savjetovanje s [naziv posebnog odbora koji umeće Vijeće].

               Članak 4.

               Ova odluka upućena je Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

               PRILOG

               SMJERNICE ZA PREGOVARANJE SPORAZUMA IZMEĐU Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te Švicarske Konfederacije, kojim se Švicarska Konfederacija pridružuje Okvirnom programu za istraživanje i inovacije – Horizont 2020. (2014. – 2020.) i programu Europske zajednice za atomsku energiju za istraživanje i osposobljavanje (2014. – 2018.) kojim se nadopunjuje Horizont 2020. te uređuje sudjelovanje Švicarske u projektu ITER u razdoblju 2014. – 2020.

               1.Tim sporazumom trebalo bi se omogućiti pridruživanje Švicarske Konfederacije cjelokupnom Okvirnom programu za istraživanje i inovacije – Horizont 2020. (2014. – 2020.) i cjelokupnom programu Europske zajednice za atomsku energiju za istraživanje i osposobljavanje (2014. – 2018.) kojim se nadopunjuje Horizont 2020. u skladu s Uredbom Europskog parlamenta i Vijeća o pravilima za sudjelovanje u programu Horizont 2020. i okvirnom programu Euratoma (2014. –2018.). Tim sporazumom trebalo bi i urediti sudjelovanje Švicarske Konfederacije u projektu ITER u razdoblju 2014. – 2020. Novi sveobuhvatni sporazum trebao bi naslijediti i zamijeniti Sporazum o suradnji u području fuzije iz 1978.

               2.Kako bi se Švicarskoj Konfederaciji u najkraćem mogućem roku omogućilo sudjelovanje u programima EU-a i cjelokupnom okvirnom programu Euratoma kao i u projektu ITER u svojstvu pridružene zemlje, sporazumom bi trebalo predvidjeti privremenu primjenu od 1. siječnja 2014.

               3.Komisija bi trebala nastojati da se u novi sporazum uključe jedinstvena pravila za izračun financijskog doprinosa Švicarske programima EU-a i Euratoma te projektu ITER. Novi sporazum trebao bi sadržavati i klauzulu kojom se omogućuje ocjenjivanje njegove primjene i koja bi uključivala reviziju financijskih doprinosa programima od strane Švicarske.

               4.Sporazumom bi se trebala predvidjeti odgovarajuća zaštita financijskih interesa EU-a i Euratoma koja bi obuhvaćala dostavu financijskih podataka, revizije i administrativne istrage na licu mjesta radi sprječavanje prijevara, administrativnu pomoć i povrat sredstava. Sporazumom treba predvidjeti, u mjeri u kojoj je to potrebno, uklanjanje prepreka povezanih s oprezivanjem i socijalnom sigurnošću koje proizlaze iz prekogranične suradnje istraživača u istraživačkim projektima u okviru sporazuma, osobito za osoblje Zajedničkog istraživačkog centra na koje se primjenjuju Pravilnik o osoblju Europske unije.

               5.Sporazumom bi trebalo omogućiti njegovo automatsko otkazivanje u slučaju otkazivanja Sporazuma o slobodnom kretanju osoba između EU-a i Švicarske.

               6.Sporazum se treba prestati primjenjivati ako Švicarska u roku od šest mjeseci od dovršetka unutarnjih postupaka u Švicarskoj ne pošalje priopćenje potrebno za stupanje na snagu protokola o proširenju na Hrvatsku Sporazuma o slobodnom kretanju osoba sa Švicarskom.

                     (1)

                        COM(2011)809/3

                     (2)

                        COM(2011)812/3

                     (3)

                        SL L 189 20.7.2007., str. 26.

                     (4)

                        SL L 242 4.9.1978., str. 2.

                     (5)

                        COM(2011)812/3


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 9.11.2017.
            COM(2017) 656 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora za izmjenu Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992.

               OBRAZLOŽENJE

               Ovaj prijedlog odnosi se na odluku o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije u Međunarodnom vijeću za šećer i upravnom odboru Međunarodne organizacije za šećer (dalje u tekstu: „MOŠ”) te u svim ostalim ad hoc tijelima koje MOŠ može uspostaviti kako bi raspravljao o mogućim izmjenama Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992. u vezi s predviđenom raspravom o reviziji Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992. (dalje u tekstu: „MSŠ”).

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Reforma Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992.

                  Europska unija stranka je MSŠ-a
                     1
                  .

                  Svrha je MSŠ-a osigurati pojačanu međunarodnu suradnju na svjetskoj razini u pogledu šećera i s njime povezanih pitanja, osigurati forum za savjetovanje među vladama o šećeru i o načinima poboljšanja trgovanja šećerom na svjetskoj razini, olakšati trgovinu prikupljanjem i pružanjem informacija o svjetskom tržištu šećera i drugih sladila te poticati veću potražnju za šećerom, posebno za netradicionalne uporabe. MSŠ je stupio na snagu 1. siječnja 1993. na razdoblje od tri godine do 31. prosinca 1995. Otad ga se redovito produljuje za daljnja razdoblja od dvije godine. MSŠ će biti produljen odlukom Međunarodnog vijeća za šećer u studenome 2017. i ostat će na snazi do 31. prosinca 2019
                     2
                  .

                  U skladu s člankom 8. MSŠ-a Međunarodno vijeće za šećer tijelo je odgovorno za izvršavanje svih funkcija potrebnih za provođenje odredbi MSŠ-a. Člankom 13. MSŠ-a propisano je da se sve odluke Međunarodnog vijeća za šećer u načelu donose konsenzusom, ako u MSŠ-u nije drukčije određeno. U slučaju da nije postignut konsenzus, odluke se donose običnom većinom glasova, ako MSŠ-om nije predviđeno posebno glasovanje.

                  U skladu s člankom 25. MSŠ-a članovi MOŠ-a imaju ukupno 2000 glasova. Svaki član MOŠ-a ima određen broj glasova koji se svake godine prilagođava prema kriterijima unaprijed definiranima u MSŠ-u.

                  Sporazum, a osobito raspodjela glasova među članovima kojom se određuje i doprinos člana, više ne odgovara stvarnosti na globalnom tržištu šećera. Trenutačno Unija uvjerljivo najviše pridonosi proračunu MOŠ-a. Od 2015. MOŠ na razini radnih skupina raspravlja o mogućnostima za reviziju mehanizma raspodjele glasova. Važno je da EU ima stajalište o reviziji MSŠ-a u slučaju da se MOŠ aktivno uključi u takve rasprave i pregovore.

                  U interesu je Unije reformirati MOŠ kako bi ga se dodatno uskladilo s praksom koje se Unija pridržava u drugim međunarodnim robnim odborima te s razvojem globalnog tržišta šećera od 1992. Tom bi se reformom u najmanju ruku trebala postići transparentnost u pogledu odgovornosti članova za glasanje te njihovih financijskih doprinosa. Raspodjela glasova u MOŠ-u trebala bi se mjeriti s pomoću pokazatelja kao što su trgovina, potrošnja, proizvodnja i sposobnost plaćanja. Taj posljednji pokazatelj upotrebljavaju Ujedinjeni narodi kako bi omogućili priznavanje razvojnog aspekta šećera. Uzimanje u obzir tog pokazatelja rezultira dodjelom većeg dijela financijske odgovornosti članovima koji mogu više pridonijeti proračunu MOŠ-a.

                  Komisija može promicati navedene prakse među ostalim članovima MOŠ-a jer je MOŠ organizacija koja se temelji na konsenzusu i EU je ne može sam reformirati. Stoga opće članstvo MOŠ-a mora jasno dati na znanje da je reforma i moguća i poželjna. Tijekom sastanaka MOŠ-a i na bilateralnim sastancima s drugim članovima MOŠ-a Komisija bi trebala biti u mogućnosti preuzeti inicijativu za otvaranje pregovora o izmjenama MSŠ-a i savjetovati se s drugim članovima u slučaju da oni žele preuzeti odgovornost za prijedloge reformi.

               •Dosljednost u odnosu na postojeću praksu u međunarodnim robnim odborima

                  U međunarodnim robnim odborima, kao što su Međunarodno vijeće za žitarice i Međunarodno vijeće za masline, Unija je u pregovorima postigla dogovor o raspodjeli prava glasa i jasne godišnje mehanizme ažuriranja koji odražavaju važnost Unije na tržištu žitarica te na tržištu maslina i maslinova ulja. U Međunarodnom vijeću za žitarice pokazatelji su trgovina, potrošnja i proizvodnja. To je u kontrastu s praksom MOŠ-a, u kojoj Sporazum od 1992. ne dopušta prilagodbe koje odražavaju promjene stajališta članova u međunarodnom sektoru šećera. Svi napori u smislu izmjene MSŠ-a trebali bi biti usmjereni na usklađivanje praksi MOŠ-a s praksama drugih međunarodnih robnih odbora. Nadalje, članovi ne mogu unaprijed izračunati raspodjelu prava glasa: ona proizlazi iz netransparentnog izračuna. Iako ta prihvaćena praksa traje 25 godina, ona se više se ne može nastaviti zbog promjena u svjetskom sektoru šećera.

                  To se događa u trenutku kada Unija reformira svoju politiku prema šećeru, a ukidanje kvota za proizvodnju šećera omogućit će izvoznicima iz Unije bolji pristup svjetskim tržištima šećera te ukloniti ograničenja proizvodnje šećera u Uniji.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Šećer je osjetljiv proizvod u okviru zajedničke trgovinske politike Unije i zajedničke poljoprivredne politike. Ima ključnu ulogu u međunarodnim trgovinskim pregovorima Unije, a njegovu proizvodnju i trgovinu Komisija pažljivo prati. On je i važna roba mnogim zemljama u razvoju, a razvojni aspekt šećera od iznimne je važnosti u zajedničkoj trgovinskoj politici. MOŠ svojim brojnim članovima pruža neutralnu platformu za raspravu o pitanjima povezanima sa šećerom. Istovremeno, praćenje kretanja na svjetskom tržištu šećera poboljšava mogućnosti upravljanja tržištem u okviru zajedničke poljoprivredne politike.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               2.1.Pravna osnova

                  Člankom 218. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđa se odobravanje otvaranja pregovora i, ovisno o predmetu predviđenog sporazuma, imenovanje pregovarača Unije ili voditelja pregovaračkog tima Unije. Člankom 218. stavkom 4. UFEU-a predviđa se da Vijeće pregovaraču uputi smjernice i odredi poseban odbor u savjetovanju s kojim se pregovori moraju voditi.

               2.2.Primjena u ovom slučaju

                  Međunarodno vijeće za šećer tijelo je osnovano na temelju sporazuma, točnije MSŠ-a. Na temelju članka 44. MSŠ-a Međunarodno vijeće za šećer može posebnim glasovanjem preporučiti članovima MOŠ-a izmjenu Sporazuma. U slučaju da nema kvalificirane većine za uspostavu posebnog glasanja, ne može se dati prijedlog za izmjenu MSŠ-a. MSŠ-om se ne predviđa nijedan drugi način za poticanje izmjena. Zato je članovima MOŠ-a koji se ne slažu sa zadržavanjem postojećeg stanja jedina mogućnost ne pristati na produženje MSŠ-a na sljedeće dvije godine, što je jednako napuštanju MOŠ-a.

                  Predviđeni akt, u odnosu na koji se donosi stajalište u ime Unije, može dovesti do izmjene institucionalnog okvira Sporazuma.

                  Stoga je postupovna pravna osnova predložene odluke članak 218. stavci 3. i 4. UFEU-a.

               2.4.Zaključak

                  Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 218. stavci 3. i 4. UFEU-a.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Unija je stranka MSŠ-a i Komisija je zastupa u vijeću MOŠ-a. Države članice nisu zasebne stranke MSŠ-a. Pregovori EU-a o mogućim izmjenama MSŠ-a u isključivoj su nadležnosti Unije.

               •Proporcionalnost

                  Izmjena MSŠ-a kako bi se postigla struktura glasova koja odražava važnost članova MOŠ-a u globalnom sektoru šećera u interesu je Unije i treba joj dati prednost pred napuštanjem članstva Unije u MOŠ-u. Trenutačno je sudjelovanje EU-a u MOŠ-u korisno i za Uniju i za druge države članice MOŠ-a. Međutim, s obzirom na to da se promjene u relativnoj važnosti EU-a ne odražavaju u manjem broju glasova te posljedično manjim financijskim doprinosima, to sudjelovanje ima previsoku cijenu. Doprinos drugih članova MOŠ-a, čija se prisutnost na svjetskim tržištima šećera povećala, nije rastao u skladu s time.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Savjetovanja s dionicima

                  Unija je članica MOŠ-a i njezino članstvo od 1992. općenito podupiru šećerna industrija u EU-u te većina država članica. Ne smatra se potrebnim pokrenuti savjetovanje s dionicima o procesu kojem je jedini cilj nastaviti članstvo Unije u MOŠ-u, ali prema pravilima koja su u skladu s onima drugih međunarodnih robnih tijela kojih je EU član. Konačno, smanjena relativna važnost EU-a na svjetskom tržištu šećera trebala bi dovesti i do umjerenog smanjenja doprinosa MOŠ-u. Prema postojećim pravilima EU će morati platiti i više nego izdašno, a drugi članovi MOŠ-a kasne s plaćanjem ili uopće ne plaćaju.

               •Procjena učinka

                  Potpuna procjena učinka nije potrebna jer nije vjerojatno da će ova mjera imati znatne gospodarske, okolišne ili socijalne učinke. Rezultat uspješne izmjene MSŠ-a bio bi, mutatis mutandis, manji financijski doprinos EU-a MOŠ-u. Istovremeno bi transparentnija i pravednija raspodjela glasova mogla čak i pomoći u privlačenju novih članova MOŠ-a, što bi dovelo da još većeg smanjenja troškova.

                  Iako je pošten i pravedan doprinos EU-a proračunu MOŠ-a zasigurno u srži potrebe za izmjenom Sporazuma, reforma je potrebna i iz drugih razloga, ne samo proračunskih. Potreba da članovi MOŠ-a primjereno sudjeluju u smislu doprinosa administrativnom proračunu MOŠ-a ključna je početna točka za modernizaciju MOŠ-a, a trebala bi potaknuti i aktivnije sudjelovanje članova u MOŠ-u.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Ne smatra se da pokretanje pregovora ima utjecaj na proračun.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobravanju otvaranja pregovora za izmjenu Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavke 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)Unija je stranka Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992.
                  3
                (dalje u tekstu: „MSŠ”) i članica Međunarodne organizacije za šećer (dalje u tekstu: „MOŠ”).

               (2)Unija je od 1995. odobravala produženje MSŠ-a na dvogodišnja razdoblja. Komisija je predložila Vijeću da je ovlasti za zauzimanje pozitivnog stajališta o produženju MSŠ-a na još dvije godine, do 31. prosinca 2019.

               (3)U skladu s člankom 8. MSŠ-a Međunarodno vijeće za šećer tijelo je odgovorno za izvršavanje svih funkcija potrebnih za provođenje odredbi MSŠ-a. Člankom 13. MSŠ-a propisano je da se sve odluke Međunarodnog vijeća za šećer u načelu donose konsenzusom, ako u MSŠ-u nije drukčije određeno. U slučaju da nije postignut konsenzus, odluke se donose običnom većinom glasova, ako MSŠ-om nije predviđeno posebno glasovanje.

               (4)U skladu s člankom 25. MSŠ-a članovi MOŠ-a imaju ukupno 2000 glasova. Svaki član MOŠ-a ima određen broj glasova koji se svake godine prilagođava prema kriterijima unaprijed definiranima u MSŠ-u.

               (5)U interesu je Unije sudjelovati u međunarodnom sporazumu o šećeru, s obzirom na važnost tog sektora za velik broj država članica i za poslovanje europskog sektora šećera.

               (6)Međutim institucijski okvir MSŠ-a, a osobito raspodjela glasova među članovima kojom se određuje i financijski doprinos članova MOŠ-u, više ne odgovara stvarnosti na globalnom tržištu šećera.

               (7)Prema pravilima MSŠ-a o financijskom doprinosu MOŠ-u, udio Unije ostao je isti od 1992. iako se svjetsko tržište šećera, a osobito položaj Unije na njemu, otada znatno promijenio. Posljedica toga je Unijin neproporcionalno velik udio proračunskih troškova i odgovornost koja prati troškove u MOŠ-u posljednjih godina.

               (8)Pravila MSŠ-a o financijskom doprinosu mogu se izmijeniti prema postupku predviđenom u članku 44. MSŠ-a. Na temelju tog članka Međunarodno vijeće za šećer može posebnim glasovanjem preporučiti članovima MOŠ-a izmjenu MSŠ-a. Budući da je Unija član Međunarodnog vijeća za šećer u skladu s člankom 7. MSŠ-a, trebala bi moći pokrenuti pregovore s ciljem izmjene institucionalnog okvira MSŠ-a i sudjelovati u njima.

               (9)Stoga je primjereno da se Komisiju ovlasti za pokretanje pregovora u Međunarodnom vijeću za šećer radi izmjene MSŠ-a, da se utvrde pregovaračke smjernice i da se imenuje poseban odbor s kojim će se Komisija savjetovati tijekom pregovora.

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisija se ovlašćuje da u ime Unije pregovara o izmjenama Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992.

               Članak 2.

               Pregovaračke smjernice utvrđene su u Prilogu.

               Članak 3.

               Pregovori se vode uz savjetovanje s [ime posebnog odbora upisuje Vijeće].

               Članak 4.

               Ova Odluka na snazi je do 31. prosinca 2019.

               Članak 5.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  Odluka Vijeća (92/580/EEZ) od 13.11.1992.; SL L 379 od 23.12.1992., str. 15.

                     (2)
                  Odluka Vijeća xxxx (ovdje ćemo uputiti na Komisijin prijedlog odluke Vijeća)).

                     (3)
                  Odluka Vijeća od 13. studenoga 1992. o potpisivanju i sklapanju Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992. (SL L 379, 23.12.1992., str. 15.).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles,9.11.2017.
            COM(2017) 656 final
            PRILOG

            Odluci Vijeća
            o odobravanju otvaranja pregovora za izmjenu Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992.

               PRILOG

               Smjernice za pregovore o izmjenama Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992.

               Komisija je ovlaštena započeti pregovore s drugim strankama Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992. (dalje u tekstu: „MSŠ”) u okviru Međunarodnog vijeća za šećer s ciljem modernizacije MSŠ-a uzimajući u obzir kretanja na svjetskom tržištu šećera te kako bi se riješila trenutačna odstupanja između utjecaja i financijskih doprinosa članova Međunarodne organizacije za šećer i položaja svakoga od njih na svjetskom tržištu šećera.