               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 23.5.2018.
            COM(2018) 419 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2018.i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2018.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2018.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2018.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Austrija navodi kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 22. ožujka 2018. Vijeće je 14. svibnja 2018. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”).

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Austrija bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu preporuke o ekonomskoj politici europodručja, koja je navedena u preporukama 1. i 2. u nastavku.

               (3)Izvješće za Austriju
                  4
                za 2018. objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Austrije u smislu preporuka za Austriju koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Austrije u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (4)Austrija je 25. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018., a 21. ožujka 2018. svoj Program stabilnosti za 2018. Uzimajući u obzir njihovu povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je propisano člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  5
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje sporazume o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim ekonomskim upravljanjem
                  6
               .

               (6)Na Austriju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2018. očekuje poboljšanje ukupnog salda s deficita od 0,7 % BDP-a u 2017. na suficit od 0,4 % BDP-a u 2022. Predviđeno je da se u 2019. ostvari srednjoročni proračunski cilj, odnosno strukturni deficit od 0,5 % BDP-a počevši od 2017. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u postupno smanjiti sa 78,1 % BDP-a u 2017. na 62,2 % BDP-a u 2022. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan je za 2018. i vjerojatan poslije toga. Glavni rizici za srednjoročno proračunsko planiranje jesu diskrecijske mjere politike predviđene od 2020., kao što je najavljena reforma poreza na dohodak, čiji učinci na proračun još nisu potpuno precizirani.

               (7)U Programu stabilnosti upućuje se na znatan učinak iznimnog priljeva izbjeglica i mjera sigurnosti na proračun i pružaju odgovarajući dokazi o opsegu i prirodi tih dodatnih proračunskih troškova. U skladu s podacima Komisije prihvatljivi dodatni rashodi u 2017. za izniman priljev izbjeglica iznosili su 0,03 % BDP-a, dok za mjere sigurnosti nije bilo novih troškova. Odredbama iz članka 5. stavka 1. i članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 uzimaju se u obzir ti dodatni rashodi jer su priljev izbjeglica te ozbiljnost terorističke prijetnje neuobičajeni događaji, njihov je utjecaj na javne financije Austrije znatan, a održivost ne bi bila ugrožena ako se dopusti privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Stoga, kako bi se u obzir uzeli dodatni troškovi povezani s izbjeglicama, smanjena je potrebna prilagodba prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja za 2017.

               (8)Vijeće je 11. srpnja 2017. preporučilo Austriji da osigura da odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja u 2018. bude ograničeno na mogućnost odstupanja povezanog s učinkom iznimnog priljeva izbjeglica i mjera sigurnosti na proračun. To je u skladu s najvećom stopom nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda od 3,3 % u 2018., što odgovara dopuštenom smanjenju strukturnog salda za 0,2 % BDP-a. Uzimajući u obzir odobrena odstupanja, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2018. upućuje se na rizik od određenog odstupanja od tog zahtjeva u 2018. i tijekom 2017. i 2018. zajedno.

               (9)Austrija bi u 2019. trebala ostvariti svoj srednjoročni proračunski cilj, uzimajući u obzir odstupanje povezano s neuobičajenim događajima za koje je odobreno privremeno odstupanje. To je u skladu s najvećom stopom nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda od 2,9 %, što odgovara poboljšanju strukturnog salda za 0,3 % BDP-a. Na temelju proljetne prognoze Komisije 2018., ne bude li promjene u politikama, za Austriju bi u 2019. postojao rizik od značajnog odstupanja od tog zahtjeva zbog odstupanja tijekom 2018. i 2019. zajedno. Istodobno se predviđa da će Austrija biti unutar razmaka od 0,1 % BDP-a od ostvarenja svojeg srednjoročnog cilja u 2019. Osim toga, predviđa da će Austrija u 2018. i 2019. poštovati pravilo o dugu. Općenito, Vijeće smatra da Austrija treba biti spremna poduzeti dodatne mjere kako bi 2018. osigurala usklađenost te da bi 2019. trebalo poduzeti potrebne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (10)Prema Izvješću o starenju stanovništva iz 2018. predviđeno povećanje rashoda za mirovine, zdravstvenu zaštitu i dugotrajnu skrb upućuje na srednji rizik za fiskalnu održivost u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju. Austrijski javni rashodi za mirovine viši su od prosjeka EU-a (13,8 % u usporedbi s 11,2 % BDP-a u 2016.), a očekuje se da će se do 2070. dodatno povećati (0,5 % u odnosu na –0,2 % BDP-a). Iako se nedavnim reformama uspješno potaknulo kasnije umirovljenje, daljnjim akumuliranjem prava na naknade tijekom produljenog radnog vijeka ne poboljšava se dugoročna održivost. Zakonska dob za umirovljenje za žene (60 godina) među najnižima je u EU-u. Zakonska dob za umirovljenje za žene postupno će se početi prilagođavati od 2024. te će se tek od 2033. uskladiti sa zakonskom dobi za umirovljenje za muškarce. Opće povećanje zakonske dobi za umirovljenje i ograničavanje prijevremenog umirovljenja pridonijeli bi održivosti mirovinskog sustava u kontekstu starenja stanovništva.

               (11)Javni rashodi za zdravstvenu zaštitu viši su od prosjeka EU-a (7 % u usporedbi sa 6,8 % BDP-a u 2016.), a očekuje se da će se povećati više od prosjeka EU-a (1,3 % u odnosu na 0,9 % BDP-a), čime bi se javni rashodi za zdravstvenu zaštitu do 2070. povećali na 8,3 % BDP-a. Predviđa se da će se do 2070. rashodi za dugotrajnu skrb udvostručiti sa 1,9 % na 3,8 % BDP-a. Uvođenjem gornjih granica rashoda u okviru zakona o financijskom ujednačavanju iz 2017., reformom za jačanje primarne zdravstvene zaštite i smanjenjem ovisnosti o bolničkom sektoru počelo je rješavanje pitanja održivosti. Ustrajno velik broj agencija za zdravstveno osiguranje pokazatelj je potencijalnih daljnjih ušteda u troškovima upravljanja i administrativnim troškovima. Kvalitetu i isplativost poboljšala bi i djelotvornija javna nabava (npr. objava natječaja u cijelom EU-u,  drugih kriterija za dodjelu osim cijene i agregiranje međuregionalnih natječaja). U području dugotrajne skrbi, očekuje se da će nedavne mjere politike kao što je odluka o ukidanju mogućnosti korištenja privatne imovine osoba za financiranje dugotrajne bolničke skrbi povećati rashode, a ne ih ograničiti.

               (12)Zakon o financijskom ujednačavanju iz 2017. pridonio je racionalizaciji fiskalnih odnosa različitih razina vlasti tako što je uveo financiranje usmjereno na projekte, pojednostavio distribuciju međuvladinih transfera i saveznim državama dodijelio vlastite prihode. Međutim, unatoč tim reformama, fiskalni okvir i dalje je nejasan te je i dalje prisutna znatna neusklađenost između nadležnosti za rashode i za prikupljanje prihoda, što je slab poticaj za proračunsku disciplinu na podnacionalnoj razini.

               (13)Unatoč poreznoj reformi iz 2016., porezno opterećenje rada i dalje je veliko, a tijekom vremena će se postupno i povećati ako se porezni razredi ne indeksiraju prema inflaciji. Osobe s višim dohotkom imale su razmjerno veliku korist od reforme u usporedbi s osobama s nižim dohotkom, a porezno opterećenje za osobe s niskim dohotkom i dalje je visoko. Također, od porezne reforme više su koristi imali muškarci nego žene. Čini se da se izvori prihoda koje se smatra manje štetnima za rast, kao što su periodični porezi na nekretnine, nedovoljno iskorištavaju, uglavnom zbog dosta zastarjele porezne osnovice. Prihodi od periodičnih poreza na nekretnine u Austriji niski su i iznose 0,2 % BDP-a, dok je prosjek u EU-u u 2016. bio 1,6 % BDP-a. U rješavanju tog problema moglo bi pomoći prebacivanje poreznog opterećenja s rada na manje štetne izvore prihoda.

               (14)Tržište rada bilježi dobre rezultate no i dalje su prisutne poteškoće za određene skupine (npr. žene i osobe migrantskog podrijetla). Unatoč općenito visokoj stopi zaposlenosti žena, njihov položaj na tržištu rada u smislu zaposlenja u punom radnom vremenu i dalje je prilično loš. Stopa zaposlenosti žena u nepunom radnom vremenu koja je 2016. iznosila 47,9 % i dalje je jedna od najviših u EU-u (prosjek EU-a: 31,4 %). Pitanja povezana s pristupom formalnoj skrbi za djecu, osobito izvan urbanih područja, pridonose tom položaju. Visok udio žena zaposlenih u nepunom radnom vremenu, koji je uvelike posljedica toga što žene obavljaju važne neplaćene poslove kao što je skrb za djecu i članove obitelji, ali i nižeg dohotka po satu, pridonosi postojano velikoj razlici u plaćama između spolova. Niži dohodak ima izravan učinak na stjecanje uvjeta za mirovinu, što rezultira velikom razlikom u iznosu mirovina.

               (15)Obrazovni rezultati učenika u nepovoljnom položaju nisu se poboljšali. I dalje je golema razlika u uspješnosti između učenika s migrantskim podrijetlom i onih bez njega. Nacionalno testiranje provedeno 2016. potvrdilo je da više od 25 % učenika i dalje nema osnovno znanje njemačkog jezika. Nedavno međunarodno testiranje potvrdilo je i sve veće razlike u čitanju učenika nižeg socioekonomskog statusa ili migrantskog podrijetla. Usporedba rezultata Programa za međunarodnu procjenu učenika (PISA) iz 2012. i 2015. pokazuje da se udio učenika sa slabim rezultatima povećao u sva tri ključna područja koja su testirana, tj. u matematici, čitanju i prirodoslovlju. Razina učenika rođenih u Austriji viša je od razine učenika iz prve generacije migranata za gotovo 3 godine školovanja.

               (16)Iako je produktivnost u Austriji visoka, rast produktivnosti posljednjih godina usporen je unatoč znatnim naporima koje poduzima, kao što je ulaganje u istraživanje i razvoj i poboljšanje okvira za novoosnovana poduzeća. Preostale politike za potporu rastu produktivnosti odnose se na digitalizaciju poduzeća, rast poduzeća i tržišno natjecanje u području usluga. U Austriji postoje znatne prepreke pristupu i restriktivna pravila o obavljanju poslovnih usluga i reguliranih profesija. One uključuju posebne zahtjeve u pogledu vlasničke strukture, široki opseg djelatnosti rezerviranih za određene profesije i interdisciplinarna ograničenja
                  7
               . Važni instrumenti za rješavanje tog pitanja jesu nastavak ulaganja napora u cilju smanjenja opterećenja i planirana evaluacija austrijskog zakona o dozvolama za obavljanje djelatnosti (Gewerbeordnung).

               (17)Veća razina tržišnog natjecanja u sektoru usluga Austriji bi pomogla u rješavanju izazova širenja digitalnih tehnologija i poslovnih modela, prije svega među mikro, malim i srednjim poduzećima. Digitalizacija tih poduzeća posebno je važna u Austriji jer su ona okosnica austrijskog gospodarstva. Od ključne su važnosti inicijative kao što su „KMU Digital” i „AT:net” i provedba digitalnih smjernica. Dodatno se pitanje odnosi na jačanje poduzeća, konkretno visoko inovacijskih poduzeća. Prepreke postoje u kasnijoj fazi financiranja, u obliku vlasničkog kapitala i pristupa javnim tržištima kapitala za rastuća poduzeća. Poduzeća s visokom stopom rasta od ključne su važnosti za širenje novih tehnologija i poslovnih modela, uključujući digitalne, a time i za rast produktivnosti.

               (18)Komisija je u okviru Europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Austrije i objavila je u Izvješću za Austriju za 2018. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2018. i Nacionalni program reformi za 2018. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Austriji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Austriji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće ekonomsko upravljanje u Uniji na način da se na razini Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (19)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program stabilnosti za 2018. i njegovo je mišljenj
                  8
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Austrija u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Ostvariti srednjoročni proračunski cilj u 2019., uzimajući u obzir odstupanje povezano s neuobičajenim događajima za koje je odobreno privremeno odstupanje. Osigurati održivost sustava zdravstvene zaštite i dugotrajne skrbi te mirovinskog sustava, među ostalim povećanjem zakonske dobi za umirovljenje i ograničavanjem prijevremenog umirovljenja. Povećati djelotvornost javnih usluga, među ostalim i usklađivanjem nadležnosti za financiranje i potrošnju.

               2.Smanjiti porezni klin, posebno za osobe s niskim dohotkom, preusmjerivanjem poreznog opterećenja na izvore prihoda koji su manje štetni za rast. Poboljšati položaj žena na tržištu rada. Poboljšati osnovne vještine mladih osoba u nepovoljnom položaju i osoba migrantskog podrijetla. Poduprijeti rast produktivnosti poticanjem digitalizacije poduzeća i rasta poduzeća te smanjenjem regulatornih prepreka u uslužnom sektoru.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 419 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 i P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 218 final.

                     (5)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Preporuke za rješavanje tih pitanja navedene su u COM(2016) 820 i SWD (2016)436 iz siječnja 2017.

                     (8)

                        Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 23.5.2018.
            COM(2018) 414 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Litve za 2018.i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Litve za 2018.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Litve za 2018.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Litve za 2018.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Litva navodi kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 22. ožujka 2018. Vijeće je 14. svibnja 2018. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”).

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Litva bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke o ekonomskoj politici europodručja, koja je navedena u preporukama u nastavku, a posebno u preporuci 1.

               (3)Izvješće za Litvu
                  4
                za 2018. objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Litve u smislu preporuka za Litvu koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Litve u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (4)Litva je 26. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018., a 30. travnja svoj Program stabilnosti za 2018. Uzimajući u obzir njihovu povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je propisano člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  5
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje sporazume o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim ekonomskim upravljanjem
                  6
               .

               (6)Litva je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2018. planira da će ukupni suficit od 2018. do 2020. i dalje iznositi 0,6 % BDP-a, a zatim predviđa njegovo smanjenje na 0,3 % BDP-a u 2012. Tijekom programskog razdoblja planira se ispunjavanje srednjoročnog proračunskog cilja, odnosno strukturnog deficita od 1 % BDP-a. Litvi je 2016. i 2017. dopušteno i privremeno odstupanje povezano s provedbom sustavne mirovinske reforme i strukturnih reformi. Ta odstupanja prenose se na razdoblje od tri godine. Prema Programu stabilnosti za 2018. očekuje se smanjenje udjela duga opće države u BDP-u sa 39,7 % BDP-a u 2017. na 35,3 % BDP-a u 2021. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerodostojan je. Istodobno nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za ostvarenje planiranog ciljnog suficita od 2019. nadalje.

               (7)Vijeće je 11. srpnja 2017. preporučilo Litvi da 2018. ostane u skladu sa svojim srednjoročnim proračunskim ciljem, uzimajući u obzir mogućnost odstupanja koja se odnosi na provedbu sustavne mirovinske reforme i strukturnih reformi, za što je odobreno privremeno odstupanje. To je u skladu s maksimalnom stopom nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  7
                od 6,4 % u 2018., što odgovara dopuštenom smanjenju strukturnog salda od 0,6 % BDP-a. Na temelju proljetne prognoze Komisije 2018. predviđeno je da će strukturni deficit Litve iznositi 0,7 % BDP-a u 2018. i 0,6 % BDP-a u 2019. Stoga se predviđa da će strukturni saldo i dalje biti iznad srednjoročnog proračunskog cilja u obje godine. Općenito, Vijeće smatra da se predviđa da će Litva 2018. i 2019. poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (8)Prihodi od poreza za zaštitu okoliša i periodičnog poreza na nekretnine i dalje su ispod prosjeka EU-a. Litva je pokrenula reformu svojeg sustava poreza na nekretnine, kojom se u sustav uvodi element progresivnosti, i ukinula oslobođenja od trošarina na ugljen i koks za grijanje. Međutim, ima još prostora za proširenje porezne osnovice na izvore koji manje narušavaju rast. Iako je Litva posljednjih godina ostvarila napredak u ubiranju poreza, njezin jaz PDV-a i dalje je među najvišima u EU-u. Litva poduzima daljnje mjere za suzbijanje utaje poreza i bolju poreznu disciplinu, a prvi rezultati nedavno provedenih mjera pozitivni su. Daljnjim povećanjem porezne discipline povećali bi se proračunski prihodi i pravednost poreznog sustava.

               (9)Očekuje se da će udio javnih rashoda za mirovine u BDP-u nakon uvođenja novog mehanizma indeksacije mirovina u 2018., kojim se mirovine povezuju s rastom rashoda za plaće, ostati nepromijenjen do 2040. Time bi se zajamčila fiskalna održivost litavskog mirovinskog sustava. Međutim, to je uglavnom uzrokovano smanjenjem ukupnog omjera mirovina i plaća jer se zbog sve bržeg smanjenja radno sposobnog stanovništva predviđa da će se ukupni iznos rashoda za plaće povećavati sporije od plaća. Ta činjenica izaziva zabrinutost kada je riječ o primjernosti mirovina, koja je već među najnižima u EU-u, a nejasno je i kako će ta se ta reforma provoditi u praksi s obzirom na to da je vlada u slučaju pada stope zamjene zakonski obvezna predložiti mjere. Ako stopa zamjene ostane nepromijenjena, ukupni udio rashoda za mirovine u BDP-u do kraja 2040-ih povećat će se za gotovo 45 %, što će dodatno opteretiti javne financije. Zato je bitno razjasniti pravne nejasnoće u području zakonodavstva o mirovinama, osigurati dugoročnu fiskalnu održivost mirovinskog sustava i istodobno ga učiniti primjerenijim.

               (10)Zbog snažnog gospodarskog rasta, negativnih demografskih kretanja i iseljavanja tržište rada sve je zahtjevnije i već sada bilježi se nedostatak vještina. Za rješenje te situacije potreban je sustav obrazovanja i osposobljavanja koji svima osigurava odgovarajuće vještine. Iako su reforme pokrenute prošle godine korak u pravom smjeru, važno je da ih Litva i provede kako bi poboljšala rezultate svojeg sustava obrazovanja i osposobljavanja. Zahvaljujući pravilima o financiranju i akreditaciji u području tercijarnog obrazovanja u Litvi raste broja osoba sa završenim tercijarnim obrazovanjem, ali ona istodobno izazivaju zabrinutost kada je riječ o njegovoj kvaliteti, rascjepkanosti i relevantnosti za tržište rada. Konsolidacijom sveučilišta, koja je u tijeku, trebalo bi se pridonijeti rješavanju postojećih problema ako se na nju nadovežu promjene pravila o financiranju i akreditaciji. Osim toga, stalni demografski pritisci utjecali su na učinkovitost obrazovnog sustava i potrebno je što prije osigurati ravnopravan pristup kvalitetnom i uključivom obrazovanju. Za poboljšanje ispodprosječnih rezultata litavskih učenika u osnovnim vještinama potrebne su reforme početnog osposobljavanja nastavnika, njihova razvoja karijere i radnih uvjeta, a na njih se trebaju nadovezati druge reforme usmjerene na kvalitetu.

               (11)Niska razina sudjelovanja odraslih u obrazovanju u Litvi upućuje na to da obrazovanje odraslih i dalje nije dovoljno razvijeno, što znači da gospodarstvu nisu na raspolaganju prednosti unapređivanja vještina, inovacija i bolje integracije skupina u nepovoljnom položaju na tržište rada (primjerice starije, nezaposlene ili neaktivne odrasle osobe). Unatoč ulaganju u infrastrukturu sadržaj kurikuluma strukovnog obrazovanja i osposobljavanja često je zastario, a usklađivanje s potrebama lokalnih i regionalnih tržišta rada moglo bi se unaprijediti. Učenje kroz rad još je u početnoj fazi i moglo bi se proširiti. Mjere aktivne politike tržišta rada sadržavaju širu ponudu osposobljavanja, no ta se ponuda može dodatno poboljšati. Nedavnim reformama i mjerama u tom području zasad nisu postignuti veći rezultati. U širem kontekstu važno je jačanje kapaciteta socijalnih partnera radi poticanja njihova angažmana.

               (12)I dalje postoje problemi povezani s ishodima zdravstvene zaštite, što ima negativan učinak na produktivnost, konkurentnost gospodarstva i kvalitetu života. Pružanje usluga zdravstvene skrbi i dalje je previše ograničeno na bolnice, što znači da još ima prostora za daljnje jačanje primarne skrbi. Za učinkovitiju zdravstvenu skrb ključna je dodatna racionalizacija sredstava zajedno s mjerama poboljšanja kvalitete bolničke i primarne skrbi. Politikama sprečavanja bolesti i promicanja zdravlja trebalo bi učinkovitije i brže suzbijati rizična ponašanja. Međutim, opseg takvih politika i dalje je malen, međusektorska je suradnja slaba, a odgovornost za rezultate na općinskoj razini nije dovoljno izražena. Snažno oslanjanje na izravna plaćanja, niska razina izdataka za zdravstvo i neučinkovita raspodjela sredstava ograničavaju učinkovitost sustava zdravstvene skrbi.

               (13)Velik udio osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti i velika dohodovna nejednakost i dalje su glavni izazovi s kojima se suočava Litva i koji su prepreka njezinom gospodarskom rastu. Osim toga, ti problemi ugrožavaju socijalnu koheziju i mogli bi potaknuti iseljavanje. Unatoč kontinuiranom gospodarskom rastu starije osobe, osobe s invaliditetom, djeca, jednoroditeljska kućanstva i nezaposlene osobe suočavaju se s najvećim rizikom od siromaštva i socijalne isključenosti. Korektivna uloga litavskog poreznog sustava i sustava naknada među najnižima je u EU-u. Iako je poduzela neke važne početne korake za borbu protiv siromaštva i dohodovne nejednakosti, Litva je još daleko od prosjeka EU-a u tim područjima. Relativno visok porezni klin na rad za osobe s niskim dohotkom može umanjiti njihovu želju za radom i povećati rizik od siromaštva i nejednakosti. Siromaštvo i neravnopravnost mogli bi se ublažiti poticanjem sudjelovanja na tržištu rada, osobito među osobama iz ranjivih skupina i osobama s niskim dohotkom, i povećanjem korektivne uloge poreznog sustava i sustava naknada te boljim ubiranjem poreza. Takvim mjerama mogla bi se povećati i socijalna pravednost.

               (14)Nakon razdoblja slabog rasta od 2012. produktivnost se 2017. snažno povećala, čime je ublažen pritisak na troškovnu konkurentnost. Međutim, za to poboljšanje u velikoj je mjeri zaslužan privatni sektor. Postignut je samo ograničen napredak u poboljšanju učinkovitosti javnih ulaganja. Konkretno, učinkovitost javnih rashoda za istraživanje i razvoj i suradnju poslovnog i znanstvenog sektora i dalje je slaba. Nadalje, javna ulaganja u istraživanje i razvoj 2016. znatno su se smanjila. Rascjepkana koordinacija i upravljanje u području politike istraživanja i inovacija uzrokuju neučinkovitost i sprečavaju poduzeća da u potpunosti iskoriste prednosti različitih programa potpore. Daljnji napredak tekuće reforme organizacije i financiranja javnog sektora istraživanja trebao bi pridonijeti boljoj upotrebi dostupnih resursa.

               (15)Donošenjem zakonodavstva o lobiranju i zaštiti zviždača u javnom i privatnom sektoru Litva je ojačala okvir za sprečavanje korupcije. Međutim, provedba zakonodavstva i dalje je izazov. Usprkos pohvalnim rezultatima vladina programa „čistih ruku”, korupcija u sektoru zdravstvene skrbi i dalje izaziva zabrinutost.

               (16)Komisija je u okviru Europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Litve i objavila je u Izvješću za Litvu za 2018. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2018. i Nacionalni program reformi za 2018. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Litvi prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Litvi nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće ekonomsko upravljanje u Uniji na način da se na razini Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (17)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program stabilnosti za 2018. i prema njegovu mišljenju očekuje se da će Litva poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               PREPORUČUJE da Litva u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Poboljšati poreznu disciplinu i proširiti poreznu osnovicu na izvore koji manje narušavaju rast. Osigurati dugoročnu održivost mirovinskog sustava i povećati primjerenost mirovina.

               2.Poboljšati kvalitetu, učinkovitosti i relevantnost obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada, uključujući obrazovanje odraslih. Poboljšati rezultate sustava zdravstvene skrbi daljnjim prelaskom s bolničke na izvanbolničku skrb, jačanjem mjera sprečavanja bolesti, uključujući na lokalnoj razini, te povećanjem kvalitete i pristupačnosti skrbi. Poboljšati strukturu poreznog sustava i sustava naknada radi smanjenja siromaštva i dohodovne nejednakosti.

               3.Poticati rast produktivnosti tako što će se poboljšati učinkovitosti javnih ulaganja, osigurati učinkovitost državne koordinacije politike istraživanja i inovacija i ukloniti nedostaci i neučinkovitosti u javnim mjerama za potporu suradnje znanosti i industrije.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 414 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 i P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 213 final.

                     (5)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 23.5.2018.
            COM(2018) 415 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2018.i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Luksemburga za 2018.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Luksemburga za 2018.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Luksemburga za 2018.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Luksemburg navodi kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 22. ožujka 2018. Vijeće je 14. svibnja 2018. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”).

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Luksemburg bi trebao osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke o ekonomskoj politici europodručja, koja je navedena u preporukama 1. i 2. u nastavku.

               (3)Izvješće za Luksemburg za 2018.
                  4
                objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Luksemburga u smislu preporuka za Luksemburg koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Luksemburga u ostvarenju njegovih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (4)Luksemburg je 30. travnja 2018. dostavio svoj Nacionalni program reformi za 2018. i svoj Program stabilnosti za 2018. Uzimajući u obzir njihovu povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je propisano člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  5
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje sporazume o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim ekonomskim upravljanjem
                  6
               .

               (6)Na Luksemburg se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2018. planira da će se ukupni suficit smanjiti s 1,5 % BDP-a u 2017. na 1,1 % BDP-a u 2018., nakon čega će se gotovo stabilno povećavati te dosegnuti suficit od 2,4 % BDP-a u 2022. Tijekom programskog razdoblja i dalje će se ostvarivati srednjoročni proračunski cilj, odnosno strukturni deficit od 0,5 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti za 2018. predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u ostati znatno ispod referentne vrijednosti od 60 % BDP-a utvrđene Ugovorom. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan je za razdoblje do 2020., a nakon toga vjerodostojan. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2018. predviđa se da će strukturni saldo bilježiti suficit od 0,8 % BDP-a 2018. i 0,3 % BDP-a 2019., što je, posebno za 2019., niže od predviđenoga u Programu stabilnosti za 2018., ali je i dalje iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Općenito, Vijeće smatra da bi Luksemburg trebao 2018. i 2019. ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (7)Luksemburško gospodarstvo nastavlja snažno rasti i od globalne recesije iz 2009. bilježi bolje rezultate od prosjeka europodručja. Financijski sektor i dalje je glavni pokretač gospodarskog rasta i još uvijek je stabilan i profitabilan. To se odražava u znatnim suficitima salda računa usluga i ukupnog salda tekućeg računa. Relativni doprinos vanjskog sektora realnom rastu BDP-a u razdoblju od 2013. do 2016. u prosjeku je iznosio 61 % unatoč redovito negativnoj trgovinskoj bilanci. Luksemburg je neto vjerovnik ostatku svijeta i na kraju 2016. njegova bruto vanjska imovina i bruto vanjske obveze dosegnuli su 10,5 bilijuna EUR. Nacionalna tijela dodatno su provela makrobonitetne mjere i mjere nadzora te se predmetni financijski posrednici prilagođavaju promjenama okvira politike na nacionalnoj razini i na razini EU-a.

               (8)Kako je navedeno u Preporuci za europodručje 2018., borba protiv strategija agresivnog poreznog planiranja ključna je za sprečavanje narušavanja tržišnog natjecanja među poduzećima, pravedan tretman poreznih obveznika te zaštitu javnih financija. Zbog učinaka prelijevanja među državama članicama koji proizlaze iz takvih strategija poreznih obveznika zakonodavstvo EU-a potrebno je dopuniti koordiniranim djelovanjem na razini nacionalnih politika. Unatoč veličini financijskog sektora visoka razina plaćanja dividendi, kamata i tantijema kao postotka BDP-a upućuje na to da se poduzeća koriste poreznim pravilima zemlje kako bi provodila agresivno porezno planiranje. Većinu izravnih stranih ulaganja drže „subjekti posebne namjene”. Zbog nepostojanja poreza po odbitku na „izlazna” plaćanja (tj. plaćanja rezidenata EU-a rezidentima trećih zemalja) kamata i tantijema te zbog izuzeća od poreza po odbitku na plaćanja dividendi u određenim okolnostima, može se dogoditi da se za ta plaćanja izbjegne plaćanje poreza ako ne podliježu oporezivanju ni u državi primatelja plaćanja. Komisija prima na znanje pozitivni korak koji je poduzeo Luksemburg (tj. donošenje povlaštenog poreznog sustava za patente usklađenog s međunarodnim pravilima). Na temelju nedavnih razmjena informacija Komisija će nastaviti konstruktivni dijalog u svrhu suzbijanja strategija agresivnog planiranja poreznih obveznika.

               (9)Luksemburška nadležna tijela već nekoliko desetljeća aktivno nastoje diversificirati gospodarstvo razvojem odabranih sektora, uključujući IKT industriju i svemirski sektor. S obzirom na visoku razinu troškova rada u zemlji, djelatnosti s višom dodanom vrijednošću imaju potencijal za poticanje alternativnih izvora rasta. Stoga uspješna diversifikacija luksemburškoga gospodarstva uvelike ovisi o sektorima koji su manje osjetljivi na razine troškova rada. Ti se sektori uglavnom temelje na istraživanju i inovacijama, koje karakterizira izrazita usmjerenost na tehnologiju i znanje. Ta je strategija nedavno ojačana. Kako bi se razvili navedeni prioritetni sektori, među ostalim mjerama provode se veliki projekti javnih ulaganja, uključujući istraživanje i razvoj, te regulira tržište. U razdoblju od 2000. do 2016. Luksemburg je upeterostručio rashode javnog sektora za istraživanje i razvoj te su oni dosegnuli 0,60 % BDP-a. Ta su mu ulaganja omogućila brz razvoj uspješnog javnog istraživačkog sustava. Međutim, dok su javna ulaganja u istraživanje i razvoj iznad prosjeka europodručja, privatna ulaganja u istraživanje i razvoj i rezultati u području inovacija, izmjereni Europskom ljestvicom uspjeha u inoviranju, i dalje su u opadanju. Niži intenzitet istraživanja i razvoja u poslovnom sektoru u međunarodnim okvirima može se djelomično objasniti strukturom luksemburškoga gospodarstva jer sektori koji su zaslužni za veliku većinu luksemburškog BDP-a (usluge i posebno financijski sektor) tradicionalno manje ulažu u istraživanje i razvoj. Ipak je taj trend izraženiji u Luksemburgu nego u EU-u u prosjeku i intenzitet istraživanja i razvoja u poslovnom sektoru smanjio se s 1,5 % BDP-a 2000. na 0,64 % BDP-a 2016. Trend smanjenja privatnih ulaganja upućuje na preostale prepreke u tom području. To upućuje i na nedostatak učinka poluge javnih napora usmjerenih u istraživanje i razvoj na ulaganja poduzeća. Stoga se izgradnja istraživačkih kapaciteta javnog sektora treba bolje integrirati u sveobuhvatan pristup inovacijskom ekosustavu. U 2017. donesen je novi zakon za produženje programa potpore za istraživanje, razvoj i inovacije, čime je prošireno područje primjene dostupnih državnih potpora.

               (10)Očekuje se da Luksemburg neće ostvariti svoj cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2020. Onečišćenje zraka i prometna preopterećenost u najprometnijim satima veliki su problemi za zemlju i pogoršavaju problem koncentracija dušikova dioksida i emisija stakleničkih plinova. Više od polovine količine stakleničkih plinova 2015. emitirao je sektor prometa. Niski porezi na pogonsko gorivo, velik broj službenih automobila i visoke cijene stambenih nekretnina neki su od glavnih čimbenika koji doprinose visokim razinama upotrebe automobila i povećanju broja prekograničnih radnika. Porezne stope na pogonsko gorivo među najnižima su u EU-u i potiču veću potrošnju goriva, uključujući prekograničnu prodaju. Ipak, nedavnim je mjerama potaknut razvoj održivije mobilnosti, posebno poreznom reformom iz 2016., ali i znatnim ulaganjima u javni prijevoz. Najhitniji je izazov dovršetak i modernizacija željezničke infrastrukture.

               (11)Luksemburg i dalje nastoji smanjiti regulatorna ograničenja u sektoru poslovnih usluga. Nedavne su mjere bile posebno usmjerene na profesije arhitekata i inženjera i najavljene su nove reforme za dodatno smanjenje ograničenja u tim dvjema profesijama. Osim toga, takozvanim skupnim zakonom donesenim u ožujku 2017. uvedene su mjere za administrativno pojednostavnjenje (tj. mjere kojima će se omogućiti horizontalno ispitivanje administrativnih postupaka). Međutim, i dalje su prisutne regulatorne prepreke u sektoru poslovnih usluga. Jedan od izvora ograničenja moglo bi biti nepostojanje posebnog postupka procjene ekvivalentnosti zahtjeva za osiguranje od profesionalne odgovornosti kojim bi se dopustilo ekvivalentno osiguranje od strane pružatelja usluga iz drugih država članica. Odvjetnička profesija posebno je pogođena propisima koji su izrazito restriktivni u odnosu na prosjek EU-a. Širok opseg rezerviranih djelatnosti utječe na pružanje usluga pravnog savjetovanja od strane odvjetnika ili drugih pružatelja usluga, posebno u slučaju internetskih usluga. Druga ograničenja odnose se na zahtjeve u pogledu pravnog oblika i vlasničke strukture, pravila o nespojivosti i multidisciplinarna ograničenja.

               (12)I dalje je prisutna zabrinutost u pogledu dugoročne održivosti javnih financija s obzirom na predviđeno povećanje troškova starenja stanovništva. Predviđa se veliko povećanje udjela uzdržavanog starijeg stanovništva Luksemburga do 2070. te će, prema najnovijim predviđanjima Ministarstva socijalne sigurnosti, operativni saldo mirovinskog sustava od 2023. bilježiti deficit. Ipak, zahvaljujući prošlom i postojećem suficitu mirovinskog sustava akumulirale su se rezerve kojima bi se mogla očuvati njegova održivost u sljedećih 20 godina. Prema Izvješću o starenju stanovništva iz 2018. očekuje se da će se u razdoblju od 2016. do 2070. troškovi povezani sa starenjem stanovništva povećati za 13 postotnih bodova BDP-a, čime će premašiti pragovi održivosti, a ti su troškovi osobito uzrokovani isplatama mirovina (8,9 postotnih bodova BDP-a). Udio rashoda za dugotrajnu skrb u BDP-u jedan je od najvećih među državama članicama. Unatoč reformi donesenoj 2017. predviđa se povećanje za 3 postotna boda sa sadašnje razine do 2070.

               (13)Stopa zaposlenosti starijih osoba i dalje je posebno niska i potrebno je poduzeti dodatne mjere za povećanje njihove zapošljivosti i mogućnosti koje im nudi tržište rada. To je važno i za osiguranje dugoročne održivosti javnih financija. I dalje su rašireni programi prijevremenog umirovljenja kojima se radnike potiče na prijevremeno napuštanje zaposlenja i 59,2 % novih odobrenih mirovina prijevremene su starosne mirovine. U prosincu 2017. donesen je zakon o ukidanju jednog sustava prijevremenog umirovljenja, ali neizvjestan je njegov neto učinak na prosječnu stvarnu dob za umirovljenje i na rashode jer se tim zakonom ublažavaju uvjeti za druge sustave prijevremenog umirovljenja. Takvi slabi ishodi na tržištu rada mogu se djelomično pripisati financijskim mjerama koje imaju učinak odvraćanja od zaposlenja i koje su poprilično izražene za navedenu skupinu. Poticanje zapošljavanja starijih radnika zahtijeva sveobuhvatnu strategiju koja bi uključivala mjere kojima bi se radnicima pomoglo da dulje ostanu u aktivnom radnom odnosu. „Starosni pakt”, nacrt zakona podnesen Parlamentu u travnju 2014. kojim se želi potaknuti poduzeća s više od 150 zaposlenika da zapošljavaju i zadrže starije radnike putem mjera upravljanja starenjem, još nije donesen. Kad je riječ o obrazovanju, Luksemburg mora riješiti problem snažnog utjecaja socioekonomskog porijekla studenata na njihove obrazovne rezultate. To je važno i kako bi se odgovorilo na snažnu potražnju za visokospecijaliziranim vještinama.

               (14)Cijene nekretnina i dalje rastu. To bi moglo ugroziti sposobnost Luksemburga da privuče i zadrži kvalificiranu radnu snagu, čiji velik dio čine državljani drugih država. Pritisci na cijene stambenih nekretnina posljedica su temeljne neusklađenosti ponude i potražnje. Na strani ponude, čini se da nedovoljna dostupnost zemljišta i nedostatak poticaja za privatne vlasnike da prodaju zemljište ili nekretnine djeluju kao usko grlo za gradnju novih stambenih nekretnina. Potrebno je uložiti dodatne napore u poticanje ulaganja u stambene nekretnine, povećanjem poticaja radi promicanja prodaje nekretnina, poboljšanjem administrativnih postupaka za izdavanje građevinskih dozvola i osiguranjem povoljnih socijalnih stanova. S obzirom na stalni trend rasta cijena nije vjerojatno da će se nedavno donesenom poreznom reformom u pogledu kapitalnih dobitaka ostvarenih prodajom nekretnina te ažuriranjem programa socijalnog stanovanja povećati ponuda stambenih nekretnina. Na strani potražnje, velika gustoća naseljenosti i rast zaposlenosti potiču rast cijena. Situacija na tržištu stambenih nekretnina dodatno pogoršava problem prometne preopterećenosti i onečišćenja. Osim toga, rast cijena stambenih nekretnina utječe na zaduženost kućanstava i dovodi u pitanje održivost duga kućanstava. Zaduženost kućanstava tijekom zadnjih deset godina ubrzano je rasla i procjenjuje se da je 2016. dosegnula 165 % raspoloživog dohotka, što je odraz inflacije na tržištu stambenih nekretnina jer je oko 80 % duga kućanstva rezultat hipotekarnih kredita. Međutim, luksemburška nadzorna tijela uvode odgovarajuće makrobonitetne mjere i slijede preporuke koje je izdao Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) radi smanjenja mogućih ranjivosti i rizika za financijsku stabilnost. Osim toga, vlada je nedavno na temelju prijedlogâ nacionalnog odbora za sistemske rizike predstavila skup mjera, uključujući ograničenja u pogledu pozajmljivanja, kojima je cilj izbjeći povećanje izloženosti kućanstava, ali ih parlament tek treba odobriti.

               (15)Komisija je u okviru Europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Luksemburga i objavila je u Izvješću za Luksemburg za 2018. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2018. i Nacionalni program reformi za 2018. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Luksemburgu prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Luksemburgu nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće ekonomsko upravljanje u Uniji na način da se na razini Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (16)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program stabilnosti za 2018. i prema njegovu mišljenju očekuje se da će Luksemburg poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               PREPORUČUJE da Luksemburg u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Povećati stopu zaposlenosti starijeg stanovništva poboljšanjem njihovih prilika za zapošljavanje te njihove zapošljivosti i dodatno ograničiti prijevremeno umirovljenje, u cilju poboljšanja dugoročne održivosti mirovinskog sustava.

               2.Dodatno smanjiti regulatorna ograničenja u sektoru poslovnih usluga.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 415 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 i P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 214 final.

                     (5)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 23.5.2018.
            COM(2018) 430 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Rumunjskoj

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja
               u Rumunjskoj

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 10. stavak 2. drugi podstavak,

               uzimajući u obzir preporuku Komisije,

               budući da:

               (1)U skladu s člankom 121. Ugovora o funkcioniranju Europske unije države članice promiču zdrave javne financije u srednjoročnom razdoblju koordinacijom ekonomskih politika i multilateralnim nadzorom kako bi se izbjegli prekomjerni državni deficiti.

               (2)Pakt o stabilnosti i rastu temelji se na cilju zdravih državnih financija kao sredstvu jačanja uvjeta za stabilnost cijena i snažan održiv rast koji dovodi do otvaranja novih radnih mjesta.

               (3)Vijeće je 16. lipnja 2017. preporučilo Rumunjskoj da poduzme potrebne mjere kojima će osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  2
                u 2017. ne bude veća od 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a i znači da Rumunjska bilježi kretanje prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Vijeće je 5. prosinca 2017. zaključilo da Rumunjska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 16. lipnja 2017. Vijeće je na temelju toga 5. prosinca 2017. Rumunjskoj uputilo revidiranu preporuku da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2018. ne bude veća od 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,8 % BDP-a.

               (4)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2018. i stvarnih podataka za 2017. koje je potvrdio Eurostat, rast državnih rashoda u 2017. bio je daleko veći od referentnog mjerila za rashode, što upućuje na veliko značajno odstupanje od potrebne strukturne prilagodbe (odstupanje od 3,3 % BDP-a). Strukturni saldo pogoršao se na –3,3 % BDP-a s –2,1 % BDP-a u 2016., što također upućuje na veliko značajno odstupanje od preporučene strukturne prilagodbe (odstupanje od 1,7 % BDP-a). Na razinu odstupanja na koju upućuje strukturni saldo negativno utječu viša procjena rasta potencijalnog BDP-a u usporedbi sa srednjoročnim prosjekom na kojem se temelji referentno mjerilo za rashode i smanjenje javnih ulaganja, što je izglađeno u referentnom mjerilu za rashode. Neovisno o toj razlici, oba pokazatelja potvrđuju značajno odstupanje od zahtjevâ preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu u 2017.

               (5)Komisija je 23. svibnja 2018. nakon sveobuhvatne ocjene zaključila da u Rumunjskoj postoji uočeno značajno odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja te je Rumunjskoj uputila upozorenje u skladu s člankom 121. stavkom 4. UFEU-a i člankom 10. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1466/97.

               (6)U skladu s člankom 10. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1466/97, Vijeće bi trebalo, u roku od mjesec dana od dana donošenja upozorenja, dotičnoj državi članici uputiti preporuku za poduzimanje potrebnih mjera politike. Uredbom je predviđeno da se u preporuci odredi rok od najviše pet mjeseci za rješavanje problema odstupanja. U skladu s time čini se da je rok od [15. listopada 2018.] primjeren kako bi Rumunjska riješila problem odstupanja. U tom bi roku Rumunjska trebala podnijeti izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na ovu preporuku.

               (7)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. o projekcijama jaza outputa, Rumunjska će se u 2018. i 2019. i dalje nalaziti u uobičajenoj ekonomskoj situaciji. Udio duga opće države u Rumunjskoj manji je od granične vrijednosti od 60 % BDPa. Stoga minimalan potreban strukturni napor propisan Uredbom (EZ) br. 1466/97 i matricom zahtjeva, u kojem se u obzir uzimaju prevladavajuće ekonomske okolnosti i mogući problemi u pogledu održivosti, za 2018. i 2019. iznosi 0,5 % BDP-a.

               (8)Strukturni deficit Rumunjske povećao se za 2,1 % BDP-a u 2016. i za 1,2 % BDP-a u 2017., na 3,3 % BDP-a u 2017. Zahtjev za minimalnu prilagodbu trebao bi biti popraćen dodatnim i stalnim naporom koji je potreban za ispravljanje kumuliranog odstupanja i kako bi Rumunjska ponovno bilježila primjereno kretanje prilagodbe nakon odstupanja u 2016. i 2017. S obzirom na razmjer uočenog značajnog odstupanja od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja čini se primjeren dodatan napor od 0,3 % BDP-a, kojim će se ubrzati prilagodba prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja.

               (9)Potrebno poboljšanje strukturnog salda za 0,8 % BDP-a u 2018. i 2019. odgovara stopi nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda koja ne bi smjela biti veća od 3,3 % u 2018. i 5,1 % u 2019.

               (10)U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2018. predviđa se dodatno pogoršanje strukturnog salda za 0,5 % BDP-a u 2018. i daljnjih 0,4 % BDP-a u 2019. Stoga, strukturno poboljšanje od 0,8 % BDP-a u 2018. i 2019. znači da je potrebno donijeti strukturne mjere u ukupnoj vrijednosti od 1,3 % BDP-a u 2018. i dodatne strukturne mjere u ukupnoj vrijednosti od 1,2 % BDP-a u 2019. u usporedbi s postojećim osnovnim scenarijem iz Komisijine proljetne prognoze 2018.

               (11)U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2018. predviđa se deficit opće države od 3,4 % BDP-a u 2018. i 3,8 % BDP-a u 2019., što je iznad referentne vrijednosti od 3 % BDPa utvrđene Ugovorom. Čini se da je potrebna strukturna prilagodba primjerena i zato da bi se osiguralo da Rumunjska u 2018. i 2019. poštuje, s pozitivnom razlikom, referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom.

               (12)Budući da nije djelovala na temelju prethodnih preporuka za ispravljanje uočenog značajnog odstupanja i da postoji rizik od premašivanja referentne vrijednosti utvrđene Ugovorom, potrebno je hitno djelovati kako bi se u Rumunjskoj ponovno uspostavila razborita fiskalna politika.

               (13)Primjereno je javno objaviti ovu preporuku.

               (14)Radi ostvarenja preporučenih proračunskih ciljeva, ključno je da Rumunjska donese i strogo provede potrebne mjere te pomno prati kretanja tekućih rashoda,

               PREPORUČUJE:

               (1)Rumunjska bi trebala poduzeti potrebne mjere kojima će osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda ne bude veća od 3,3 % u 2018. i od 5,1 % u 2019., što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,8 % BDP-a u svakoj godini, čime će ostvariti primjereno kretanje prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja.

               (2)Rumunjska bi trebala iskoristiti sve neočekivane prihode za smanjenje deficita. Mjerama konsolidacije proračuna trebalo bi osigurati trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast.

               (3)Rumunjska bi trebala Vijeću do [15. listopada 2018.] podnijeti izvješće o mjerama poduzetima kao odgovor na ovu preporuku. U izvješću je potrebno navesti dovoljno određene i vjerodostojno najavljene mjere, uključujući njihov učinak na proračun, te ažurirane i detaljne proračunske projekcije za razdoblje 2018.–2019.

               Ova je preporuka upućena Rumunjskoj.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 23.5.2018.
            COM(2018) 431 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Mađarskoj
            {SWD(2018) 368 final}

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja

                  u Mađarskoj

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 10. stavak 2. drugi podstavak,

               uzimajući u obzir preporuku Komisije,

               budući da:

               (1)U skladu s člankom 121. Ugovora o funkcioniranju Europske unije države članice promiču zdrave javne financije u srednjoročnom razdoblju koordinacijom ekonomskih politika i multilateralnim nadzorom kako bi se izbjegli prekomjerni državni deficiti.

               (2)Pakt o stabilnosti i rastu temelji se na cilju zdravih državnih financija kao sredstvu jačanja uvjeta za stabilnost cijena i snažan održiv rast koji dovodi do otvaranja novih radnih mjesta.

               (3)Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Mađarskoj da u 2017. ostvari fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a, osim ako se srednjoročni cilj ostvari na temelju manjeg napora.

               (4)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2018. i stvarnih podataka za 2017. koje je potvrdio Eurostat, rast državnih rashoda, bez diskrecijskih mjera na prihodovnoj strani i jednokratnih mjera, u 2017. bio je daleko veći od primjenjive referentne vrijednosti za rashode, što upućuje na značajno odstupanje od potrebne strukturne prilagodbe (odstupanje od 2,4 % BDP-a). U 2017. strukturni saldo pogoršao se s –1,8 % potencijalnog BDP-a u 2016. na –3,1 % BDP-a, što također upućuje na značajno odstupanje (odstupanje od 1,4 % BDP-a). Na temelju sveobuhvatne ocjene na referentno mjerilo za rashode negativno su utjecala tri elementa: previše niska stopa srednjoročnog potencijalnog rasta i deflator BDP-a na kojima se temelji referentno mjerilo za rashode te stalni učinak na prihode. Nakon ispravljanja tih čimbenika, čini se da referentno mjerilo za rashode primjereno odražava fiskalni napor i upućuje na značajno odstupanje. Taj zaključak potvrđen je ocjenom kriterija strukturnog salda koji i nakon uzimanja u obzir učinaka smanjujućih rashoda za kamate, nestabilnosti ulaganja i neočekivanog povećanja prihoda upućuje na značajno odstupanje. Stoga se na temelju sveobuhvatne ocjene može zaključiti da je odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja u 2017. bilo značajno.

               (5)Komisija je [23. svibnja] 2018. nakon sveobuhvatne ocjene zaključila da u Mađarskoj postoji uočeno značajno odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja te je Mađarskoj uputila upozorenje u skladu s člankom 121. stavkom 4. UFEU-a i člankom 10. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1466/97.

               (6)U skladu s člankom 10. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1466/97, Vijeće bi trebalo, u roku od mjesec dana od dana donošenja upozorenja, dotičnoj državi članici uputiti preporuku za poduzimanje potrebnih mjera politike. Uredbom se predviđa da se u preporuci odredi rok od najdulje pet mjeseci za rješavanje problema odstupanja. U skladu s time čini se da je rok od 15. listopada 2018. primjeren kako bi Mađarska riješila problem odstupanja. U tom bi roku Mađarska trebala podnijeti izvješće o mjerama poduzetima kao odgovor na ovu preporuku.

               (7)Procjenjuje se da je strukturni saldo Mađarske u 2017. odstupao 1,6 % BDP-a od njezina srednjoročnog proračunskog cilja ostvarivanja strukturnog deficita od –1,5 % BDP-a. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2018. o projekcijama jaza outputa, Mađarska se u 2018. nalazi u dobroj ekonomskoj situaciji. Udio duga opće države u Mađarskoj veći je od granične vrijednosti od 60 % BDP-a. Minimalan potreban strukturni napor propisan Uredbom (EZ) br. 1466/97 i matricom zahtjeva, u kojem se u obzir uzimaju prevladavajuće ekonomske okolnosti i problemi u pogledu održivosti, u 2018. iznosi najmanje 1 % BDP-a. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2018. predviđa se dodatno pogoršanje strukturnog salda za 0,5 % BDP-a u 2018. Stoga, minimalno strukturno poboljšanje od 1 % BDP-a u 2018. znači da je potrebno donijeti mjere u ukupnoj vrijednosti od 1,5 % BDP-a u usporedbi s trenutačnim osnovnim scenarijem iz Komisijine proljetne prognoze 2018. Zbog velikog napora u pogledu potrebne strukturne konsolidacije koja je rezultat zahtjeva o minimalnoj prilagodbi, nije primjereno zatražiti dodatnu potrebnu prilagodbu uz minimalnu prilagodbu od 1 % BDP-a.

               (8)Potrebno poboljšanje strukturnog salda za 1 % BDP-a u 2018. odgovara stopi nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda koja nije veća od 2,8 % u 2018.

               (9)Primjereno je javno objaviti ovu preporuku.

               (10)Radi ostvarenja preporučenih proračunskih ciljeva, ključno je da Mađarska donese i strogo provede potrebne mjere te pomno prati kretanja tekućih rashoda,

               PREPORUČUJE:

               (1)Mađarska bi trebala poduzeti potrebne mjere kojima će osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2018. ne bude veća od 2,8 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1 % BDP-a i znači da Mađarska bilježi kretanje prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja.

               (2)Mađarska bi trebala iskoristiti sve neočekivane prihode za smanjenje deficita. Mjerama konsolidacije proračuna trebalo bi osigurati trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast.

               (3)Mađarska bi trebala Vijeću do 15. listopada 2018. podnijeti izvješće o djelovanju poduzetom kao odgovor na ovu preporuku. U izvješću je potrebno navesti dovoljno određene i vjerodostojno najavljene mjere, uključujući njihov učinak na proračun, te ažurirane i detaljne proračunske projekcije za 2018.

               Ova je preporuka upućena Mađarskoj.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles,23.5.2018.
            COM(2018) 422 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2018.i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2018.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2018.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2018.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Rumunjska navodi kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Rumunjsku
                  4
                za 2018. objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Rumunjske u smislu preporuka za Rumunjsku koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Rumunjske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Rumunjska je 10. svibnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018., a 14. svibnja 2018. svoj Program konvergencije za 2018. Uzimajući u obzir njihovu povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (4)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je propisano člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  5
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje sporazume o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim ekonomskim upravljanjem
                  6
               .

               (5)Na Rumunjsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2018. planira ukupni deficit od 2.95 % BDP-a u 2018. te nakon toga njegovo postupno smanjenje na 1.45  % BDP-a u 2021. Ne očekuju se da će srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 1 % BDP-a ostvariti do 2021., odnosno kraja programskog razdoblja. Predviđa se da će ponovno izračunani strukturni saldo do 2021. dosegnuti –2,1 %. Prema Programu konvergencije očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u zadržati ispod 40 % do 2021. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan je. Isto tako, mjere potrebne za potporu planiranim ciljevima u pogledu deficita nisu dovoljno precizirane.

               (6)Vijeće je 16. lipnja 2017. u skladu s člankom 121. stavkom 4 Ugovora o funkcioniranju Europske unije odlučilo da se u Rumunjskoj 2016. dogodilo značajno uočeno odstupanje od srednjoročnog cilja. S obzirom na utvrđeno značajno odstupanje Vijeće je 16. lipnja 2017. preporučilo Rumunjskoj da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  7
                u 2017. ne premaši 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a. Vijeće je 5. prosinca 2017. utvrdilo da Rumunjska nije poduzela djelotvorne mjere nakon preporuke Vijeća od 16. lipnja 2017. te je izdalo revidiranu preporuku. Vijeće je u novoj preporuci od Rumunjske zatražilo da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2018. ne premaši 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,8 % BDP-a. Vijeće je XX. lipnja 2018. utvrdilo da Rumunjska nije poduzela djelotvorne mjere nakon preporuke Vijeća od 5. prosinca 2017. Štoviše, prema stvarnim podacima za 2017. u Rumunjskoj postoji značajno odstupanje od preporučene razine prilagodbe u 2017. U skladu s člankom 121. stavkom 4 UFEU-a i člankom 10. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97, Komisija je 23. svibnja 2018. upozorila Rumunjsku da je u 2017. uočeno značajno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Dana XX. lipnja 2018. Vijeće je donijelo naknadnu preporuku u kojoj se potvrđuje da bi Rumunjska trebala poduzeti potrebne mjere kako bi osigurala da  stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2018. ne premaši 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,8 % BDP-a.] Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2018., postoji rizik od odstupanja od te preporuke u 2018.

               (7)Vijeće je XX. lipnja 2018. Rumunjskoj preporučilo da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2019. ne premaši 5,1 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,8 % BDP-a. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2018., postoji rizik od odstupanja od tog zahtjeva u 2019. Osim toga, u proljetnoj prognozi Komisije za 2018. predviđa se deficit opće države od 3,4 % BDP-a za 2018. i 3,8 % BDP-a za 2019., što je iznad referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđene Ugovorom. Općenito, Vijeće smatra da će od 2018. biti potrebno provesti značajne dodatne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu, s obzirom na znatno pogoršanje fiskalnih izgleda, u skladu s preporukom upućenom Rumunjskoj XX. lipnja 2018. radi ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja.

               (8)Rumunjska pri planiranju proračuna redovito zanemaruje preporuke koje se odnose na njezin fiskalni okvir, unatoč potrebi za odgovornom fiskalnom politikom. Rumunjskim zakonom o fiskalnoj odgovornosti prenosi se Fiskalni ugovor u nacionalno zakonodavstvo. Njegovi su propisi dobro osmišljeni, ali se u praksi često zanemaruju. U 2016. strukturni deficit bio je veći od  srednjoročnog cilja, čime je prekršeno pravilo o deficitu. U proračunima za 2017. i 2018. ciljni ukupni deficit iznosio je gotovo 3 % BDP-a, što upućuje na pogoršanje strukturnog salda u odnosu na to pravilo. Dva rebalansa proračuna iz 2017. nisu bila u skladu s pravilima kojima se u tekućoj fiskalnoj godini zabranjuju povećanja gornjih granica ukupnog i primarnog deficita te povećanja broja osoblja i ukupnih državnih rashoda. Nadalje, kao i u prethodnim godinama, ažurirana fiskalna strategija i u 2017. parlamentu je dostavljena dugo nakon isteka zakonskog roka, zbog čega je izostala dugoročnija perspektiva proračunskog planiranja.

               (9)Porezna disciplina i dalje je slaba, osobito u pogledu poreza na dodanu vrijednost. Rumunjska je prošle godine ostvarila ograničeni napredak u pogledu mjera poduzetih nakon preporuke za jačanje porezne discipline i naplatu poreza koja joj nekoliko puta bila upućena. U pogledu poreza na dodanu vrijednost, razlika između teoretski očekivanih i stvarno prikupljenih prihoda i dalje je vrlo visoka. Kako bi se poboljšalo poštovanje propisa, nadležna tijela uvela su mogućnost obročnog plaćanja. To nije obvezno, osim za nesolventna poduzeća i obveznike poreza na dodanu vrijednost sa znatnim nepodmirenim poreznim obvezama. No, ta mjera tek treba ostvariti značajnije rezultate. Uvođenje elektroničkih registarskih blagajni povezanih s informacijskim sustavom porezne uprave još čeka na početak provedbe.

               (10)Stanje financijskog sektora dodatno je poboljšano, ali neka je kretanja potrebno nadzirati. Bankarski sektor dobro je kapitaliziran te je poboljšana kvaliteta imovine. Međutim, nekoliko aktualnih zakonodavnih inicijativa, za koje postoji opasnost da bi mogle nepovoljno utjecati na prodaju loših kredita, kreditiranje i ulaganja, zahtijeva pomno praćenje. Nedavno smanjenje doprinosa za drugi stup mirovinskog osiguranja koji se financira unaprijed pridonijelo je rješavanju kratkoročnih fiskalnih problema, ali bi moglo imati negativne posljedice za razvoj tržišta kapitala.

               (11)Ponuda na tržištu rada sve je manja zbog rasta zaposlenosti i smanjenja radne snage uzrokovanog starenjem stanovništva i iseljavanjem. U Rumunjskoj je istodobno prisutan znatan neiskorišteni potencijal rada, a neke skupine, kao što su mladi, Romi, dugotrajno nezaposlene osobe i osobe s invaliditetom, imaju poteškoće u pristupu tržištu rada. Rumunjska je protekle godine ostvarila neznatan napredak u u pogledu mjera poduzetih nakon što joj je upućena preporuka za jačanje ciljanih politika aktivacije i integriranih javnih usluga usmjerenih na osobe koje su najudaljenije od tržišta rada. Unatoč povećanju financijskih poticaja za programe mobilnosti, sudjelovanje u aktivnim politikama tržišta rada i dalje je vrlo malo, a administrativno je opterećenje veliko. Programi javnog rada od lokalnog interesa nisu mnogo pridonijeli osiguravanju dostupnosti relevantnih vještina i potpore prelasku na standardni oblik zaposlenja. Nitko ne vodi predmete dugotrajno nezaposlenih osoba i korisnika socijalne pomoći. Suradnja  javnih službi za zapošljavanje i pružatelja socijalnih i obrazovnih usluga, odnosno vanjskih pružatelja usluga ograničena je.

               (12)Rizik od siromaštva ili socijalne isključenosti vrlo je visok. Posebno su mu podložne obitelji s djecom, osobe s invaliditetom, Romi i seosko stanovništvo. I dalje postoje velike razlike u dohotku, također zbog slabog učinka poreznog sustava i sustava socijalnih naknada na smanjenje nejednakosti tržišnih prihoda. Pokazatelj socijalne referentnosti, koji služi kao referentno mjerilo pri izračunu najvažnijih socijalnih naknada, nije ažuriran od 2008. Zakonom o minimalnoj uključenosti, koji je trebao stupiti na snagu 2018., povećali bi se pokrivenost i primjerenost socijalne pomoći. Međutim, njegovo stupanje na snagu odgođeno je za više od godinu dana. Niža dob za umirovljenje žena rezultira nižim mirovinskim pravima, što pridonosi većem siromaštvu u starosti i povećava razlike u zaposlenosti između muškaraca i žena.

               (13)Uključenost socijalnih partnera u osmišljavanje i provedbu gospodarskih i socijalnih reformi vrlo je ograničena. Mišljenja socijalnih partnera često se ne uzimaju u obzir čak i kad nisu različita od stajališta vlasti. Okvir za kolektivno pregovaranje u Rumunjskoj ne pridonosi sustavu industrijskih odnosa koji dobro funkcionira. Socijalni dijalog karakterizira niska razina kolektivnog pregovaranja, osobito na sektorskoj razini, i niska razina članstva u sindikatima i organizacijama poslodavaca. Visoki pragovi za reprezentativnost i nejasna definicija sektora među ključnim su preprekama djelotvornijem socijalnom dijalogu. Izmjenama zakonodavstva u cilju poboljšanja okvira ostvaren je neznatan napredak.

               (14)U proteklih nekoliko godina minimalna plaća više je puta povećana diskrecijskim odlukama. Neto minimalna plaća porasla je od 2015. za više od 60 %. U 2017. oko 30 % radnika radilo je za minimalnu plaću, što upućuje na vrlo suženu distribuciju plaća. Prijedlog za uspostavu objektivnog mehanizma za povećanje minimalne plaće poduprli su socijalni partneri, ali ga vlada nije primijenila.

               (15)Ponuda kvalificirane radne snage ne prati potrebe gospodarstva. Niske razine stjecanja osnovnih i digitalnih vještina imaju negativan učinak na konkurentnost, zaposlenost i konvergenciju. Vrlo niska je i stopa sudjelovanja u obrazovanju odraslih. Još ne postoji mehanizam u okviru kojeg bi se aktivne politike tržišta rada uskladile s potražnjom za vještinama, a sposobnost predviđanja potreba za vještinama u budućnosti i procjenjivanja očekivanog učinka novih tehnologija slaba je. Strukovno obrazovanje i osposobljavanje i dalje je tek drugi izbor i nije dovoljno usklađeno s potrebama tržišta rada te regionalnim ili sektorskim strategijama specijalizacije.

               (16)Slabi rezultati obrazovnog sustava pridonose velikoj nejednakosti u pogledu mogućnosti i dugoročnih izgleda za rast Rumunjske. I dalje je problem pružanje kvalitetnih usluga uključivog redovnog obrazovanja i pristup njima, osobito za Rome i djecu u ruralnim područjima. Metodologiju praćenja u cilju rješavanja problema segregacije u školama tek treba razviti. Stopa učenika koji rano napuštaju obrazovanje i osposobljavanje smanjuje se, ali je i dalje visoka. U izradi je mehanizam ranog upozoravanja na temelju kojeg se identificiraju djeca za koju postoji opasnost da će napustiti školovanje, ali je usmjerenost na kvalitetu obrazovanja slaba. Unatoč određenim poduzetim mjerama, postoje poteškoće u osiguranju kvalitete u školama i visokom obrazovanju. Stopa stjecanja tercijarnog obrazovanja vrlo je niska. Razina ulaganja u obrazovanje razmjerno je niska, a odgovarajuća potpora posebno nedostaje u školama u slabije razvijenim područjima.

               (17)Zdravstveno stanje stanovništva poboljšalo se, ali je i dalje ispod standarda EU-a. Pristup zdravstvenoj skrbi i dalje je problematičan, što nepovoljno utječe na razvoj djece, zapošljivost radne snage i zdravo starenje stanovništva. Slabo financiranje i neučinkovita upotreba resursa ograničavaju djelotvornost sustava zdravstvene skrbi, s obzirom na znatan nedostatak liječnika i medicinskih sestara. Pristup zdravstvenoj skrbi ograničavaju učestalost neformalnih plaćanja i udaljenost do zdravstvene infrastrukture. Rumunjska je ostvarila određeni napredak u pogledu mjera poduzetih nakon što joj je upućena preporuka za suzbijanje prakse neformalnih plaćanja i počela je primjenjivati mehanizam praćenja, ali njegov stvarni učinak tek treba ocijeniti. Rumunjska je ostvarila ograničen napredak u pogledu mjera poduzetih nakon što joj je upućena preporuka za preusmjeravanje skrbi na izvanbolničku zdravstvenu skrb. Provedbu nacionalne strategije zdravstvene skrbi koja je u tijeku ometaju promjene prioriteta i loše planiranje ulaganja.

               (18)Strateško planiranje, javna savjetovanja i procjena regulatornog učinka i dalje nedovoljno pridonose izradi, provedbi i praćenju politika. Time se narušavaju kvaliteta i predvidljivost propisa. Nadalje, česte promjene zakonodavstva, kao što su izmjene poreznog zakona, negativno utječu na poslovno okruženje. Dionici su nedovoljno uključeni u izradu i provedbu reformi, a istinski je dijalog rijedak, iako su relevantne institucijske strukture dostupne. Mehanizmom koji osigurava da se uzmu u obzir mišljenja dionikâ koji sudjeluju u javnom savjetovanju ne osigurava se odgovarajuće daljnje postupanje s njima. Posebno se ističe nedavni primjer kad se u obzir nije uzeo prijedlog za uspostavu objektivnog mehanizma za povećanje minimalne plaće, koji su poduprli socijalni partneri, i koji bi bio mjera poduzeta kao odgovor na preporuku upućenu Rumunjskoj. U reformi javne uprave nisu ostvareni opipljivi rezultati. Kasni donošenje odgovarajućeg zakonodavstva o upravljanju ljudskim resursima u javnoj upravi. Glavno tajništvo vlade ima ograničenu ulogu u kontroli kvalitete izrade politika.

               (19)Loša kvaliteta infrastrukture, uključujući sektore prometa, gospodarenja otpadom i otpadnih voda, ograničava izglede za rast u Rumunjskoj. Javna ulaganja karakterizira niska učinkovitost, posebno u pripremi projekata i određivanju prioriteta među njima. Opće stanje i pouzdanost cestovne i željezničke infrastrukture te infrastrukture plovnih putova i dalje su loši, a reforma prometnog sektora napreduje vrlo sporo. Spor je i napredak u području reforme gospodarenja otpadom, a u sektorima krutog otpada i otpadnih voda prisutne su slične poteškoće. Glavnim planom za promet i nacionalnim planom gospodarenja otpadom namjerava se osigurati stabilan plan za ulaganja i jačanje administrativnih kapaciteta u tim sektorima, ali zasad je zabilježen ograničen uspjeh u usklađivanju pripreme projekata sa strateškim planiranjem. Rumunjska je ostvarila ograničen napredak u pogledu mjera poduzetih nakon što joj je upućena preporuka za kvalitetnije određivanje prioriteta i pripremu projekata javnih ulaganja.

               (20)Djelotvorna i transparentna javna nabava i dalje je ključni čimbenik za rješavanje najvažnijih pitanja politike u Rumunjskoj, među kojima su djelotvorna javna potrošnja, suzbijanje korupcije te poticanje inovativnosti, održivog i uključivog rasta. U pogledu mjera poduzetih nakon što joj je upućena preporuka za provedbu strategije javne nabave Rumunjska je ostvarila određeni napredak, ali taj se plan još ne provodi u cijelosti. Istodobno, povećanje učinkovitosti i strateška provedba javne nabave, djelotvorna revizija i sprečavanje prijevara i dalje su problematični. Potrebno je stalno praćenje kako bi se zajamčila održivost poduzetih mjera i nepovratnost reformi. Problemi u pogledu učinkovitosti i transparentnosti javne nabave prije svega se odnose na velika ulaganja u zdravstvenu infrastrukturu u regionalne bolnice u Iaşiju, Cluju i Craiovi.

               (21)U vrlo važnim infrastrukturnim sektorima kao što su energetika i željeznički promet ključnu ulogu imaju poduzeća u državnom vlasništvu. No, njihova operativni i financijski rezultati lošiji su od rezultata njihovih konkurenata iz privatnog sektora. Korporativno upravljanje poduzećima u državnom vlasništvu u posljednje vrijeme znatno je oslabilo, čime je poništen napredak ostvaren u pogledu preporuka za Rumunjsku iz 2015. i 2016. Oklijeva se s provedbom novog zakonodavstva, a postoje pokušaji da se iz njegova područja primjene izuzme niz poduzeća. Osim toga, kasni objava financijskih podataka o poduzećima u državnom vlasništvu. Zbog toga su pogoršani ključni uvjeti za promicanje učinkovite uporabe javnih sredstava i omogućen je prostor za iskrivljene odluke o ulaganjima. U veljači 2018. Ustavni sud pozvao je parlament da revidira prethodno navedene iznimke.

               (22)Razvoj događaja u protekloj godini u velikoj je mjeri doveo u pitanje nepovratnost i održivost značajnog napretka Rumunjske u području reforme pravosudnog sustava i rješavanju problema korupcije na visokoj razini. U pitanje je dovedena neovisnost sudstva, a pravosudne institucije i pravni okvir za borbu protiv korupcije izloženi su pritisku, dok i dalje nema napretka u rješavanju preostalih problema. Provedba nacionalne strategije za borbu protiv korupcije za razdoblje 2016.–2020. kojom se uspostavljaju nove mjere za sprečavanje i suzbijanje korupcije napreduje na tehničkoj razini, ali je potrebna konkretnija politička potpora jer su problemi povezani s korupcijom i upravljanjem u javnom sektoru i dalje prisutni na svim razinama i jedan su od najvećih izazova za poslovno okruženje.

               (23)Komisija u okviru mehanizma suradnje i provjere nastavlja pratiti reformu pravosuđa i borbu protiv korupcije u Rumunjskoj. Ta područja stoga nisu obuhvaćena preporukama za Rumunjsku, ali su važna za razvoj pozitivnog socioekonomskog okruženja u toj zemlji.

               (24)Komisija je u okviru europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Rumunjske i objavila je u Izvješću za Rumunjsku za 2018. Ocijenila je i Program konvergencije za 2018. i Nacionalni program reformi za 2018. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Rumunjskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Rumunjskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće ekonomsko upravljanje u Uniji na način da se na razini Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (25)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program konvergencije za 2018. i njegovo je mišljenje
                  8
                navedeno posebno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Rumunjska u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Osigurati poštovanje odredbi Preporuke Vijeća od XX. lipnja 2018. u cilju ispravljanja značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Osigurati punu primjenu fiskalnog okvira. Ojačati poreznu disciplinu i ubiranje poreza.

               2.Dovršiti reformu za uvođenje minimalnog dohotka. Poboljšati funkcioniranje socijalnog dijaloga. Osigurati utvrđivanje minimalne plaće na temelju objektivnih kriterija. Poboljšati dokvalifikaciju i dostupnost kvalitetnih usluga redovnog obrazovanja, osobito za Rome i djecu u ruralnim područjima. Poboljšati pristup zdravstvenoj skrbi, uključujući preusmjeravanjem na izvanbolničku skrb.

               3.Povećati predvidljivost donošenja odluka provođenjem sustavnih i djelotvornih regulatornih procjena učinka te savjetovanjem s dionicima i njihovim uključivanjem u izradu i provedbu reformi. Poboljšati pripremu velikih infrastrukturnih projekata i određivanje prioriteta među njima te ubrzati njihovu provedbu, prije svega u sektorima prometa, gospodarenja otpadom i otpadnih voda. Poboljšati transparentnost i djelotvornost javne nabave. Ojačati korporativno upravljanje poduzeća u državnom vlasništvu.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 422 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 i P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 221 final.

                     (5)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Neto primarni državni rashodi obuhvaćaju ukupne državne rashode osim rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koje u potpunosti pokrivaju prihodi fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlene. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunate su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok su jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani netirane.

                     (8)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.