title: Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi 2014. za Hrvatsku i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2014.

text:
               29.7.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 247/50

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 8. srpnja 2014.
   o Nacionalnom programu reformi 2014. za Hrvatsku i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2014.
   2014/C 247/10
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika te je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti.

               (2)

               Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama politika zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Čelnici država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. te provedbi preporuka za pojedinu zemlju.

               (4)

               Hrvatska je sudjelovala u europskom semestru 2013. na dobrovoljnoj i neformalnoj osnovi tako što je podnijela ekonomski program, ali nisu izdane preporuke za pojedinu zemlju. Vijeće je 21. lipnja 2013. donijelo zaključke kojima se pozdravlja ekonomski program Hrvatske i naglasilo da se od Hrvatske očekuje napredak u ispunjavanju uvjeta Pakta o stabilnosti i rastu te da ona treba pokrenuti vjerodostojnu konsolidaciju uz očuvanje razine rashoda kojima se potiče rast i osiguranje prostora za sufinanciranje priljeva sredstava iz fondova EU-a.

               (5)

               Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2014. za koordinaciju ekonomske politike. Također, 13. studenoga 2013. Komisija je na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Hrvatsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (6)

               Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjerâ za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

               (7)

               Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Hrvatsku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi Komisija zaključuje da u Hrvatskoj postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže za koje je potrebno posebno praćenje i snažno političko djelovanje. Političko djelovanje potrebno je posebno s obzirom na osjetljivosti koje proizlaze iz velikih vanjskih obveza, sve lošijih izvoznih rezultata, velike zaduženosti poduzeća i duga opće države koji se brzo povećava, a sve u kontekstu niskog rasta i loše sposobnosti prilagodbe.

               (8)

               Hrvatska je 24. travnja 2014. podnijela svoj Nacionalni program reformi za 2014. i Program konvergencije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (9)

               Cilj je proračunske strategije, iznesen u Programu konvergencije 2014., smanjiti prekomjerni deficit do 2016. i istovremeno se vratiti na put održivog gospodarskog rasta. Predviđa se da će se to postići stalnim smanjenjem deficita s 4,9 % BDP-a u 2013. na manje od 3 % BDP-a do 2016., što je rok za smanjenje prekomjernog deficita. Programom konvergencije predviđa se da će 2014. državni dug dostići vrhunac od oko 72 % BDP-a, sljedeće se godine blago smanjiti te se poslije toga stabilizirati. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske prognoze u Programu konvergencije optimističan je za cijelo programsko razdoblje. U skladu sa scenarijem Programa konvergencije, BDP bi 2014. stagnirao, dok se za 2015. predviđa umjeren rast od 1,2 %, u usporedbi s padom od 0,6 % u 2014. i rastom od 0,7 % u 2015. u Proljetnoj prognozi službi Komisije za 2014. Brojke u proračunskoj prognozi Programa konvergencije odstupaju od standarda Europskog sustava nacionalnih i regionalnih računa (ESA), zbog čega nastaju nedosljednosti s prethodnim podacima i makroekonomskim scenarijem te se otežava odgovarajuća usporedba s Proljetnom prognozom službi Komisije za 2014. Nadalje, u Programu konvergencije ne navodi se dovoljna razina pojedinosti o mjerama konsolidacije za 2015. i 2016., osobito u pogledu rashoda. U skladu s Proljetnom prognozom službi Komisije za 2014. očekuje se da će ukupni saldo dostići 3,8 % BDP-a u 2014. i 3,1 % BDP-a u 2015. Nakon prilagodbi nužnih kako bi ta predviđanja bila usporediva s ciljevima utvrđenima u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita (tj. ne uključujući utjecaj prebacivanja mirovinskih sredstava iz drugog stupa), prema predviđanjima Komisije deficit bi iznosio 4,6 % BDP-a u 2014., a 3,8 % u 2015.
               Budući da je Program konvergencije prvo izvješće o mjerama koje su nadležna tijela poduzela nakon otvaranja postupka u slučaju prekomjernog deficita 28. siječnja 2014., Komisija je u Komunikaciji objavljenoj 2. lipnja 2014. procijenila mjere koje je Hrvatska poduzela. Osobito se predviđa da će glavni cilj biti ispunjen 2014. te da će deficit 2015. biti donekle iznad cilja. Poboljšanja u strukturnom državnom saldu neznatno zaostaju za zahtjevima za 2014. i za 2015. Naposljetku, dok je promjena prilagođenog strukturnog salda ispod preporučene, procjenjuje se da će se napori mjereni na temelju opsega potrebnih diskrecijskih mjera provesti i u 2014. i u 2015. Kako bi se smanjio negativni učinak na rast i poboljšala održivost konsolidacije, potrebno je veću pozornost posvetiti kvaliteti mjera te prijeći na mjere utemeljene na rashodima. Na temelju procjene Programa konvergencije i Komisijinih predviđanja, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da su, usprkos tome što je Hrvatska u skladu s preporukom do 30. travnja 2014. poduzela učinkovite mjere za smanjenje prekomjernog deficita, potrebni dodatni napori za usklađivanje s preporukom u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita kako bi se do 2016. smanjio prekomjerni deficit i osigurala vjerodostojnost smanjenja.

               (10)

               Mjere proračunske konsolidacije potrebno je usmjeriti na poboljšanje kvalitete javnih financija u cilju postizanja učinkovitosti, osobito u području izdataka za plaće, socijalnu sigurnost i subvencije te omogućivanja dostatnog fiskalnog prostora za davanje prioriteta rashodima i ulaganjima kojima se potiče rast, među ostalim u projektima koje financira Unija. Hrvatska je proteklih godina provela znatne reforme fiskalnog okvira. No i dalje postoje nedostaci u pogledu proračunskog planiranja, učinkovitog nadzora nad rashodima i dosljedne primjene proračunskih ograničenja, što negativno utječe na donošenje odluka u fiskalnoj politici. Potrebna su dodatna poboljšanja strukture fiskalnih propisa iako su oni nedavno izmijenjeni. Učinkovitost fiskalnog okvira osobito je narušena odsutnošću preventivnih mehanizama, slabim pridržavanjem pravila o dugu i nejasnim formuliranjem pravila o strukturno uravnoteženom proračunu. Pozdravlja se uspostava Povjerenstva za fiskalnu politiku, ali se smatra da su potrebne dodatne mjere za jačanje njezina položaja u području planiranja i praćenja proračuna, a osobito njezine neovisnosti od svih proračunskih tijela.

               (11)

               Hrvatska je suočena s izazovom provedbe fiskalne konsolidacije bez negativnih posljedica za konkurentnost i izglede za gospodarski oporavak. U takvoj je situaciji prihodovni dio javnih financija ograničen uskom definicijom osnovica za poreze kojima se omogućuje stabilan prihod od poreza te koji ne narušavaju rast u velikoj mjeri. U tom se kontekstu Nacionalnim programom reformi najavljuje plan za uvođenje periodičnog poreza na nekretnine 2016., ali još nije utvrđena operativna struktura navedenog plana i porezne osnovice. Hrvatska je također odlučna u poduzimanju mjera za poboljšanje porezne discipline smanjivanjem sive ekonomije. U tom su području poduzete mjere. Postupnim uvođenjem fiskalnih blagajni povećani su porezni prihodi s pomoću pojačanog nadzora nad transakcijama. Očekuje se da će se reorganizacijom porezne uprave poboljšati učinkovitost i djelotvornost naplate poreza uz istovremeno smanjivanje tereta porezne discipline za porezne obveznike. No s obzirom na potrebe povezane s fiskalnom konsolidacijom te uzimajući u obzir podatke koji upućuju na znatan iznos nenaplaćenih poreza, čini se da je potrebna još učinkovitija naplata poreza i trajni napori za poboljšanje porezne discipline omogućivanjem većeg broja e-usluga za porezne obveznike.

               (12)

               Hrvatska je poduzela mjere namijenjene poboljšanju održivosti i primjerenosti mirovina: od studenoga 2010. postupno se povećavaju zakonski određena dob za umirovljenje, dob za prijevremeno umirovljenje i mirovinski staž za žene te se njihovo potpuno usklađivanje planira do 2030. Izmjenama Zakona o mirovinskom osiguranju iz prosinca 2013. zakonski određena dob za umirovljenje povećala se sa 65 na 67 godina, a dob za prijevremeno umirovljenje sa 60 godina na 62 godine. No to će povećanje stupiti na snagu tek od 2031., što je nedovoljno ambiciozno s obzirom na demografska kretanja. Unatoč reformama provedenima posljednjih godina, i dalje postoje razne mogućnosti za prijevremeno umirovljenje. Uzimajući u obzir raspon izuzetaka, penalima za prijevremeno umirovljenje i bonusima za kasno umirovljenje nedovoljno se potiče rad do zakonski određene dobi za umirovljenje, što negativno utječe na ponudu radne snage i održivost mirovinskog sustava. Zakon o jedinstvenom tijelu vještačenja donesen je 2013. kako bi se s pomoću jedinstvene procjene invaliditeta ograničio priljev umirovljenika koji primaju invalidsku mirovinu i smanjile prijevare. Zajedno s povećanim brojem inspekcija, time se rješava stvarna potreba, ali učinak na rashode ovisit će o načinu primjene mjera i razini njihove provedbe. Mirovine po posebnim propisima koje su bile iznad određenog praga srezane su za 10 %, iako privremeno, a njihova je indeksacija povezana s rastom BDP-a. Unatoč nedavnim pokušajima da se smanje rashodi i poveća transparentnost, tempo i opseg konvergencije mirovina po posebnim propisima s općim pravilima sporo napreduju, a opći je napredak i dalje ograničen.

               (13)

               Zdravstveni sektor postiže prilično dobre rezultate u području zdravlja, a usluge su dostupne uz određene regionalne varijacije, no sustav znatno doprinosi pritisku na javne financije. Nadležna tijela utvrdila su neučinkovitosti u bolničkoj mreži, koje je moguće ispraviti. Takozvanim master planom za reorganizaciju bolničke skrbi predstavljenim u ožujku 2014. omogućuju se mjere kojima bi se poboljšala troškovna učinkovitost, kao što je racionalizacija bolničke mreže, smanjeno prosječno trajanje bolničkog liječenja, bolja raspodjela bolničkih kreveta, uključujući one za dugoročnu skrb, te dodatne promjene u financiranju bolnica. Za provedbu navedenog plana potrebno je osigurati znatne kapacitete za praćenje i provedbu u bolnicama i na razini središnje države. Dugotrajnu skrb karakterizira raspršenost usluga između sustava zdravstvene i socijalne skrbi, niske stope pokrivenosti i formalne skrbi, visoki troškovi pružanja skrbi i dugačke liste čekanja.

               (14)

               Stope zaposlenja i aktivnosti među najnižima su u Uniji, a posebno su niske za mlade i starije osobe. Ako se zanemare ciklička kretanja, ti su ishodi na tržištu rada djelomično povezani s institucijskim okvirom i okvirom politika. Hrvatska je pokrenula reforme tržišta rada kako bi povećala fleksibilnost na tržištu rada. Prva faza reforme, završena 2013., bila je usredotočena na reguliranje ugovora o radu na određeno vrijeme. Vlada je u siječnju 2014. donijela drugi zakonodavni prijedlog kojim se omogućuje smanjenje troškova otpuštanja skraćivanjem i pojednostavnjivanjem postupaka te povećanje fleksibilnosti radnog vremena. Osim toga bi se uveli fleksibilniji oblici zapošljavanja, poput ugovora o radu s nepunim radnim vremenom. S pomoću navedenih promjena Hrvatska bi se približila ostalim usporedivim zemljama u pogledu indeksa zaštite radnih mjesta. Iako se očekuje da će te reforme imati pozitivan učinak na ukupnu zaposlenost, one uključuju i povećan rizik segmentacije tržišta rada, uključujući veću upotrebu ugovora o radu na određeno vrijeme. U međuvremenu nisu predviđene promjene u utvrđivanju plaća u okviru institucija unatoč posebnoj kombinaciji relativno visokih prosječnih plaća i vrlo niske razine zaposlenja u Hrvatskoj. Iako nezaposlenost i dalje raste, financiranje i opseg aktivnih mjera politike na tržištu rada, kojima se omogućuje poboljšani pristup tržištu rada i duži ostanak na njemu, i dalje su ispod prosjeka, osobito u pogledu mladih ljudi, dugotrajno nezaposlenih osoba i starijih zaposlenika. Administrativni kapacitet Hrvatskog zavoda za zapošljavanje pod velikim je pritiskom, među ostalim na regionalnoj razini. Ne postoji opći sustav praćenja i ocjene razvoja na tržištu rada i potreba tržišta rada, uključujući predviđanje potreba za vještinama, kao ni redovna ocjena aktivnih mjera politike na tržištu rada. Udio neprijavljenih plaćenih djelatnosti je visok.

               (15)

               Situacija na tržištu rada posebno je zabrinjavajuća za mlade ljude jer se nezaposlenost mladih drastično povećala te je 2013. dostigla gotovo 50 %, dok se i dalje povećava udio mladih koji ne rade, ne obrazuju se niti se stručno usavršavaju. Važni izazovi uključuju uspostavljanje kontakta s neprijavljenim mladima i pokretanje privatnog sektora kako bi se omogućila veća ponuda stručne prakse, u skladu s ciljevima Jamstva za mlade. Hrvatska je suočena i s teškim izazovima u području obrazovanja u pogledu relevantnosti za tržište rada i kvalitete nastave u svim sektorima obrazovanja. Učenje kroz rad i profesionalno usmjeravanje u srednjoškolskom i visokom obrazovanju nisu razvijeni, a u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, kao i u srednjoškolskom i visokom obrazovanju, niska je razina uključenosti poslodavaca. Stope zaposlenosti osoba koje su nedavno diplomirale znatno su niže od onih u ostatku Unije. U tijeku je reforma zastarjelog sustava za strukovno obrazovanje i osposobljavanje u obliku prijedloga za nove školske programe. Još nisu provedeni Hrvatski kvalifikacijski okvir i Strategija obrazovanja, znanosti i tehnologije, kojima bi trebalo poboljšati obrazovne rezultate te ih uskladiti s potrebama na tržištu rada.

               (16)

               Visoka nezaposlenost i niska razina sudjelovanja na tržištu rada doveli su do pogoršanja socijalne situacije u Hrvatskoj. Udio osoba kojima prijeti siromaštvo i socijalna isključenost posljednjih se godina povećao i znatno je iznad prosjeka EU-a. Ustrojem sustava socijalnih naknada korisnicima se omogućuje akumuliranje novčanih davanja koja se preklapaju. Kada korisnici počnu raditi, više se ne mogu koristiti nekima od tih socijalnih naknada, što ih odvraća od uključivanja na tržište rada. Potrebno je povećati učinkovitost i transparentnost sustava socijalne zaštite: dodjela programa dohodovne potpore i naknada trenutačno je raspršena među mnogim institucijama i razinama vlasti, uz nedosljednu primjenu kriterija i preklapanje. Zakonom o socijalnoj skrbi iz 2013. uveden je stroži imovinski cenzus te su četiri naknade od gotovo 70 naknada na nacionalnoj razini, uključujući neke usmjerene na posebne skupine, spojene u zajamčenu minimalnu naknadu. Nacionalni sustav „jedinstvenog novčanog centra”, na temelju kojeg će se upravljati svim novčanim naknadama na nacionalnoj razini, postupno se provodi do 2016. No sustavno praćenje i evaluacija bit će zahtjevni jer nisu integrirani programi dohodovne potpore i programi na lokalnoj i regionalnoj razini te razne novčane naknade koje ne ovise o imovinskom stanju namijenjene posebnim kategorijama stanovništva. Unatoč nizu zakonodavnih reformi od 2011., zbog svoje strukture sustav socijalnih naknada nije učinkovito usmjeren na najpotrebitije osobe.

               (17)

               Sadašnjim regulatornim okvirom za poslovanje u Hrvatskoj poduzeća su suočena s velikim teretima, uključujući nedostatak pravne sigurnosti, netransparentno odlučivanje, osobito na lokalnoj razini, te niz parafiskalnih nameta. Nadalje, zbog vrlo fragmentirane odgovornosti javne uprave na regionalnoj i lokalnoj razini i složene podjele nadležnosti među ministarstvima i agencijama na središnjoj razini kompliciraju se poslovne odluke i produžuju upravni postupci. Na razini središnje države uveden je strukturirani pristup kako bi se utvrdile prepreke u poslovanju, ali ne primjenjuje se dosljedna metodologija za mjerenje administrativnog opterećenja, čime se smanjuje učinkovitost već poduzetih mjera. Postojećim sustavom usluga na jednom mjestu za poduzeća obuhvaćen je samo ograničen broj funkcija. Potrebno je racionalizirati i poboljšati kontrolu javnih subvencija i jamstava, a središnji registar poduzeća i pojedinaca koji primaju potporu bio bi prvi korak u tom pogledu. Hrvatska je pokrenula reforme javne uprave u cilju jačanja svojih administrativnih kapaciteta i poboljšanja orijentiranosti na potrebe klijenta u javnim službama za građane i poduzeća. No kvaliteta javnog upravljanja i dalje je niska uz slabu koordinaciju na različitim razinama upravljanja, a odluke o politikama i ocjene rijetko se ili pretjerano formalno donose na temelju dokaza. Donošenje strategije za reformu javne uprave korak je u pravom smjeru, a strategiju je potrebno temeljito provesti na svim razinama upravljanja. Iskustva u području provedbe pretpristupnih fondova upućuju na nedostatke u pogledu strateškog planiranja i institucijskih kapaciteta te u pogledu izrade i praćenja projekata.

               (18)

               Loša uprava negativno utječe na poduzeća u državnom vlasništvu ili pod nadzorom države te dolazi do kašnjenja u provedbi nove strategije za upravljanje državnom imovinom i poduzećima. Trenutačno se članovi nadzornih odbora i uprava ne biraju na temelju natječaja, a imenovanja se ne objavljuju. Poduzete su mjere za poboljšanje okvira za borbu protiv korupcije, ali potrebni su veći napori u području sprječavanja korupcije na svim razinama državne uprave. Ključni elementi koji trenutačno nedostaju u okviru za borbu protiv korupcije uključuju učinkovite mehanizme provjere sukoba interesa i objavu imovine javnih službenika, kao i posebnu zaštitu za poduzeća u državnom vlasništvu i pod nadzorom države. Ovlasti za provjeru koje ima Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa oslanjaju se na ovlasti i proaktivnost drugih tijela. Unatoč napretku postignutom u području povećanja transparentnosti postupaka javne nabave, instrumenti za procjenu rizika ne upotrebljavaju se sustavno te se čini da se ugroženim sektorima ne daje dovoljan prioritet. Potrebno je učvrstiti nadzor nad učinkovitom primjenom pravila o javnoj nabavi, uzimajući u obzir i dodjelu sredstava EU-a tijekom sljedećih godina.

               (19)

               Na temelju raširene upotrebe predstečajnog postupka u 2013. postignut je određen uspjeh u rješavanju problema servisiranja duga s kojima su se poduzeća suočila u kontekstu složenih, skupih i dugotrajnih stečajnih postupaka. Međutim, taj je instrument potrebno znatno ojačati rješavanjem niza nedostataka, poput nedovoljno objašnjene uloge države u postupku, jačanjem uloge trgovačkih sudova u potvrđivanju tužbi i solidnim planovima za restrukturiranje, proširivanjem opsega postupka kako bi se omogućilo učinkovito restrukturiranje prije nego što dužnik postane nesolventan, te rješavanjem nedostataka u primjeni zakona. Unatoč nizu reformi namijenjenih poboljšanju učinkovitosti pravosudnog sustava, sudski postupci u građanskim i trgovačkim parnicama i upravnim predmetima nepotrebno su dugotrajni, osobito u prvom stupnju. Broj neriješenih predmeta povećao se u 2013. i vrlo je visok, osobito u građanskim i trgovačkim postupcima. Za rješavanje navedenih pitanja potrebni su trajni napori na stvaranju i provedbi pravih poticaja za pravovremeno rješavanje postupaka i poticanje izvansudskih nagodbi, osobito u slučaju sporova male vrijednosti jer ona ometaju poslovnu aktivnost i smanjuju privlačnost Hrvatske za izravna strana ulaganja.

               (20)

               Zbog konzervativnog pristupa makrobonitetnim propisima koji je primjenjivala Hrvatska narodna banka, posebno u pogledu razina kapitala, banke su stvorile određenu otpornost koja se pokazala korisnom s obzirom na izazove s kojima su sada suočene zbog slabog gospodarstva. No u šestoj godini recesije gospodarstva koju prati porast loših kredita postoje rizici za kvalitetu bankovne imovine. Pozitivno je to da će određeni portfelji četiriju najvećih hrvatskih banaka, koje su u stranom vlasništvu, biti obuhvaćeni revizijom kvalitete imovine / testiranjem otpornosti na stres u europodručju u okviru jedinstvenog nadzornog mehanizma. No time se isključuju neki portfelji od velike važnosti iz hrvatske perspektive jer se portfelji biraju na temelju svoje relevantnosti na razini bankarske grupe. Nadalje, navedenim nisu obuhvaćene srednje i male banke, koje bi mogle imati niže razine kapitala i manje otpornu kvalitetu imovine, a koje su potencijalno važne za financijsku stabilnost. Dopunom jedinstvenog nadzornog mehanizma dodatnim nadzornim dijagnostičkim mehanizmom namijenjenim posebno hrvatskom financijskom sustavu (kojim bi se obuhvatili važni portfelji hrvatskih društava kćeri koja nisu obuhvaćena jedinstvenim nadzornim mehanizmom te ključne srednje i male banke) poboljšalo bi se opće razumijevanje klasifikacije bankovnih zajmova i prikladnost njihovih rezervacija za gubitke po kreditima.

               (21)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu hrvatske ekonomske politike. Ocijenila je Nacionalni program reformi i Program konvergencije. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Hrvatskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 8. u nastavku.

               (22)

               Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje (4) navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (23)

               S obzirom na detaljno preispitivanje koje provodi Komisija i ove ocjene, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program konvergencije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke od 1. do 8. u nastavku.

         OVIME PREPORUČUJE Hrvatskoj da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.

               U potpunosti provesti proračunske mjere donesene za 2014. Ojačati proračunsku strategiju i dodatno precizirati mjere najavljene za 2015. i 2016. te razmotriti dodatne stalne mjere kojima se potiče rast radi održivog smanjenja prekomjernog deficita do 2016. U isto vrijeme osigurati provedbu potrebnih napora radi strukturne prilagodbe iz preporuke Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. Uskladiti programske prognoze sa standardima ESA-e i zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Poduzeti mjere za jačanje nadzora nad rashodima. Do ožujka 2015. provesti detaljno preispitivanje rashoda. Ojačati postupak planiranja proračuna, osobito točnijim makroekonomskim i proračunskim predviđanjima i jačanjem obvezujuće prirode godišnjih i srednjoročnih gornjih granica rashoda te unaprijediti izradu fiskalnih propisa. Do listopada 2014. zakonski utemeljiti novoosnovano Povjerenstvo za fiskalnu politiku, ojačati njegovu neovisnost od svih proračunskih tijela, proširiti njegove ovlasti, osobito u pogledu praćenja svih fiskalnih pravila te ex ante i ex post ocjene predviđanja te osigurati odgovarajuće resurse. Na temelju nadogradnje planova navedenih u Nacionalnom programu reformi predstaviti konkretnu strategiju za reformu periodičnog oporezivanja nekretnina. Pokrenuti postupak izvješćivanja i preispitivanja poreznih izdataka. Poboljšati poreznu disciplinu, osobito dodatnim jačanjem učinkovitosti porezne uprave, s tim ciljem predstaviti plan djelovanja do kraja 2014.

               2.

               Smanjiti mogućnosti za rano umirovljenje. Do ožujka 2015. donijeti zakonodavstvo za ubrzavanje planiranog usklađivanja zakonski određene dobi za umirovljenje između žena i muškaraca te ubrzati planirano povećanje zakonski određene dobi za umirovljenje na 67 godina. Osigurati provedbu strožih procjena i kontrola invalidskih mirovina te ubrzati integraciju mirovina po posebnim propisima u opći mirovinski sustav. Ojačati troškovnu učinkovitost sektora zdravstva, uključujući bolnice.

               3.

               Do ožujka 2015. provesti drugu fazu reforme zakona o radu uz savjetovanje sa socijalnim partnerima, osobito u pogledu uvjeta otpuštanja i radnog vremena te u cilju sprečavanja daljnje segmentacije tržišta rada, među ostalim za mlade ljude. Provesti reviziju sustava određivanja plaća u cilju bolje usklađenosti kretanja u području produktivnosti i platnih uvjeta. Do kraja 2014. predstaviti zaključke te revizije. Ojačati učinkovitost i doseg aktivnih politika na tržištu rada učvršćivanjem administrativnih kapaciteta javnih službi za zapošljavanje, među ostalim na regionalnoj razini, i povećanjem pokrivenosti mladih, dugotrajno nezaposlenih i starijih radnika. Dati prioritet uspostavljanju kontakta s neprijavljenim mladima i pokrenuti privatni sektor kako bi se omogućila veća ponuda stručne prakse, u skladu s ciljevima Jamstva za mlade. Do kraja 2014. izraditi planove za rješavanje neprijavljenog rada. Provesti mjere za poboljšanje kvalitete i usklađenosti obrazovnih rezultata s potrebama tržišta rada kroz modernizaciju kvalifikacijskih sustava, uvođenje mehanizama za osiguranje kvalitete i poboljšanje prijelaza iz škole na tržište rada, osobito jačanjem strukovnog obrazovanja i učenja kroz rad.

               4.

               Do kraja 2014. provesti reviziju sustava poreza i naknada te predstaviti plan djelovanja kako bi se poboljšala ponovna aktivacija neaktivnih i nezaposlenih osoba. Ojačati učinkovitost i transparentnost sustava socijalne zaštite dodatnom konsolidacijom naknada, ujednačavanjem kriterija prihvatljivosti te povezivanjem podataka sa svih mjerodavnih razina i iz državnih tijela sustavom „jedinstvenog novčanog centra”. Poboljšati učinkovitost i primjerenost naknada socijalne pomoći njihovom boljom usmjerenošću.

               5.

               Poduzeti dodatne mjere za poboljšanje poslovnog okruženja. Osobito, do ožujka 2015. utvrditi cilj za znatno smanjenje administrativnih zahtjeva, uključujući parafiskalne namete. Rješavati visoku razinu fragmentacije i preklapanja odgovornosti racionalizacijom administrativnih postupaka i pojašnjenjem okvira odlučivanja i odgovornosti na raznim razinama upravljanja te na razini središnje države među ministarstvima i agencijama. Poboljšati administrativne kapacitete i strateško planiranje odjela zaduženih za upravljanje sredstvima iz europskih strukturnih i investicijskih fondova te im osigurati odgovarajući i stabilan broj zaposlenih.

               6.

               Do listopada 2014. predstaviti detaljan plan za upravljanje državnom imovinom 2015. Osigurati da se poduzećima pod nadzorom države upravlja na transparentan i odgovoran način, a posebice ojačati zahtjeve stručnosti za članove uprava i nadzornih odbora koje predlaže država te uvesti javni registar imenovanja. Učvrstiti sprečavanje korupcije u javnoj upravi te poduzećima u državnom vlasništvu i pod nadzorom države, među ostalim većim ovlastima za provjeru Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Ojačati transparentnost i učinkovitost javne nabave na središnjoj i lokalnoj razini te sposobnost praćenja provedbe i otkrivanja nepravilnosti.

               7.

               Do kraja 2014. učvrstiti ulogu trgovačkih sudova u praćenju transparentnosti i zakonitosti u primjeni korporativnog predstečajnog postupka. Preispitati obvezan test nesolventnosti/nelikvidnosti za pristup postupku predstečajne nagodbe i racionalizirati postupak stečaja/likvidacije u cilju njegova skraćivanja. Poboljšati kvalitetu i učinkovitost pravosudnog sustava, osobito omogućivanjem poticaja za pravovremeno rješavanje postupaka u građanskim, trgovačkim i upravnim predmetima te za upotrebu izvansudske nagodbe, osobito u sporovima male vrijednosti.

               8.

               Dopuniti reviziju kvalitete imovine i testiranje otpornosti na stres Europske središnje banke iz 2014. i pokrenuti sveobuhvatnu provjeru portfelja namijenjenu posebno hrvatskom financijskom sektoru, s naglaskom na bitne portfelje koji nisu obuhvaćeni postupkom Europske središnje banke, a koja uključuje ključne srednje i male banke.

      Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. C. PADOAN

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (4)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.