title: 2014/63/EU: Preporuka Komisije оd 6. veljače 2014. o mjerama za suzbijanje organizma Diabrotica virgifera virgifera Le Conte u područjima Unije u kojima je njegova prisutnost potvrđena

text:
               7.2.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 38/46

      PREPORUKA KOMISIJE

   оd 6. veljače 2014.
   o mjerama za suzbijanje organizma Diabrotica virgifera virgifera Le Conte u područjima Unije u kojima je njegova prisutnost potvrđena
   (2014/63/EU)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               Organizam Diabrotica virgifera virgifera Le Conte (dalje u tekstu: „Diabrotica”) vrsta je neautohtonog insekta štetnika kukuruza koji se rasprostranio i nastanio na više od polovine uzgojnog područja kukuruza u Uniji.

               (2)

               Mjere za sprečavanje širenja organizma Diabrotica unutar Unije provedene u skladu s Odlukom Komisije 2003/766/EZ (1) pokazale su se neuspješnima. Nadalje, prema procjeni učinka koju je provela Komisija nije moguće nastaviti s ciljem iskorjenjivanja tog štetnika s područja Unije ni spriječiti njegovo daljnje širenje na područja koja su trenutačno slobodna od tog štetnog organizma. Stoga je Komisija Provedbenom direktivom 2014/19/EU (2) i Provedbenom odlukom 2014/62/EU (3) odlučila povući priznavanje organizma Diabrotica kao štetnog organizma reguliranog karantenskim statusom njegovim brisanjem iz Priloga I. Direktivi Vijeća 2000/29/EZ (4) te staviti izvan snage Odluku 2003/766/EZ.

               (3)

               Na temelju Odluke 2003/766/EZ primjena plodoreda kultura bila je obvezna samo radi iskorjenjivanja izoliranih pojava organizma Diabrotica. Međutim, znanstvene studije pokazale su da je plodored kultura najučinkovitija tehnika i za usporavanje širenja organizma Diabrotica te za smanjenje njegova učinka. Osim što je učinkovita metoda suzbijanja organizma Diabrotica, s ekološkog stajališta plodored kultura ima mnogobrojne druge prednosti. One uključuju poboljšanje ili održavanje plodnosti i strukture tla te prekid ciklusa razvoja štetnika i korova s mogućnošću smanjivanja ovisnosti poljoprivrednika o unosu kemijskih gnojiva i sredstava za zaštitu bilja. Stoga plodored kultura ima pozitivan učinak i na kvalitetu vode i zraka te na biološku raznolikost. Međutim, druge studije provedene na tom štetniku jasno su pokazale da zbog njegova daljnjeg širenja postoji mogućnost veće ovisnosti o insekticidima jer je s obzirom na plodored kultura u nekim slučajevima možda teško pronaći ekonomski povoljnu alternativu kukuruzu.

               (4)

               Stoga bi države članice trebale predvidjeti učinkovite i održive načine suzbijanja organizma Diabrotica i nakon povlačenja priznavanja organizma Diabrotica kao štetnog organizma reguliranog karantenskim statusom. Člankom 14. Direktive 2009/128/EZ (5) predviđeno je da države članice daju odgovarajuće poticaje kojima se profesionalni korisnici potiču na dobrovoljnu provedbu smjernica vezanih uz kulture kao i specifičnih smjernica za taj sektor u odnosu na integriranu zaštitu bilja, a te smjernice izrađuju državna tijela ili organizacije koje zastupaju određene profesionalne korisnike. U skladu s općim načelima integrirane zaštite bilja, sprečavanje pojave štetnika ima ključnu ulogu u smanjivanju potrebe uporabe sredstava za zaštitu bilja. Nadalje, održivim biološkim, fizičkim i drugim nekemijskim metodama trebalo bi dati prednost pred kemijskim metodama, ako se njima može postići odgovarajuća zaštita od štetnog organizma.

               (5)

               U skladu s tim općim načelima integrirane zaštite bilja, primjenu plodoreda kultura, odgovarajućeg nadzora populacija organizma Diabrotica i drugih relevantnih mjera za sprečavanje širenja štetnih organizama, kao što su higijenske mjere čišćenja poljoprivrednih strojeva, potrebno je obuhvatiti smjernicama vezanima uz kulture ili specifičnim smjernicama za taj sektor.

               (6)

               Nadalje, kako bi se poticalo korisnike da poštuju članak 55. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 (6) u slučaju kada se za suzbijanje organizma Diabrotica upotrebljavaju insekticidi, smjernice vezane uz kulture ili specifične smjernice za taj sektor u odnosu na integriranu zaštitu bilja u vezi s tim štetnikom trebale bi biti u skladu s pravilima o pravilnoj uporabi sredstava za zaštitu bilja kako je utvrđeno tom odredbom.

               (7)

               Profesionalni korisnici sredstava za zaštitu bilja trebali bi imati na raspolaganju informacije i instrumente za nadzor organizma Diabrotica te usluge savjetovanja o integriranoj zaštiti bilja, uključujući posebne metode sprečavanja i suzbijanja organizma Diabrotica. Rezultati nadzora trebali bi pomoći poljoprivrednicima pri odlučivanju o tome je li i kada je još uvijek potrebno primijeniti mjere zaštite bilja. Važno je utvrditi čvrsto i znanstveno utemeljene granične vrijednosti za populaciju organizma Diabrotica za pojedinu regiju jer je riječ o bitnim komponentama u donošenju odluka.

               (8)

               Države članice, koje se u skladu s člankom 5. Direktive 2009/128/EZ moraju pobrinuti da svim profesionalnim korisnicima bude dostupno osposobljavanje u posebnim područjima, trebale bi stoga u odgovarajuće programe osposobljavanja uključiti i odredbe iz ove Preporuke.

               (9)

               Trebalo bi promicati istraživanje i tehnološki razvoj instrumenata namijenjenih održivom suzbijanju organizma Diabrotica kako bi se osiguralo donošenje troškovno učinkovitijih i ekološki održivih mjera protiv tog štetnog organizma,

         DONIO JE OVU PREPORUKU:

               1.

               Države članice trebale bi uzeti u obzir opća načela integrirane zaštite bilja utvrđena u Prilogu III. Direktivi 2009/128/EZ za suzbijanje organizma Diabrotica virgifera virgifera Le Conte (dalje u tekstu „Diabrotica”) u područjima Unije u kojima je njegova prisutnost potvrđena. Za potrebe ove Preporuke „suzbijanje” znači smanjenje gustoće populacije štetnika na razinu kojom se onemogućuje nastajanje znatnih gospodarskih gubitaka, s ciljem osiguranja gospodarski održive proizvodnje kukuruza.

               2.

               Države članice trebale bi osigurati da smjernice vezane uz kulture ili specifične smjernice za taj sektor u odnosu na integriranu zaštitu bilja koje izrađuju državna tijela ili organizacije koje zastupaju određene profesionalne korisnike, a odnose se na organizam Diabrotica i upućene su proizvođačima kukuruza i profesionalnim korisnicima sredstava za zaštitu bilja, budu u skladu s pravilima o pravilnoj uporabi sredstava za zaštitu bilja kako je utvrđeno člankom 55. Uredbe (EZ) br. 1107/2009.

               3.

               Održivim biološkim, fizičkim i drugim nekemijskim metodama treba se dati prednost pred kemijskim metodama, ako se njima može postići zadovoljavajuća zaštita od štetnog organizma. Stoga se suzbijanje organizma Diabrotica koje vrše profesionalni korisnici treba postići ili potpomagati sljedećim radnjama:

                           (a)

                           primjenom plodoreda kultura;

                           (b)

                           uporabom bioloških sredstava za suzbijanje štetnika;

                           (c)

                           prilagodbom rokova sijanja kukuruza kako bi se izbjeglo istodobno klijanje i izlijeganje ličinki;

                           (d)

                           čišćenjem poljoprivrednih strojeva i uklanjanjem spontanih biljaka kukuruza te provedbom drugih higijenskih mjera.

                     Plodored kultura treba imati prednost zbog visoke učinkovitosti u suzbijanju organizma Diabrotica te zbog ekoloških i dugoročnih agronomskih pogodnosti.

               4.

               Sve mjere koje su utvrđene u točki 3. treba upotpuniti nadzorom prisutnosti organizma Diabrotica radi prepoznavanja potrebe i odgovarajućeg vremena za donošenje mjera zaštite. Države članice trebale bi se pobrinuti da se učinkovit nadzor populacije organizma Diabrotica provodi korištenjem odgovarajućih metoda i instrumenata. Potrebno je utvrditi znanstveno utemeljene granične vrijednosti za populaciju organizma Diabrotica na regionalnoj razini jer je riječ o bitnim komponentama u donošenju odluka o primjeni eventualnih mjera nadzora.

               5.

               U skladu s člankom 14. stavkom 2. Direktive 2009/128/EZ države članice trebale bi se pobrinuti da profesionalni korisnici sredstava za zaštitu bilja imaju na raspolaganju informacije i instrumente za nadzor organizma Diabrotica.

               6.

               Države članice trebale bi se pobrinuti da savjetodavne službe za integriranu zaštitu bilja svim profesionalnim korisnicima sredstava za zaštitu bilja daju i specifične savjete o suzbijanju organizma Diabrotica, kako je predviđeno člankom 14. stavkom 2. Direktive 2009/128/EZ. Države članice bi osim toga trebale davati odgovarajuće poticaje kojima se profesionalni korisnici potiču na provedbu smjernica vezanih uz kulture kao i specifičnih smjernica za taj sektor navedenih u točki 2.

               7.

               Države članice trebale bi se pobrinuti da svim profesionalnim korisnicima sredstava za zaštitu bilja bude dostupno osposobljavanje u vezi s održivim suzbijanjem organizma Diabrotica. Odredbe ove Preporuke trebale bi postati sastavni dio osposobljavanja koje u skladu s člankom 5. Direktive 2009/128/EZ osiguravaju države članice.

               8.

               Države članice trebale bi promicati istraživanje i tehnološki razvoj instrumenata namijenjenih održivom suzbijanju organizma Diabrotica.

      Sastavljeno u Bruxellesu 6. veljače 2014.

            Za Komisiju

         Tonio BORG

            Član Komisije

      (1)  Odluka Komisije 2003/766/EZ od 24. listopada 2003. o hitnim mjerama za sprečavanje širenja organizma Diabrotica virgifera Le Conte unutar Zajednice (SL L 275, 25.10.2003., str. 49.).

      (2)  Provedbena direktiva Komisije 2014/19/EU od 6. veljače 2014. o izmjeni Priloga I. Direktivi Vijeća 2000/29/EZ o zaštitnim mjerama za sprečavanje unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihovog širenja unutar Zajednice. Vidi str. 30 ovog Službenog lista.

      (3)  Provedbena odluka Komisije 2014/62/EU od 6. veljače 2014. o stavljanju izvan snage Odluke 2003/766/EZ o hitnim mjerama za sprečavanje širenja organizma Diabrotica virgifera Le Conte unutar Zajednice. Vidi str. 45 ovog Službenog lista.

      (4)  Direktiva Vijeća 2000/29/EZ od 8. svibnja 2000. o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihovog širenja unutar Zajednice (SL L 169, 10.7.2000., str. 1.).

      (5)  Direktiva 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u postizanju održive upotrebe pesticida (SL L 309, 24.11.2009., str. 71.).

      (6)  Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str 1.).


title: Preporuka Vijeća od 8. ožujka 2016. o ekonomskoj politici europodručja

text:
               11.3.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 96/1

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 8. ožujka 2016.
   o ekonomskoj politici europodručja
   (2016/C 96/01)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 136. u vezi s člankom 121. stavkom 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Prema Komisijinoj jesenskoj ekonomskoj prognozi za 2015. gospodarski oporavak u europodručju nastavlja se umjerenim tempom. Za održavanje i jačanje rasta u europodručju potrebni su trajne mjere politika za podržavanje uravnotežene prilagodbe u privatnom i javnom sektoru, poboljšanje kapaciteta prilagodbe te povećanje konkurentnosti i potencijala rasta gospodarstva u srednjoročnom do dugoročnom razdoblju. Tempo rasta usporen je posljedicama nedavne ekonomske i financijske krize, između ostalog i tekućim vanjskim uravnoteženjem, visokom razinom javnog i privatnog duga, visokom nezaposlenošću kao i dalje prisutnim strukturnim nefleksibilnostima na nacionalnim tržištima rada i proizvoda. Razina ulaganja i dalje je niska zbog navedenih čimbenika, ali i drugih zapreka kao što su nepovoljna poslovna okruženja, neučinkovitosti u javnoj upravi kao i prepreke za pristupu financiranju.

               (2)

               Potrebno je pospješiti provedbu ambicioznih strukturnih reformi kojima se povećava produktivnost i potiče potencijal rasta u skladu s političkim prioritetima utvrđenima u Komisijinom Godišnjem pregledu rasta za 2016. za sve države članice. Ako ih države članice budu provodile zajednički, strukturne reforme mogu donijeti koristi europodručju kao cjelini pozitivnim učincima prelijevanja, a posebno trgovinskim i financijskim kanalima. Unatoč određenom napretku u reformama za povećanje otpornosti tržištâ rada, i dalje su prisutna znatna odstupanja u cijelom europodručju, posebice u pogledu stopa dugoročne nezaposlenosti i nezaposlenosti mladih. One države članice koje su prije krize provele sveobuhvatne reforme tržišta rada i socijalne zaštite bile su u stanju bolje poduprijeti zapošljavanje i očuvati pravednost tijekom gospodarskog pada. Te reforme sadržavaju fleksibilne i pouzdane ugovorne aranžmane, sveobuhvatne strategije cjeloživotnog učenja, djelotvorne aktivne politike tržišta rada te odgovarajuće i održive sustave socijalne zaštite. Smanjenjem poreznog opterećenja rada, a posebice za radnike s niskim dohotkom, te osiguravanjem pravednih poreznih sustava također se mogu poboljšati rezultati.

               (3)

               Prikladnom izradom reformi i njihovom brzom provedbom može se doprinijeti rješavanju problema postojećih i sprečavanju nastanka novih neravnoteža u europodručju. Tematskim raspravama u okviru Euroskupine, uz pojačanu usredotočenost na utvrđivanje referentnih mjerila, upotrebu najbolje prakse i uzajamni pritisak, može se doprinijeti promicanju konvergencije prema najboljim rezultatima. Euroskupina bi stoga trebala dodatno intenzivirati tematske rasprave o reformama u područjima koja su ključna za funkcioniranje ekonomske i monetarne unije (EMU) te redovito pratiti provedbu reformi država članica europodručja kao i napredak ostvaren u ispravljanju neravnoteža u kontekstu postupka u slučaju makroekonomskih neravnoteža.

               (4)

               Fiskalne politike pitanje su od vitalnog zajedničkog interesa u EMU-u. Odgovorne nacionalne fiskalne politike kojima se poštuju zajednička fiskalna pravila ključne su za podupiranje održivosti duga i omogućivanje fiskalnim stabilizatorima da funkcioniraju i ublažavaju šokove karakteristične za pojedine zemlje. Nadalje, ključno je postići prikladan smjer fiskalne politike na razini europodručja kao cjeline, koji odražava ravnotežu između dugoročne fiskalne održivosti i kratkoročne makroekonomske stabilizacije, kao i izbjeći procikličke fiskalne politike. Potrebni fiskalni napori razlikuju se ovisno o dotičnim stajalištima država članica u pogledu zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu (PSR) te bi države članice također trebale razmotriti potrebe sa stabilizacijom i uzeti u obzir moguća prelijevanja u cijelom europodručju. Zbog toga je potrebno ojačati koordinaciju fiskalnih politika u europodručju uz potpuno poštovanje PSR-a. U tom kontekstu, očekivani općenito neutralan smjer fiskalne politike europodručja u 2016. čini se prikladnim s obzirom na sveukupne makroekonomske uvjete i negativne rizike za rast. U odnosu na 2017., na temelju prognoze postupnog zatvaranja proizvodnog jaza, u fiskalnim politikama trebalo bi izbjeći procikličnost i smanjiti javni dug kako bi se obnovile fiskalne rezerve. To bi se trebalo odraziti u pripremama ažuriranih programa stabilnosti u proljeće 2016., uzimajući u obzir najnovija ekonomska i fiskalna kretanja. Struktura fiskalnih strategija još uvijek nije dovoljno poticajna za rast. Kao što je istaknuto u Preporuci Vijeća državama članicama europodručja u ljetu 2015. (3) donesenoj 14. srpnja 2015., države članice europodručja trebale bi održavati tematske rasprave o poboljšanjima kvalitete i održivosti javnih financija.

               (5)

               Bankovnu uniju potrebno je provesti u potpunosti. Prvo, sve države članice trebaju bez daljnje odgode u potpunosti prenijeti Direktivu 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4) („Direktiva o oporavku i sanaciji banaka”). Drugo, tijekom prijelaznog razdoblja bit će razvijen fiskalno neutralan zajednički zaštitni mehanizam uz jedinstveni fond za sanaciju (SRF), kako je utvrđeno u Uredbi (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (5), te će on postati potpuno operativan do kraja prijelaznog razdoblja kada sredstva SRF-a budu u potpunosti objedinjena. Napredak će se preispitati ubrzo nakon stupanja na snagu SRF-a. Zajednički zaštitni mehanizam bit će fiskalno neutralan tijekom srednjoročnog razdoblja te će se njime osigurati jednako postupanje u svim državama članicama sudionicama, kao i da time državama članicama koje ne sudjeluju u bankovnoj uniji ne nastaju troškovi. Kada SRF stupi na snagu i kada države članice sudionice ratificiraju međuvladin sporazum i u potpunosti prenesu Direktivu o oporavku i sanaciji banaka, države članice provest će inventuru uspostave prijelaznih aranžmana financiranja i razmotriti daljnje postupanje te vremenski raspored u vezi s radom na zajedničkom zaštitnom mehanizmu, kako bi osigurale da bude u potpunosti operativan na kraju prijelaznog razdoblja. Države članice će u 2016. također dalje razmatrati mjere potrebne radi nastavljanja produbljivanja bankovne unije. U konačnici, Komisija je 24. studenoga 2015., kao dio daljnjeg razvoja bankovne unije, objavila komunikaciju pod naslovom „Prema dovršetku bankovne unije”.

               (6)

               Na temelju akomodativnog smjera monetarne politike uvjeti na financijskom tržištu unutar europodručja i dalje su općenito povoljni. Međutim, još uvijek slabi gospodarski temeljni podaci i visoka razina zaduženosti privatnog sektora i dalje negativno utječu na potražnju za bankovnim kreditiranjem, a time i na gospodarski rast. Bilance banaka i dalje su opterećene visokim razinama neprihodujućih kredita što ograničava aktivnost kreditiranja. Različiti i katkada neodgovarajući sustavi u slučaju insolventnosti u Uniji doprinose usporavanju smanjenja duga privatnog sektora što koči ulaganja.

               (7)

               Neovisno o nedavnim postignućima u jačanju arhitekture EMU-a mora se i dalje raditi na njezinu dovršetku. U izvješću petorice predsjednika pod naslovom „Dovršetak europske ekonomske i monetarne unije” od 22. lipnja 2015., koji je pripremio predsjednik Europske komisije u bliskoj suradnji s predsjednicima Europskog vijeća, Europske središnje banke, Euroskupine i Europskog parlamenta, iznesen je put ka dovršetku EMU-a do 2025. Komisija je 21. listopada 2015. donijela, zajedno s Europskim parlamentom, Vijećem i Europskom središnjom bankom, „Komunikaciju o koracima prema dovršetku europske ekonomske i monetarne unije”, koja sadrži prvi niz prijedloga koji se nastavljaju na izvješće petorice predsjednika. Države članice europodručja trebale bi zajednički preuzeti odgovornost te na pravodoban, otvoren i transparentan način napredovati u provedbi kratkoročnih i srednjoročnih inicijativa prema dovršetka EMU-a. S ciljem promicanja konvergencije u cijelom europodručju, prijedlozima su obuhvaćene mjere za jačanje dimenzije europskog semestra povezane s europodručjem, između ostalog, ranija objava preporuka za europodručje, s ciljem utvrđivanja zajedničkih izazova u ranoj fazi procesa i održavanja toga u izradi preporuka za pojedine zemlje za države članice europodručja, koje se donose kasnije u kontekstu europskog semestra. Države članice europodručja trebale bi također, na otvoren i transparentan način, raditi na dugoročnijim inicijativama prema dovršetku EMU-a,

         PREPORUČUJE da u razdoblju 2016.-2017. države članice europodručja u okviru Euroskupine pojedinačno i zajednički poduzmu sljedeće:

               1.

               Provode politike kojima se podupire oporavak, potiče konvergencija, pospješuje ispravljanje makroekonomskih neravnoteža i poboljšava kapacitet prilagodbe. U tu bi svrhu države članice, a osobito one s visokim razinama privatnog i stranog duga, trebale provesti reforme kojima se povećava produktivnost, potiče stvaranje radnih mjesta, povećava konkurentnost i poboljšava poslovno okruženje. Države članice s velikim suficitom tekućeg računa trebale bi, kao prioritet, provoditi mjere, između ostalog strukturne reforme, koje pomažu jačanju njihove domaće potražnje i potencijala rasta.

               2.

               Provode reforme u kojima se kombiniraju: i. fleksibilni i pouzdani ugovori o radu kojima se promiču neometane tranzicije tržišta rada i izbjegava stvaranje tržišta rada podijeljenog u dva razreda; ii. sveobuhvatne strategije za cjeloživotno učenje; iii. djelotvorne politike pomoći nezaposlenima za povratak na tržište rada; iv. odgovarajući i održivi sustavi socijalne zaštite kojima se tijekom cijelog životnog ciklusa djelotvorno i učinkovito doprinosi i socijalnoj uključenosti i uključivanju u tržište rada; te v. otvorena i konkurentna tržišta proizvoda i usluga. Kako bi potaknule stvaranja radnih mjesta smanje, proračunski neutralnim mjerama, porezno opterećenje rada, a posebno za radnike s niskim primanjima.

               3.

               Provode fiskalne politike uz puno poštovanje PSR-a. Cilj uglavnom neutralnog ukupnog smjera fiskalne politike u europodručju za 2016. čini se prikladnim za odražavanje ravnoteže između dugoročne fiskalne održivosti i kratkoročne makroekonomske stabilizacije. Gledajući prema 2017., smanje javni dug radi obnove fiskalnih rezervi i izbjegavanja procikličnosti. Diferenciraju fiskalne napore po pojedinačnim državama članicama u skladu s njihovim položajem s obzirom na zahtjeve PSR-a istodobno razmatrajući potrebe povezane sa stabilizacijom, kao i uzimajući u obzir učinak mogućih prelijevanja u svim državama članicama europodručja. U tu svrhu preispitaju smjer fiskalne politike europodručja u kontekstu programâ stabilnosti i nacrtâ proračunskih planova.

               4.

               Olakšaju postupno smanjenje neprihodujućih bankovnih kredita i poboljšaju postupke u slučaju insolventnosti za poduzeća i kućanstva. U državama članicama s visokim razinama privatnog duga promiču uređeno razduživanje, između ostalog olakšavanjem sanacije nenaplativog privatnog duga.

               5.

               Na otvoren i transparentan način rade prema dovršetku EMU-a uz istodobno potpuno podržavanje unutarnjeg tržišta i daljnje istraživanje pravnih, ekonomskih i političkih aspekata dugoročnijih mjera sadržanih u izvješću petorice predsjednika.

      Sastavljeno u Bruxellesu 8. ožujka 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o provedbi općih smjernica za ekonomske politike država članica čija je valuta euro (SL C 272, 18.8.2015., str. 98.).

      (4)  Direktiva 2014/59/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih društava te o izmjeni Direktive Vijeća 82/891/EEZ i direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2005/56/EZ, 2007/36/EZ, 2011/35/EU, 2012/30/EU i 2013/36/EU te uredbi (EU) br. 1093/2010 i (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 173, 12.6.2014., str. 190.).

      (5)  Uredba (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2014. o utvrđivanju jedinstvenih pravila i jedinstvenog postupka za sanaciju kreditnih institucija i određenih investicijskih društava u okviru jedinstvenog sanacijskog mehanizma i jedinstvenog fonda za sanaciju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 (SL L 225, 30.7.2014., str. 1.).


title: Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o nacionalnom programu reformi Švedske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Švedske za 2014.

text:
               29.7.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 247/132

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 8. srpnja 2014.
   o nacionalnom programu reformi Švedske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu konvergencije Švedske za 2014.
   2014/C 247/25
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora;
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta, Europa 2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom se usredotočuje na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

               (2)

               Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010.–2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3), koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Šefovi država ili vlada država članica donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razinama EU-a i europodručja koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Donijeli su odluku o poduzimanju mjera na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka za pojedinu zemlju.

               (4)

               Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo Preporuku (4) o nacionalnom programu reformi Švedske za 2013. i dostavilo svoje mišljenje o ažuriranom programu konvergencije Švedske za razdoblje od 2012. do 2016.

               (5)

               Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomske politike za 2014. Komisija je također 13. studenoga 2013., na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, usvojila Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Švedsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (6)

               Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave.

               (7)

               Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate detaljnog preispitivanja za Švedsku, u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Na temelju analize Komisije zaključuje se da u Švedskoj još postoje makroekonomske neravnoteže zbog kojih je potrebno praćenje i djelovanje u okviru politika. Daljnje praćenje potrebno je osobito zbog trendova u zaduženosti kućanstava i nedostataka na tržištu nekretnina. Premda veliki suficit tekućeg računa ne predstavlja rizik poput velikog deficita i kako je djelomično povezan s potrebom za razduživanjem, Komisija će u kontekstu europskog semestra pratiti kretanja tekućeg računa u Švedskoj.

               (8)

               Švedska je 16. travnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014. i program konvergencije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (9)

               Cilj je proračunske strategije iz programa konvergencije za 2014. osigurati u prosjeku suficit opće države od 1 % BDP-a tijekom poslovnog ciklusa, kako je predviđeno švedskim fiskalnim okvirom. U programu konvergencije potvrđuje se srednjoročni cilj utvrđen u prethodnom programu konvergencije za strukturni deficit od 1 % BDP-a, što odražava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Na temelju (ponovno izračunanog) strukturnog salda u programu konvergencije predviđa se rezultat kojim se tijekom cijelog razdoblja trajanja programa više nego ispunjava srednjoročni cilj. U skladu s programom konvergencije očekuje se da će se državni dug, koji je i dalje znatno ispod referentne vrijednosti od 60 % BDP-a, smanjiti sa 41,5 % BDP-a u 2014. na 35 % u 2017. Općenito je proračunska strategija iz programa konvergencije u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije iz programa konvergencije je vjerojatan. U pogledu dugoročne održivosti javnih financija velik udio BDP-a namijenjen je dugoročnoj skrbi i dugoročno se predviđa znatan rast potrošnje kako bi se u dovoljnoj mjeri uzelo u obzir starenje stanovništva, čime će potrošnja u Švedskoj 2060. dosegnuti 6,4 % BDP-a. Švedska bi to trebala riješiti osiguravanjem dovoljnih primarnih viškova i daljnjim smanjenjem rasta rashoda povezanih sa starenjem kako bi osigurala dugoročnu fiskalnu održivost. Na temelju ocjene programa konvergencije za 2014. i prognoza Komisije, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da je švedski program konvergencije u skladu s pravilima Pakta o stabilnosti i rastu i da su rizici za proračunske ciljeve ograničeni.

               (10)

               I dalje postoji zabrinutost zbog visoke zaduženosti privatnog sektora, osobito švedskih kućanstava. Štoviše, izloženost financijskog sektora kućanstvima, za razliku od korporativnog sektora, raste u skladu s dugom sektora kućanstava, koji trenutačno iznosi 83 % BDP-a ili otprilike 160 % raspoloživog dohotka. Zaduženost je uzrokovana stalnim kreditnim rastom i sporom otplatom hipotekarnih kredita. Visoka zaduženost sektora kućanstava postala bi faktor rizika ako bi narasle kamatne stope, pale cijene nekretnina i/ili bi došlo do nepovoljnih makroekonomskih trendova. Takav razvoj događaja utjecao bi na kućanstva i njihove potrošačke navike. To bi također moglo imati negativne sekundarne učinke na bankarski sektor, budući da bi se time povećao broj loših kredita te povećali troškovi tržišnog financiranja. Švedska nije najavila niti donijela mjere kojima bi se riješilo pogodovanje zaduživanju u području oporezivanja povezano s nekretninama, koje bi se moglo provesti u kontekstu preusmjeravanja poreznog opterećenja, a da se time ne povećava ukupno porezno opterećenje. Međutim, Švedska je u svibnju 2013. poduzela određene mjere kako bi potakla razborito kreditiranje uvođenjem donje granice pondera rizika za izloženost hipotekarnim kreditima u iznosu od 15 % te najavila i daljnje povećanje. Unatoč tome, praksa otplate i dalje je umjerena, rokovi za otplatu vrlo su dugi i ispod 75 % omjera izloženosti i vrijednosti nekretnine, a snažne mjere u tom pogledu nisu poduzete, uzimajući u obzir dobrovoljnu narav preporuke iz listopada 2013. o pojedinačnim planovima otplate. Švedska udruga bankara naglasila je svoju preporuku u ožujku 2014. zahtijevajući da se otplata smanji na 70 % omjera izloženosti i vrijednosti nekretnine. Konačno, Švedska je riješila pogodovanje zaduživanju u području oporezivanja trgovačkih društava daljnjim jačanjem ograničenja plaćanja poreza po odbitku na kamate, koja se od siječnja 2013. primjenjuje na sve vrste zajedničkih kredita unutar grupa i uvela takozvano plaćanje po odbitku ulagača, čime bi se moglo smanjiti pogodovanje zaduživanju u području oporezivanja. Od početka 2013. smanjen je i porez na dobit sa 26,3 % na 22 %.

               (11)

               Švedsko tržište nekretnina bilježi nagli rast cijena u posljednja dva desetljeća i dalje je mogući izvor nestabilnosti. I dalje postoje nedostaci u ponudi nekretnina koji su osobito posljedica složenih postupaka planiranja, ograničenog tržišnog natjecanja u građevinskom sektoru i visoke razine kontrole iznajmljivanja nekretnina. Zbog tih nedostataka i politike oporezivanja kojom se potiče zaduživanje rastu cijene nekretnina. Švedska je poduzela određene mjere na tržištu iznajmljivanja nekretnina, no čini se da te mjere nisu dovoljne kako bi se riješio temeljni strukturni problem povezan s visokom razinom krutosti sustava iznajmljivanja nekretnina. Nacrtom zakona koji je vlada predstavila 9. travnja 2014. nisu obuhvaćene mjere za tržište iznajmljivanja nekretnina. Švedska je donijela mjere kojima se rješavaju nedostaci u postupcima podjele na zone i postupcima prostornog planiranja te općinskom monopolu u području prostornog planiranja zahtijevajući da općine pri utvrđivanju stambenih potreba uzmu u obzir regionalnu perspektivu. Tim se mjerama ide u pravom smjeru, no zasad nisu sve provedene, a za općine koje ih se ne pridržavaju nisu predviđene kazne.

               (12)

               Unatoč visokim razinama financiranja, u okviru međunarodnog ocjenjivanja učenika pokazalo se da su ishodi učenja u obveznom školovanju lošiji nego početkom 2000-ih, odnosno da su rezultati Švedske u sva tri područja ocjenjivanja (čitanje, matematika i prirodne znanosti) ispod prosjeka EU-a i OECD-a. Štoviše, pojačao se odnos između društveno-gospodarskog statusa i uspješnosti te su se povećale razlike među školama. Premda su vladine mjere korak u pravom smjeru, čini se da će biti potrebne radikalnije strukturne promjene. Kako bi se to postiglo, Švedska će provesti reviziju djelotvornosti školskog sustava radi ponovnog dostizanja visoke razine uspješnosti.

               (13)

               Situacija na tržištu rada za mlade, niskokvalificirane radnike i osobe migrantskog podrijetla i dalje je loša. Nezaposlenost mladih i dalje je iznad prosjeka EU-a. Premda je vlada poduzela korake za rješavanje te situacije, čini se da bi poteškoće mogle biti povezane s problemima u području obrazovanja jer obrazovni sustav ne proizvodi dovoljan broj mladih s vještinama potrebnima za uspješnu integraciju na tržište rada. U pogledu integracije na tržište rada te obrazovanja i osposobljavanja Švedska je donijela mjere za lakši prijelaz iz škole na posao (reforma pripravništva, uključujući „pripravničku plaću”) i pomoć mladima pri stjecanju radnog iskustva („radna mjesta za uvođenje na tržište rada”). Taj prijelaz de facto je ojačan ranim uvođenjem mjera za osobe kojima je to najpotrebnije. Međutim, i dalje su slabo obuhvaćene sve neregistrirane osobe koje su nezaposlene i koje nisu uključene u programe obrazovanja ili osposobljavanja, odnosno do njih se teško dopire. Švedska je također aktivna u području ubrzavanja integracije osoba migrantskog podrijetla, no i dalje postoje izazovi, osobito u pogledu migranata s podrijetlom izvan Unije. Naposljetku, Švedska provodi ocjenu djelotvornosti postojećeg smanjenja stope PDV-a u sektoru ugostiteljstva kojim se podupire otvaranje radnih mjesta. Konačna ocjena očekuje se u siječnju 2016.

               (14)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu gospodarske politike Švedske. Komisija je provela procjenu nacionalnog programa reformi i programa konvergencije. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Švedskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a, s obzirom na potrebu jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Preporuke Komisije u okviru europskog semestra uključene su u preporuke od 1. do 4. u nastavku.

               (15)

               S obzirom na ovu procjenu, Vijeće je preispitalo program konvergencije, a njegovo mišljenje (5) osobito se odražava u preporuci 1. u nastavku.

               (16)

               S obzirom na detaljnu reviziju Komisije i tu procjenu, Vijeće je preispitalo nacionalni program reformi i program konvergencije. Njegove preporuke na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke 2. i 3. u nastavku,

         PREPORUČUJE Švedskoj da u razdoblju 2014.–2015. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.

               Nastaviti provoditi fiskalnu politiku koja potiče rast i zadržati dobar fiskalni položaj, osiguravajući poštovanje srednjoročnog proračunskog cilja tijekom cijelog razdoblja programa konvergencije, imajući u vidu i izazove koje starenje stanovništva predstavlja za dugoročnu održivost javnih financija.

               2.

               Smanjiti kreditni rast u sektoru kućanstava i privatnu zaduženost. U tu svrhu smanjiti učinak pogodovanja zaduživanju u području oporezivanja osobnog dohotka postupnim ograničavanjem odbitka poreza na hipotekarne kamate i/ili povećanjem periodičnih poreza na imovinu. Poduzeti daljnje mjere za ubrzanje otplate hipotekarnih kredita.

               3.

               Dalje poboljšati učinkovitost tržišta nekretnina trajnim reformama sustava za utvrđivanje najamnina. Posebno omogućiti razine najamnine koje su više usmjerene na tržište udaljavanjem od sustava uporabne vrijednosti i daljnjom liberalizacijom određenih segmenata tržišta najma nekretnina te većom slobodom sklapanja ugovora između stanara i stanodavaca. Skratiti i pojednostavniti postupke prostornog planiranja i žalbene postupke smanjenjem broja administrativnih zahtjeva i njihovim udruživanjem, usklađivanjem građevinskih zahtjeva i standarda u svim općinama te jačanjem transparentnosti u postupcima parceliranja. Potaknuti općine da svoja zemljišta ustupe za izgradnju novih stambenih naselja.

               4.

               Poduzeti odgovarajuće mjere kako bi poboljšala osnovne vještine i olakšala prijelaz iz obrazovanja na tržište rada, između ostalog širom upotrebom sustava prakse i naukovanja. Pojačati napore da se mjere u području tržišta rada i obrazovanja učinkovitije usmjere na mlade s nižim stupnjem obrazovanja i osobe migrantskog podrijetla. Pojačati ranu intervenciju i doprijeti do mladih koji nisu registrirani u javnim službama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 8. srpnja 2014.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. C. PADOAN

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Zadržana za 2014. Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (4)  SL C 217, 30.7.2013., str. 86.

      (5)  Na temelju članka 9. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Europske središnje banke od 31. ožujka 2017. Vijeću Europske Unije o vanjskim revizorima središnje banke Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique (ESB/2017/8)

text:
               13.4.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 120/1

         PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
   od 31. ožujka 2017.
   Vijeću Europske Unije o vanjskim revizorima središnje banke Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique
   (ESB/2017/8)
   (2017/C 120/01)
   UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 27. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije.

               (2)

               Mandat sadašnjeg vanjskog revizora središnje banke Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique, društva Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d’Entreprises, prestalo je s revizijom za financijsku godinu 2016. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijske godine 2017.

               (3)

               Središnja banka Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique, izabrala je društvo Mazars Réviseurs d’entreprises/Mazars Bedrijfsrevisoren SCRL/CVBA kao svoje vanjske revizore za financijske godine od 2017. do 2022.,

         DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
   Preporučuje se da se društvo Mazars Réviseurs d’entreprises/Mazars Bedrijfsrevisoren SCRL/CVBA imenuje za vanjskog revizora središnje banke Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique za financijske godine od 2017. do 2022.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 31. ožujka 2017.

            Predsjednik ESB-a

         Mario DRAGHI


title: Preporuka Vijeća od 11. srpnja 2017. o Nacionalnom programu reformi Irske za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Irske za 2017.

text:
               9.8.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 261/26

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 11. srpnja 2017.
   o Nacionalnom programu reformi Irske za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Irske za 2017.
   (2017/C 261/07)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2017. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je Irska utvrđena kao jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 9. i 10. ožujka 2017. Vijeće je 21. ožujka 2017. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”) (3).

               (2)

               Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Irska bi trebala osigurati punu i pravovremenu provedbu Preporuke za europodručje koja je navedena u preporukama od 1. do 3. u nastavku.

               (3)

               Izvješće za Irsku za 2017. objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Irske u rješavanju preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Irske u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 22. veljače 2017.

               (4)

               U svojoj analizi Komisija je zaključila da u Irskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Te se neravnoteže posebno odnose na visoke razine vanjskog, javnog i privatnog duga (i kućanstava i nefinancijskih poduzeća), zbog kojih je Irska osjetljiva na negativne šokove. Banke su i dalje suočene s visokom razinom loših kredita, ali su dobro kapitalizirane te se njihova profitabilnost, iako i dalje niska, postupno poboljšava. Cijene stambenih nekretnina rastu i njihova je ponuda i dalje ograničena. Tijekom 2015. smanjio se dug nefinancijskih poduzeća, ali je i dalje bio veći nego krajem 2014. U 2015. smanjila se razina duga kućanstava, a javni je dug na čvrstoj silaznoj putanji. Negativno neto stanje međunarodnih ulaganja Irske brzo se smanjivalo u razdoblju prije 2015., ali se taj trend potom preokrenuo, dijelom zbog promjene razine u 2015. Ipak, ne čini se da je ugrožena vanjska održivost domaćeg sektora. Tijekom prošle godine smanjivala se razina loših kredita, ali se do kraja 2016. tempo tog smanjenja donekle usporio. Cijene nekretnina nastavile su rasti u 2015., ali zasad nema znatnih dokaza koji bi upućivali na precijenjenost. Zadnjih su godina poduzete mjere politike za rješavanje svih istaknutih neravnoteža, među ostalim u bankarskom sektoru (poboljšanje regulatornog okvira, mjere za smanjenje visoke razine loših kredita). Vlada je poduzela nekoliko relevantnih mjera za rješavanje pitanja nedostatne ponude na tržištu stambenih nekretnina, ali trebat će vremena kako bi one postigle učinak.

               (5)

               Irska je 13. travnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017., a 2. svibnja 2017. svoj Program stabilnosti za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (6)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESI fondovi) za razdoblje 2014.–2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (7)

               Na Irsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2017. očekuje da će se ukupni deficit neznatno smanjiti na 0,4 % BDP-a 2017. te se nakon toga nastaviti postupno smanjivati i 2021. prijeći u suficit od 1,0 % BDP-a. Očekuje se da će se nakon 2018. ostvariti srednjoročni proračunski cilj, odnosno strukturni deficit od 0,5 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će udio duga opće države u BDP-u 2017. pasti na 72,9 % BDP-a te će se nastaviti smanjivati i 2020. iznositi 65,2 % BDP-a. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je. Istodobno, nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za potporu planiranim ciljevima u pogledu deficita od 2018. nadalje.

               (8)

               Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Irskoj da ostvari godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja 2017. Na temelju Komisijine proljetne prognoze za 2017. postoji rizik od znatnog odstupanja od preporučene fiskalne prilagodbe tijekom 2016. i 2017. zajedno.

               (9)

               S obzirom na njezinu fiskalnu situaciju i osobito razinu njezina duga, očekuje se da Irska 2018. ostvari dodatnu prilagodbu prema ostvarenju svojeg srednjoročnog proračunskog cilja, a to je strukturni deficit od 0,5 % BDP-a. Prema zajednički dogovorenoj matrici prilagodbe u okviru Pakta o stabilnosti i rastu ta prilagodba trebala bi dovesti do stope nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (5) koja 2018. ne premašuje 2,4 %. To bi odgovaralo godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Referentno mjerilo za rashode odražava prilagodbu radi ispravka zbog narušavanja desetogodišnje referentne stope potencijalnog rasta do kojeg je došlo zbog naglog iznimno velikog rasta realnog BDP-a 2015. Komisija je slijedila pristup koji su primijenila irska nadležna tijela pri izračunu proračuna za 2017. i uzela u obzir prosjek stopa potencijalnog rasta u 2014. i 2016. Ne bude li promjene u politikama, postoji rizik od određenog odstupanja od tog zahtjeva tijekom 2017. i 2018. zajedno. Istodobno se predviđa da će Irska 2017. i 2018. poštovati prijelazno pravilo o dugu. Općenito, Vijeće smatra da će, posebno u 2017., biti potrebne dodatne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. S obzirom na trenutačne cikličke uvjete u Irskoj i povećane vanjske rizike bilo bi razborito sve neočekivane prihode iskoristiti za daljnje smanjivanje udjela duga opće države. Međutim, kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1466/97, ocjenom proračunskih planova i rezultata trebao bi se uzeti u obzir proračunski saldo države članice s obzirom na cikličke uvjete. Kako se navodi u Komunikaciji Komisije uz ove preporuke za pojedine zemlje, ocjenom nacrta proračunskog plana za 2018. i naknadnom ocjenom proračunskih rezultata za 2018. morat će se uzeti u obzir cilj postizanja smjera fiskalne politike kojim se doprinosi jačanju oporavka koji je u tijeku i održivosti javnih financija Irske. U tom kontekstu Vijeće napominje da Komisija namjerava provesti opću ocjenu u skladu s Uredbom (EZ) br. 1466/97, osobito s obzirom na cikličku situaciju Irske.

               (10)

               Unatoč tomu što je gospodarski oporavak snažan te se očekuje dobra brzina rasta proizvodnje u idućim godinama, izgledi više nisu tako izvjesni, što stvara rizike za javne financije, koje su i dalje nestabilne. Stoga je potrebno uložiti više napora kako bi se prihode učinilo otpornijima na gospodarske fluktuacije i negativne šokove. U tu bi svrhu trebalo razraditi prijedlog za uvođenje „fonda za crne dane” te se manje oslanjati na izrazito koncentrirane i nestabilne izvore prihoda. Uravnotežen sastav koji obuhvaća različite izvore poreza i šira porezna osnovica omogućavaju veću stabilnost prihoda u slučaju gospodarske nestabilnosti. Međutim, napori za proširenje porezne osnovice posljednjih su godina ograničeni, a nedavne porezne mjere bile su usmjerene na smanjenja i olakšice. Još nije provedena najavljena sustavna procjena troškova i koristi smanjenih stopa PDV-a koje se primjenjuju na širok raspon prodaje. Periodični porez na imovinu smatra se jednim od izvora prihoda koji najviše pogoduje rastu. Međutim prihodi koje je Irska ostvarila od nepokretne imovine 2014. iznosili su tek 1,0 % BDP-a, u usporedbi s prosjekom Unije od 1,6 %. Postupnom indeksacijom vrijednosti nekretnina doprinijelo bi se izglađivanju profila lokalnog poreza na imovinu sprečavanjem naglog povećanja poreznih obveza nakon revalorizacije imovine u 2019. Različito oporezivanje sudionika u prometu koji upotrebljavaju dizel i onih koji upotrebljavaju benzin nije ekološki opravdano.

               (11)

               U prošlosti su sveobuhvatne analize rashoda bile prvenstveno usmjerene na smanjenje državne potrošnje radi ostvarenja općih fiskalnih ciljeva. Nije provedeno mnogo procjena djelotvornosti i učinkovitosti programa rashoda, što je u konačnici oslabilo pouzdanost višegodišnjih planova potrošnje. Odgovarajuće osmišljenom analizom rashoda usklađenom sa zajedničkim načelima Euroskupine poboljšala bi se kontrola rashoda i oslobodila sredstva za prijeko potrebna javna ulaganja u svrhu poticanja rasta. Analiza rashoda trebala bi se posebno usmjeriti na troškovnu učinkovitost zdravstvenog sektora. Irska je uvela neke važne mjere za povećanje učinkovitosti, primjerice sporazum o smanjenju troškova s farmaceutskom industrijom, sustav financijskog upravljanja, e-zdravstvo i financiranje temeljeno na aktivnosti. Ipak, moglo bi se učiniti više, primjerice jačanjem uloge primarne skrbi u rasterećivanju irskih preopterećenih bolnica. Mjere za ostvarenje univerzalnog jednorazinskog zdravstvenog sustava rascjepkane su te nedostaje vizija koja bi ih objedinila.

               (12)

               Poticanje održivog i uključivog rasta na dobrobit svim skupinama društva i dalje je izazov. U travnju 2017. stopa nezaposlenosti iznosila je 6,4 %, što je ispod prosjeka Unije. Međutim zbog niskog intenziteta rada u mnogim kućanstvima postoji zabrinutost da nisu svi obuhvaćeni oporavkom koji je u tijeku. Od 2013. do 2015. postotak stanovništva koje živi u kućanstvima s niskim ili vrlo niskim intenzitetom rada smanjio se za 15 %; ukupna stopa nezaposlenosti tijekom tog razdoblja smanjila za 28 %. Sveukupno gledano, sustav socijalne skrbi pokazao se uspješnim u suzbijanju siromaštva i nejednakosti i Irska je poduzela mjere za poticanje zaposlenosti postupnim ukidanjem socijalnih naknada i doplataka. Međutim, prepreke uključivom rastu i dalje su prisutne. Razlike među stopama zaposlenosti niskokvalificiranih, srednjekvalificiranih i visokokvalificiranih radnika još su među najvećima u Uniji. U nekim je područjima prisutna neusklađenost ponude i potražnje vještina te manjak određenih vještina, a mogućnosti za usavršavanje i prekvalifikaciju još su nedostatne. Izazovi u području tržišta rada i socijalni izazovi upućuju na važnost integriranog pristupa osposobljavanju i uključivanju na tržište rada osoba koje su najudaljenije od tržišta rada. Osim toga, i dalje su prisutni razlozi za zabrinutost u pogledu kvalitete ponude skrbi o djeci, uključujući dostupnost usluga cjelodnevnog čuvanja djece. Neto troškovi skrbi o djeci u Irskoj, izraženi kao postotak plaće, među najvećima su u Uniji. Dostupnost, cijena i kvaliteta cjelodnevne skrbi o djeci prepreke su sudjelovanju žena na tržištu rada te ometaju nastojanja za smanjenje siromaštva među djecom, koje se donekle smanjilo, ali je i dalje iznad prosjeka Unije.

               (13)

               Treba se posvetiti infrastrukturnim potrebama radi promicanja trajnog i uravnoteženog rasta. Gospodarska kriza dovela je do promjene sastava rashoda opće države, odnosno njihova preusmjeravanja od ulaganja prema tekućoj potrošnji. Godine znatnog smanjivanja državnih ulaganja negativno su utjecale na kvalitetu i primjerenost infrastrukture. Promjena državnih rashoda utjecala je i na potporu javnog sektora za istraživanje i razvoj, što bi moglo imati posljedice na konkurentnost MSP-ova. Irska je na 25. mjestu u Uniji kad je riječ o ulaganju u istraživanje i razvoj u javnom sektoru kao postotku BDP-a. Najveći infrastrukturni nedostatci odnose se na prijevoz, vodne usluge i stambene nekretnine. U glavnim urbanim područjima države potražnja za novim stambenim prostorima trenutačno uvelike premašuje ponudu. Kao posljedica toga cijene stambenih nekretnina i najamnine i dalje ubrzano rastu, što je dovelo do znatnog porasta razina stambene isključenosti i beskućništva u zadnje vrijeme. Trenutačno nema naznaka precijenjenosti, ali čimbenici koji ograničavaju stambenu ponudu mogli bi, ako se ne uklone, prouzročiti makrofinancijske rizike. Koherentnim i pravovremenim prostornim planom doprinijelo bi se osiguranju novih domova u odgovarajućim područjima.

               (14)

               U irskom gospodarstvu prisutna je podjela između uglavnom malih i srednjih poduzeća u irskom vlasništvu i velikih multinacionalnih poduzeća koja posluju u Irskoj. Veze između multinacionalnih poduzeća i poduzeća u irskom vlasništvu još su ograničene. Njihovi izvozni rezultati i profili znatno se razlikuju, uz sve veće razlike u produktivnosti. Poduzeća u irskom vlasništvu karakterizira slabiji izvozni profil od izvoznog profila multinacionalnih poduzeća s poslovnim nastanom u Irskoj. Njihov je izvoz izrazito koncentriran na određene sektore i odredišta, što ih čini osjetljivijima na šokove. Ulaganje u inovacije potaknulo bi produktivnost i izvozni potencijal irskih poduzeća u trenutku kad bi diversifikacija izvoza i izvoznih odredišta mogla doprinijeti stabilnijim rezultatima irskih poduzeća. I dalje su niski rashodi za istraživanje i razvoj u javnom sektoru. Puna provedba mjera za povećanje istraživanja i razvoja u javnom sektoru, posebno mjera za potporu inovacijskom kapacitetu MSP-ova, ovisi o povratku trenda održivog ulaganja. Inovacijske politike mogle bi se usmjeriti prema izravnijim oblicima financiranja kako bi se MSP-ove potaknulo na inovacije. Državna potpora za istraživanje i razvoj u poslovnom sektoru sve se više oslanja na porezne odbitke za istraživanje i razvoj. Uz usmjerenije kombinirane politike i izravnije financiranje moglo bi se bolje odgovoriti na potrebe mladih irskih inovativnih poduzeća i iskoristiti mogućnosti koje proizlaze iz snažnog ulagačkog potencijala multinacionalnih poduzeća. Time bi se olakšao pristup globalnim lancima vrijednosti i ubrzalo prelijevanje znanja.

               (15)

               U okružju povećane vanjske neizvjesnosti daljnji napredak u smjeru smanjenja loših kredita važan je za osiguranje stabilnosti financijskog sektora. Iako je ostvaren napredak, visoki udjeli loših kredita i dalje su prepreka profitabilnosti banaka i punom gospodarskom oporavku kućanstava i poduzeća. Nastavlja se razduživanje kućanstava i domaćih poduzeća, ali njihova je zaduženost i dalje jedna od najviših u Uniji i iznosi 276,8 % BDP-a (rujan 2016.). Visoki korporativni dug mogao bi spriječiti zaduživanje poduzeća u svrhu ulaganja, što pak ograničava sposobnost banaka da poboljšaju svoju profitabilnost.

               (16)

               Prema podacima Irske središnje banke prosječni udio loših kredita domaćih banaka u rujnu 2016. iznosio je 14,2 %. To je znatno više od prosjeka Unije od 5,3 %. Loši krediti domaćih irskih banaka u rujnu 2016. smanjili su se za 12,7 milijardi eura ili 32,7 % godišnje. Ritam rješavanja zaostalih dugovanja donekle se usporio jer je preostale dugoročne dugove ujedno i najteže restrukturirati. Ne bi trebalo izgubiti zamah: restrukturiranje zaostalih dugovanja trebalo bi biti dugoročno održivo te je potrebno razmotriti različite načine smanjenja duga. Krajem rujna 2016. udio hipoteka koje nisu plaćene na vrijeme iznosio je 14 %, a hipoteke s čijim se plaćanjem kasni više od dvije godine činile su približno 70 % ukupnog salda hipotekarnih kredita s čijim se plaćanjem kasni više od 90 dana. Komercijalni krediti za nekretnine koje drže domaće banke te poslovni krediti i dalje su problematična područja, s udjelom loših kredita od 32,6 % odnosno 11,8 % u rujnu 2016.. Uporaba osobnog stečaja, stečaja, postupka sudske zaštite za društva u poteškoćama (examinership) i izvansudskih nagodbi u svrhu povrata održivosti kućanstava i poduzeća još uvijek je niska te ju je potrebno više poticati. Nakon nekoliko odgoda očekuje se početak završne faze provedbe središnjeg kreditnog registra. Budući da će on služiti kao temelj za odgovarajuću procjenu kreditnog rizika zajmoprimaca i osigurati razborito kreditiranje u budućnosti, njegov bi dovršetak trebao biti prioritet.

               (17)

               Provedba Zakona o uređenju pravnih usluga iz 2015. („Zakon iz 2015.”) započela je krajem 2016. Puna provedba Zakona iz 2015. bit će ključna u irskim nastojanjima za povećanje tržišnog natjecanja u tom sektoru jer će se njime omogućiti izravan pristup odvjetnika profesiji, kao i osnivanje korporacijskih grupa u obliku multidisciplinarnih praksi i primjena alternativnih poslovnih modela iz drugih država članica u Irskoj. Neovisne pravne usluge doprinose svim sektorima gospodarstva, a njihova cijena utječe na konkurentnost Irske. Stoga je od presudne važnosti da se nakon postupaka javnog savjetovanja primjenom Zakona iz 2015. uvedu odredbe o jačanju tržišnog natjecanja i smanjenju troškova ili da se takve odredbe uključe u propise koje će donijeti regulatorno tijelo u području pravnih usluga radi poticanja tržišnog natjecanja i smanjenja troškova.

               (18)

               Komisija je u okviru europskog semestra 2017. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Irske i objavila je u izvješću za Irsku za 2017. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2017. i Nacionalni program reformi za 2017. te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Irskoj u proteklim godinama. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Irskoj, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine Unije.

               (19)

               S obzirom na tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2017., a njegovo je mišljenje (6) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (20)

               Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2017. i Program stabilnosti za 2017. Preporuke Vijeća u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 3. u nastavku,

         PREPORUČUJE da Irska 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               Ostvariti znatan fiskalni napor u 2018. u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu. Iskoristiti sve neočekivane prihode proizašle iz snažnih gospodarskih i financijskih uvjeta, uključujući prihode od prodaje imovine, kako bi se ubrzalo smanjenje udjela duga opće države. Smanjiti opseg i broj poreznih rashoda i proširiti poreznu osnovicu.

               2.

               Bolje usmjeriti državnu potrošnju, davanjem prioriteta javnim ulaganjima u prijevoz, vodne usluge i inovacije, posebno za potporu MSP-ovima. Poboljšati socijalnu infrastrukturu, uključujući socijalno stanovanje i kvalitetnu skrb o djeci; provesti integrirani paket politika aktivacije za povećanje izgleda za zapošljavanje niskokvalificiranih osoba i rješavanje problema niskog intenziteta rada kućanstava.

               3.

               Potaknuti trajno i održivije smanjenje loših kredita strategijama za rješavanje tih kredita koje uključuju otpise za održiva poduzeća i kućanstva, s posebnim naglaskom na rješavanju dugoročnih zaostalih dugovanja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 11. srpnja 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         T. TÕNISTE

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  SL C 92, 24.3.2017., str. 1.

      (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (5)  Neto državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na strani prihoda ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

      (6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Latvije za 2015.

text:
               18.8.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 272/66

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 14. srpnja 2015.
   o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Latvije za 2015.
   (2015/C 272/17)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe za održivi rast i konkurentnost.

               (2)

               Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (3) o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2014. i dalo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Latvije za 2014.

               (4)

               Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Latvija nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)

               Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)

               Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Latviju za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Latvije u rješavanju preporuka za Latviju donesenih 8. srpnja 2014.

               (7)

               Latvija je 15. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. te Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (8)

               Na Latviju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te ostvaruje korist od primjene klauzule o sistemskoj mirovinskoj reformi kako je potvrdio Eurostat. Latvija je u Programu stabilnosti za 2015. zatražila privremeno odstupanje od procesa prilagodbe prema srednjoročnom cilju jer i dalje provodi veliku strukturnu reformu u zdravstvenom sektoru. Proračunski trošak reforme u zdravstvenom sektoru iznosi 0,2 % BDP-a za 2016. Procjenjuje se da će se reformom zaposlenost povećati za 0,6 %, a BDP za 2,2 % do 2023. Pozitivan učinak na rast i dugoročnu održivost javnih financija ocijenjen je kao uvjerljiv. Međutim, na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015., prognozirani strukturni deficit od 2,2 % BDP-a u 2016. premašuje sigurnosnu granicu u odnosu na referentnu vrijednost iz Ugovora u visini od 3 % BDP-a, koju bi trebalo poštovati kako bi se osigurala prihvatljivost za primjenu klauzule o strukturnim reformama. Stoga Vijeće, iako priznaje opravdanost reforme u zdravstvenom sektoru koja je u tijeku, ne smatra da Latvija ispunjuje uvjete za traženo privremeno odstupanje za 2016.

               (9)

               U Programu stabilnosti za 2015. vlada planira uglavnom stabilan ukupni deficit u iznosu od 1,4 % BDP-a u 2016., 1,3 % u 2017. te povećanje na 1,7 % u 2018. Da bi postigla te ciljeve, vlada namjerava dosegnuti strukturni deficit od 1,8 % BDP-a u 2016. i 1,4 % BDP-a od 2017. nadalje. Proces prilagodbe iz Programa stabilnosti uključuje odstupanje na temelju klauzule o strukturnim reformama, za koju Latvija naizgled ne ispunjuje uvjete, a dodatni rashodi za obranu planirani u razdoblju 2016. – 2019. razvrstani su kao jednokratni. Prema Programu stabilnosti očekuje se pad udjela državnog duga u BDP-u s 37 % BDP-a u 2015. na 34 % BDP-a do 2018., uz određene godišnje fluktuacije zbog akumuliranja likvidne imovine u svrhu upravljanja dugom. Makroekonomski je scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze uvjerljiv. Mjere za 2015. uglavnom su provedene u skladu s predviđenim proračunom. Međutim mjere za postizanje planiranog ciljanog deficita od 2016. nadalje nisu dostatno utvrđene. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. te uzimajući u obzir primjenu klauzule o sustavnoj mirovinskoj reformi, Latvija ispunjuje zahtjeve u 2015. Za 2016. postoji rizik od znatnog odstupanja. Strukturni se saldo, uzimajući u obzir dopušteni prostor za sustavnu mirovinsku reformu, treba poboljšati za 0,3 % BDP-a. Prema Komisijinoj prognozi doći će do pogoršanja od 0,3 % BDP-a, što je također povezano s tim da se rashodi za obranu ne mogu razvrstati kao jednokratni. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015., Vijeće smatra da postoji rizik od toga da Latvija neće ispunjivati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (10)

               U osnivanju je neovisna nacionalna akreditacijska agencija, a u području višeg obrazovanja razvija se nov model usmjeren na financiranje kvalitete. Unatoč određenom napretku u reformi sustava istraživanja i inovacija, koja je u skladu s okvirom za pametnu specijalizaciju, neprimjereno javno financiranje u fragmentiranom sustavu istraživanja i inovacija dovodi do loših znanstvenih rezultata. Latvija je 2013. u istraživanje i razvoj uložila samo 0,6 % BDP-a, što je treća najniža vrijednost u Uniji. Intenzitet u sektoru javnog istraživanja i razvoja iznosio je 2013. samo 0,43 % BDP-a. Nedostatak inovacija i privatnog ulaganja u sektore s većom dodanom vrijednošću i utemeljene na znanju narušuje konkurentnost.

               (11)

               Ne dovodeći u pitanje napredak postignut u suzbijanju nezaposlenosti, daljnje su mjere potrebne kako bi se spriječila nezaposlenost mladih i njezine negativne dugoročne posljedice, osobito s obzirom na zabilježeno smanjenje radne snage. Latvija je postigla određeni napredak u reformi strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te segmenta naukovanja, no njezin je manjak privlačnosti i dalje izazov zbog ograničenog sudjelovanja malih i srednjih poduzeća.

               (12)

               Iako je znatan dio analitičkog rada i planiranja obavljen, reforme u području socijalne pomoći ne napreduju i nemaju dostatnu potporu u proračunskim planovima. Niska pokrivenost i loša primjerenost naknada za nezaposlenost i socijalnu pomoć smetnja su učinkovitom smanjenju siromaštva, socijalne isključenosti i visoke razine nejednakosti. U tim uvjetima rashodi za socijalni sektor ne pridonose znatno smanjenju siromaštva. Godine 2014. oko 32,7 % stanovništva Latvije bilo je ugroženo siromaštvom ili socijalnom isključenošću, dok je nejednakost primanja i dalje jedna od najvećih u Uniji. Financiranje i doseg aktivnih politika tržišta rada i dalje su niski u odnosu na druge države članice. Visoko porezno opterećenje na niska primanja destimulira formalno zapošljavanje i pridonosi smanjenju potražnje za niskokvalificiranim radnicima, dok oporezivanje u području okoliša i nekretnina ima znatan neiskorišteni potencijal. Niska razina financiranja u javnom zdravstvu i visoka neposredna plaćanja, nedostatna usredotočenost na poticaje za uspješnost i učinkovitost te nedostatak koordinacije u području skrbi velikom dijelu stanovništva otežavaju pristup sustavu zdravstva. Nužno je nastaviti s djelovanjima za poboljšanje pristupa zdravstvenom sustavu te njegovu troškovnu učinkovitost i kvalitetu, kao i povezati bolničko financiranje s mehanizmima uspješnosti.

               (13)

               Latvija je ostvarila znatan napredak u reformi pravosudnog sustava. Međutim, stopa rješavanja građanskih i trgovačkih predmeta i dalje je niska, čime se dodatno opterećuje poslovanje. Trebalo bi ojačati ulogu Sudskog vijeća suda i predsjednikâ sudova u provedbi pravosudnih reformi. Borba protiv utaje poreza i primjereno ubiranje poreza nedostatni su, a razina izbjegavanja poreza još je uvijek visoka. Iako je stečajni zakon donesen, izazovi su i dalje prisutni u odnosu na pitanja prikladnosti stečajne politike i učinkovitosti sustava nadzora stečajnih upravitelja. Poslovno okruženje i kvaliteta javnih usluga imali bi koristi od snažnijih mjera protiv sukoba interesa i korupcije, osobito u ranjivim sektorima, primjerice javnoj nabavi, građevinarstvu i zdravstvu. Nije bilo napretka u vezi s prijedlogom Vijeća za tržišno natjecanje o izmjenama zakona o tržišnom natjecanju u cilju povećanja njegove institucionalne i financijske neovisnosti kako bi se protiv javnih tijela mogle poduzimati djelotvorne mjere. Parlament nije donio zakon o javnoj službi. Bit će važno uključiti lokalna tijela vlasti.

               (14)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu latvijske ekonomske politike i objavila je u izvješću za Latviju za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti, Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Latviji prethodnih godina. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Latviji, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

               (15)

               Vijeće je s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (5) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (16)

               U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike cjelokupnog europodručja. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (6). Kao zemlja čija je valuta euro, Latvija bi trebala osigurati i cjelovitu i pravodobnu provedbu tih preporuka,

         PREPORUČUJE Latviji da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.

               Osigurati da odstupanja od srednjoročnog proračunskog cilja u 2015. i 2016. budu ograničena na sustavnu mirovinsku reformu.

               2.

               Poboljšati strukovno obrazovanje i osposobljavanje, ubrzati reformu obrazovnog programa i povećati broj mjesta za učenje kroz rad. Osigurati da se u novom modelu financiranja sustava višeg obrazovanja nagrađuje kvaliteta. Bolje usmjeriti financiranje istraživanja i poticati privatna ulaganja u inovacije na temelju okvira za pametnu specijalizaciju.

               3.

               Poduzimati konkretne mjere za reformu u području socijalne pomoći, osiguravajući pritom primjerenost naknada, i poduzimati mjere za jačanje zapošljivosti. Smanjiti porezno opterećenje na niska primanja preusmjerivanjem poreznog tereta na izvore koji manje narušuju rast. Poduzeti mjere za poboljšanje pristupa zdravstvenom sustavu te njegovu troškovnu učinkovitost i kvalitetu te bolničko financiranje povezati s mehanizmima uspješnosti.

               4.

               Poboljšati učinkovitost pravosudnog sustava povećanjem odgovornosti svih strana (uključujući stečajne upravitelje), stavljanjem na raspolaganje primjerenih sredstava za suzbijanje utaje poreza i jačanjem uloge Sudskog vijeća. Poboljšati propise o javnoj službi radi jačanja okvira za rješavanje sukoba interesa i povezivanje novčanih naknada s odgovornostima.

      Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (3)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Latvije za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 63.).

      (4)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

      (5)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

      (6)  SL C 272, 18.8.2015., str. 98.


title: Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Irske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Irske za 2015.

text:
               18.8.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 272/42

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 14. srpnja 2015.
   o Nacionalnom programu reformi Irske za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Irske za 2015.
   (2015/C 272/12)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na ključna područja u kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

               (2)

               Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (3). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (4) o Nacionalnom programu reformi Irske za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Irske za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Irske za 2015.

               (4)

               Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija, na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011, donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Irska navedena kao jedna od država članica za koje će se provesti detaljno preispitivanje.

               (5)

               Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)

               Dana 26. veljače 2015. Komisija je objavila izvješće za Irsku za 2015. Njime je ocijenjen napredak Irske u odnosu na preporuke za pojedine zemlje donesene 8. srpnja 2014. To izvješće uključuje i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U svojoj analizi Komisija zaključuje da Irska ima makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje u okviru politika i posebno praćenje. Posebno, Irska je u 2013. završila program financijske pomoći EU-a i MMF-a te se sada na nju primjenjuje nadzor po isteku programa i nadzor u okviru europskog semestra. Unatoč znatnom poboljšanju gospodarskih izgleda, neki rizici i dalje zaslužuju posebnu pozornost: visoka razina zaduženosti privatnog i javnog sektora; preostali izazovi financijskog sektora, posebice s obzirom na profitabilnost banaka; te prilagodba tržišta rada obilježenog visokom strukturnom nezaposlenosti.

               (7)

               Dana 29. travnja 2015. Irska je dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. dok je 30. travnja 2015. podnijela svoj Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (8)

               Na Irsku se trenutačno primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2015. namjerava ispraviti prekomjerni deficit do 2015. u skladu s rokom koji je postavilo Vijeće. Nakon toga namjerava ostvariti srednjoročni cilj – uravnoteženi proračun u strukturnom smislu do 2019. Vlada u 2015. namjerava smanjiti ukupni deficit na 2,3 % BDP-a te ga u 2019. pretvoriti u suficit od 0,7 % BDP-a. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će se udio državnog duga u BDP-u smanjiti sa 109,7 % u 2014., na 105,0 % u 2015. i postupno na 89,4 % u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan je u 2015. i vjerojatan u 2016. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. predviđa se pravovremeno i trajno ispravljanje prekomjernog deficita do 2015. Procjenjuje se da je fiskalni napor za razdoblje 2011. – 2015. ispod preporučene razine, ali su diskrecijske mjere provedene u okviru programa i nakon toga u skladu s onim što je bilo potrebno. Ako se provede pravovremeno i trajno ispravljanje prekomjernog deficita, kako je planirano, na Irsku će se od 2016. primjenjivati preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Mjere za potporu planiranim ciljevima u pogledu deficita i napredak prema ostvarenju srednjoročnog cilja od 2016. nadalje nisu dovoljno precizirane. Stoga se u svjetlu Komisijine proljetne prognoze 2015. čini da postoji rizik od znatnog odstupanja od potrebnih prilagodbi u cilju ostvarenja srednjoročnog cilja u 2016. te će u toj godini biti potrebne daljnje strukturne mjere. Vijeće na temelju ocjene programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015. smatra da postoji rizik da Irska neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (9)

               Porezne reforme pridonijele su fiskalnoj prilagodbi, ali još ima prostora za smanjenje narušavanja, poboljšanje učinkovitosti poreznog sustava te njegova doprinosa rastu i zaštiti okoliša. Oporezivanje nekretnina postalo je periodični porez, ali je osnovica i dalje relativno uska jer određene nestambene nekretnine i dalje ne podliježu oporezivanju. Oporezivanje rada nije jednostavno zbog složenog sustava socijalnih doprinosa. Porezne osnovice za potrošnju i porezi za zaštitu okoliša ograničeni su zbog smanjenih stopa i olakšica. Zbog nultih i smanjenih stopa porez na dodanu vrijednost manje je učinkovit od prosjeka EU-a te se čini da nema sustavne procjene takvih poreznih rashoda. Ima prostora za poboljšanje učinkovitosti poreznih instrumenta u području zaštite okoliša i uklanjanje ekološki štetnih subvencija. Nedavne promjene propisa o rezidentnosti u porezne svrhe dobrodošle su, iako će se njihove učinke moći ocijeniti tek s vremenom. Posljednjih godina provedene su važne reforme fiskalnog okvira. Očekuje se da će novi propisi i postupci, osobito u okviru srednjoročnih rashoda, biti zaštita od procikličke fiskalne politike te su oni ključni za fiskalnu održivost. Međutim, prema sadašnjim propisima vlada ima znatne diskrecijske ovlasti promijeniti gornje granice rashoda izvan konkretnih i unaprijed definiranih nepredviđenih rashoda, čime se slabe srednjoročni proračunski planovi.

               (10)

               Javni rashodi za zdravstvo relativno su visoki iako pokazatelji zdravstvenog statusa stanovništva općenito nisu bolji od ostatka EU-a. Posljednjih godina ostvaren je rast učinkovitosti. Međutim, potrebne su dublje strukturne reforme zdravstvenog sustava kako bi se ograničila očekivana povećanja troškova i zadržali pozitivni zdravstveni ishodi s obzirom na starenje stanovništva. Irska u srednjem roku namjerava uvesti jednorazinski sustav univerzalnog zdravstvenog osiguranja i provodi reforme u okviru strategije Future Health. Pri uvođenju univerzalnog zdravstvenog osiguranja provode se prijelazne mjere kako bi se riješili neki od najhitnijih izazova i povećala troškovna učinkovitost. Učinkovito uvođenje alata e-zdravstva, financiranje temeljeno na aktivnosti i bolja praksa izdavanja recepata imaju znatan potencijal za povećanje troškovne učinkovitosti. Istodobno još ima potencijala za smanjenje javnih izdataka za farmaceutske proizvode, a posebno patentirane lijekove, koji su znatno veći od prosjeka EU-a.

               (11)

               U Irskoj je udio osoba koje žive u kućanstvima s niskim intenzitetom rada među najvišima u Uniji. Time se stvaraju ozbiljni socijalni izazovi i povećava rizik od siromaštva djece. Kako je niski intenzitet rada osobito izražen u jednoroditeljskim kućanstvima, udjel djece koja žive u kućanstvima s niskim intenzitetom rada gotovo je trostruko veći od prosjeka EU-a. Određeni napredak u rješavanju zamki neaktivnosti ostvaren je promjenom dodjele nekih socijalnih naknada. Unatoč tome, pristup uslugama skrbi za djecu tijekom punog radnog vremena i dalje je ograničen i skup, što je prepreka za sudjelovanje žena i samohranih roditelja na tržištu rada.

               (12)

               Uz snažnije makroekonomsko okruženje poboljšala se općenita situacija MSP-ova, iako se oni suočavaju s vrlo različitim financijskim položajima – relativno mali postotak još je uvijek pogođen problemima naslijeđenima iz prethodnog razdoblja te su u njima koncentrirane potrebe daljnjeg razduživanja sektora. Potražnja za kreditima pokazuje naznake oporavka. Kada je riječ o ulaganjima, MSP-ovi se i dalje u velikoj mjeri oslanjaju na bankovno financiranje, a nebankovni izvori financiranja relativno su nerazvijeni. Kako oporavak bude napredovao i ponovno naraste domaća potražnja, vjerojatno je da će se ograničenja ponude povećati ako se kreditni kanali na odgovarajući način ne poprave i diversificiraju izvori financiranja, a to je ključno za perspektivu ulaganja i rasta. Provedene su bitne inicijative u okviru politika za potporu pristupu MSP-ova financiranju i ponudu novih dugotrajnijih proizvoda. To uključuje uspostavu poduzeća Strategic Banking Corporation of Ireland (SBCI), fonda Ireland Strategic Investment Fund (ISIF) i drugih programa. Međutim, iako je još u ranoj fazi, primjena nekih od tih programa do sada je bila niska, a učinkovitost i učinak SBCI-ja i ISIF-a moći će se procijeniti samo na temelju iskustva.

               (13)

               Irska je postigla znatan napredak u restrukturiranju, smanjivanju i rekapitalizaciji domaćih banaka. Bankovni profili financiranja vratili su se u normalu, a profitabilnost stalno raste. Međutim, izazovi naslijeđeni iz prethodnog razdoblja i dalje su od presudne važnosti. Visoki udjel loših kredita tek se sporo smanjuje te i dalje opterećuje sposobnost banaka da pruže potporu gospodarskom oporavku. U četvrtom tromjesečju 2014. takvi krediti činili su 23,2 % ukupnih kredita u tri najveće domaće banke, što je jedan od najvećih postotaka u Uniji. Dok banke nastavljaju ispunjavati ciljeve u pogledu rješavanja hipotekarnih kredita sa zaostalom otplatom, krediti čija otplata najviše kasni (više od 720 dana) i dalje se nakupljaju te su četvrtom tromjesečju 2014. narasli na 9,8 % ukupnih kreditnih bilanci. Postiže se napredak u provedbi održivih rješenja za restrukturiranje – u travnju je irska središnja banka od banaka zatražila da do kraja 2015. pronađu rješenja za veliku većinu zajmoprimaca. Međutim, banke su se znatno oslanjale na standardne tehnike suzdržanosti koje uključuju reprogramiranje otplate glavnice ili kamata, a ne njihovo smanjenje. Osim toga, banke se i dalje u velikoj mjeri oslanjaju na parnične postupke kao način za prisilu klijenata sa zaostalim otplatama kredita da ispune svoje obveze. Planirano uvođenje središnjeg kreditnog registra tek sporo napreduje, iako je on ključan za unapređenje nadzora, odobravanja kredita i upravljanja rizikom.

               (14)

               Stanje na tržištu rada poboljšalo se od 2013., s ponovnim otvaranjem radnih mjesta u privatnom sektoru i stalnim smanjivanjem nezaposlenosti. Unatoč tome, stopa nezaposlenosti još je uvijek visoka, a ozbiljnu zabrinutost izaziva i dugoročna nezaposlenost. Postoji rizik da bi ciklička nezaposlenost dijelom mogla biti strukturna jer su se s uravnoteženjem gospodarstva pojavile neusklađenosti vještina s potrebama tržišta rada. Nezaposlenost mladih još je uvijek znatno viša nego u razdoblju prije krize. Reformama u cilju aktivacije radne snage posljednjih godina ostvaren je znatan napredak, ali i dalje postoji zabrinutost u pogledu učinkovitosti postojećih politika aktivacije i programa izobrazbe te mogućnosti službi za zapošljavanje da ostvare rezultate u mjeri koja je potrebna. Nedavno pokrenuta inicijativa Job Path pozitivan je pomak, ali će njezinu učinkovitost trebati provjeriti. U prošlosti su sustavi daljnjeg obrazovanja i izobrazbe bili neučinkoviti kada je riječ o ponudi vještina koje su potrebne uravnoteženom gospodarstvu, a reforme su započete tek nedavno.

               (15)

               Troškovi pravnih usluga još su visoki i moraju se prilagoditi u skladu s drugim profesionalnim uslugama. Prilagodba je važna s obzirom na to da su pravne usluge input u svim sektorima gospodarstva, a njihova cijena utječe na konkurentnost Irske. Reforma regulatornog okvira za pravne usluge u smislu povećanja tržišnog natjecanja i smanjenja troškova dugoročni je projekt na koji se vlada obvezala. Međutim, prijedlog zakona o uređenju pravnih usluga, objavljen 2011., nije donesen. Osim toga, stvarno smanjenje troškova može se ostvariti samo ako se odredbe o povećanju tržišnog natjecanja i smanjenju troškova sačuvaju u planiranom regulatornom okviru i uključe u propise koje će donositi regulatorno tijelo za pravne usluge, a koje se upravo treba uspostaviti. Stoga će Komisija u kontekstu europskog semestra nastaviti pratiti napredak u tom području.

               (16)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu irske ekonomske politike te ju je objavila u izvješću za tu zemlju za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti, Nacionalni program reformi i provedbu preporuka upućenih Irskoj prethodnih godina. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Irskoj, ali i usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu za tim da se doprinosom na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama ojača ukupno ekonomsko upravljanje Unijom. Komisijine preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

               (17)

               Vijeće je u svjetlu te ocjene ispitalo Program stabilnosti, a njegovo se mišljenje (6) posebice odražava u preporukama 1. i 2. u nastavku.

               (18)

               U svjetlu detaljnog preispitivanja koje provodi Komisija i te ocjene, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 sadržane su u preporukama 1. i 4. u nastavku.

               (19)

               U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke koje su upućene državama članicama čija je valuta euro (7). Kao zemlja čija je valuta euro, i Irska bi trebala osigurati da se te preporuke u cijelosti i pravodobno provedu,

         PREPORUČUJE Irskoj da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.

               Osigurati trajno smanjenje prekomjernog deficita u 2015. Postići fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2016. Iskoristiti neočekivane dobitke proizašle iz boljih od očekivanih gospodarskih i financijskih uvjeta kako bi se ubrzalo smanjenje deficita i duga. Ograničiti postojeće diskrecijske ovlasti za promjenu gornjih granica rashoda izvan konkretnih i unaprijed definiranih nepredviđenih rashoda. Proširiti poreznu osnovicu i preispitati porezne rashode, uključujući u pogledu poreza na dodanu vrijednost.

               2.

               Poduzeti mjere za povećanje troškovne učinkovitosti zdravstvenog sustava, uključujući smanjenje izdataka za patentirane lijekove i postupnu provedbu odgovarajuće prakse izdavanja recepata. Uvesti financiranje temeljeno na aktivnosti u cijelom sustavu javnih bolnica.

               3.

               Provesti mjere za povećanje radnog intenziteta kućanstava i riješiti problem rizika od siromaštva djece progresivnim ukidanjem socijalnih naknada i dodatnim doplatcima po povratku na tržište rada te poboljšanjem pristupa cjenovno dostupnijim uslugama skrbi za djecu tijekom punog radnog vremena.

               4.

               Završiti do kraja 2015. trajno restrukturiranje velike većine hipotekarnih kredita sa zaostalom otplatom i ojačati praćenje koje provodi irska središnja banka. Daljnjim ocjenjivanjem uspješnosti banaka u ostvarenju njihovih ciljeva osigurati održivo restrukturiranje kredita MSP-ovima u poteškoćama i preostalih komercijalnih kredita za nekretnine. Poduzeti potrebne mjere kako bi središnji kreditni registar započeo s radom do 2016.

      Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (4)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Irske za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Irske za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 29.).

      (5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.).

      (6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

      (7)  SL C 272, 18.8.2015., str. 98.