title: Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2016. o Nacionalnom programu reformi Estonije za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Estonije za 2016.

text:
               18.8.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 299/45

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 12. srpnja 2016.
   o Nacionalnom programu reformi Estonije za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Estonije za 2016.
   (2016/C 299/11)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2016. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Estonija utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. Tu je Preporuku Europsko vijeće potvrdilo 18. i 19. veljače 2016., a Vijeće donijelo 8. ožujka 2016. (3) Kao zemlja čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost gospodarstava u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Estonija bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke.

               (2)

               Izvješće za Estoniju za 2016. objavljeno je 26. veljače 2016. Njime je ocijenjen napredak Estonije u izvršavanju preporuka za Estoniju koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak te zemlje u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 8. ožujka 2016. predstavila rezultate detaljnog preispitivanja. U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Estoniji ne postoje makroekonomske neravnoteže.

               (3)

               Estonija je 28. travnja 2016. dostavila svoj Program stabilnosti za 2016., a 10. ožujka 2016. svoj Nacionalni program reformi za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Na Estoniju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. U svojem Programu stabilnosti za 2016. vlada planira ukupni deficit od otprilike 0,5 % BDP-a u razdoblju 2016. – 2018., nakon čega bi ponovno uspostavila ravnotežu. U strukturnom smislu Estonija i dalje ostvaruje srednjoročni proračunski cilj, odnosno strukturnu ravnotežu, tijekom čitavog programskog razdoblja. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će udio javnog duga u BDP-u ostati na otprilike 10 % BDP-a u 2017. te da će se smanjiti na otprilike 9,5 % BDP-a u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je za 2016., ali optimističan za 2017. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2016. predviđa se da će strukturni saldo s viška od 0,6 % BDP-a u 2015. prijeći na uravnoteženi proračun u 2016. te na blagi deficit od 0,2 % BDP-a u 2017., što se može smatrati bliskim srednjoročnom proračunskom cilju. Daljnja odstupanja ocjenjivala bi se u odnosu na zahtjev za održavanjem strukturnog salda na razini srednjoročnog proračunskog cilja. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2016., Vijeće očekuje da će Estonija biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

               (6)

               Estonija je poduzela važne korake radi poboljšanja sudjelovanja na tržištu rada provođenjem, među ostalim, reforme u području radne sposobnosti. Tom reformom, koja je stupila na snagu u siječnju 2016., a u potpunosti će se provesti do siječnja 2017., povećat će se sveukupna ponuda radne snage. Neće biti jednostavno olakšati reintegraciju osoba koje su dugo bile izvan tržišta rada. Uvode se nove aktivne mjere za tržište rada kako bi se korisnicima reforme u području radne sposobnosti omogućilo da uđu na tržište rada i ostanu na njemu, a uvedene su i izmjene programa financijske potpore.

               (7)

               Estonija je poduzela mjere za poboljšanje poticaja za rad smanjenjem poreznog opterećenja rada za sve dohodovne skupine, uključujući osobe s niskim primanjima. Moguće je da je to doprinijelo tome da Estonija ima nižu stopu nezaposlenosti i višu stopu zaposlenosti niskokvalificiranih radnika od prosjeka EU-a. Među već donesenim mjerama planira se dodatan povrat poreza za osobe s niskim primanjima, počevši od 2017. Međutim, to dovodi do visoke efektivne granične porezne stope koja bi mogla dovesti do zamke niske plaće i potaknuti isplaćivanje plaća „na ruke”. Učinak tih mjera znat će se tek nakon njihove ocjene.

               (8)

               Provedbom strategije cjeloživotnog učenja 2020., zajedno s Programom strukovnog obrazovanja i osposobljavanja za razdoblje 2015. – 2018., povećalo se sudjelovanje u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju te njegova relevantnost za tržište rada. Očekuje se da će udio polaznika programâ strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u naukovanju porasti, ali još uvijek zabrinjava stopa napuštanja školovanja u okviru navedenih programa.

               (9)

               Još postoji određeni manjak mjesta u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju za djecu do tri godine, ali stanje se poboljšava jer se svake godine otvaraju nova mjesta.

               (10)

               U Estoniji postoji najveći rodni jaz u plaćama u EU-u, koji je u 2014. iznosio 28,3 %. To dovodi do rizika nepotpunog ostvarivanja potencijala žena. Rodni jaz u plaćama može se objasniti, među ostalim, strukovnom i sektorskom rodnom segregacijom na tržištu rada, nedostatkom transparentnosti plaća u privatnom sektoru te duljim prekidima u karijeri kod žena zbog odgovornosti u pogledu skrbi. Vlada je najavila niz mjera za rješavanje problema rodnog jaza u plaćama. Planirane mjere koje još treba donijeti i provesti uključuju, među ostalim, poboljšanje prikupljanja podataka, zaduživanje inspektorata rada za praćenje načina na koji poslodavci primjenjuju načelo jednake plaće, promicanje transparentnosti plaća, pružanje poticaja očevima da preuzmu dio roditeljskog dopusta i povećanje pristupa ustanovama za skrb o djeci. Jedan je od ciljeva Plana za blagostanje 2016. – 2023. i postizanje rodne ravnopravnosti, uz mjere za uklanjanje rodne segregacije na tržištu rada i za borbu protiv stereotipa. Planiraju se mjere kojima je cilj olakšati teret skrbi u obitelji i dovesti pružatelje skrbi na tržište rada, za što se očekuje da će imati pozitivan učinak na sudjelovanje žena na tržištu rada.

               (11)

               U Estoniji nije u svim općinama zajamčen pristup javnim uslugama te i dalje postoje poteškoće u lokalnom pružanju kvalitetnih usluga u područjima kao što su prijevoz, obrazovanje, dugoročna skrb za starije osobe i druge socijalne usluge na lokalnoj razini. U ožujku 2016. vlada je parlamentu podnijela Nacrt zakona o upravnoj reformi kako bi otvorila put za reformu lokalne uprave. U reformi se predviđa dobrovoljno spajanje jedinica lokalne uprave i spajanje na poticaj vlade kako bi se omogućilo pružanje dostupnih i kvalitetnih usluga te osigurala učinkovitija i sposobnija uprava. Izmijenjenim Zakonom o socijalnoj skrbi utvrđeni su minimalni zahtjevi za devet socijalnih službi, ali postoji rizik da se on neće provesti zbog toga što općine nedostatno pružaju usluge. Još nije donesena predložena reforma lokalne uprave.

               (12)

               Estonija ima jedan od najvećih udjela ulaganja u BDP-u i u privatnom i u javnom sektoru. Ipak, ta se zemlja i dalje suočava s izazovom daljnjeg poboljšanja ulagačkog okružja. Estonija je poduzela mjere za provedbu svoje strategije za istraživanja, razvoj i inovacije pod nazivom „Estonija utemeljena na znanju” te strategije za poduzetništvo i rast, a obje su obuhvaćene okvirom za pametnu specijalizaciju. Osiguravanje dobre sinergije između tih strategija može pomoći u poticanju privatnih ulaganja u istraživanja, razvoj i inovacije, osobito zato što se ulaganje u poslovno istraživanje i tehnologiju smanjilo na 0,6 % BDP-a u 2014. te nije vjerojatno da će Estonija u 2020. doseći cilj od 3 % BDP-a za istraživanja, razvoj i inovacije. Broj poduzeća koja surađuju s istraživačkim ustanovama ograničen je, što dovodi do niske razine prijava patenata. Osim toga, čini se da se proteklih godina sveukupna struktura izvoza proizvedenih dobara iz Estonije preusmjerila prema dobrima s nižom vrijednosti. Manjak radne snage i vještina može biti prepreka većem ulaganju u sektore visoke tehnologije.

               (13)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Estonije i objavila je u Izvješću za Estoniju za 2016. Ocijenila je i Program stabilnosti, Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Estoniji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Estoniji nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog gospodarskog upravljanja EU-om pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. i 2. u nastavku.

               (14)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program stabilnosti te očekuje da će Estonija biti usklađena s Paktom o stabilnosti i rastu.

         PREPORUČUJE da Estonija u 2016. i 2017. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               Osigurati pružanje i dostupnost visokokvalitetnih javnih usluga, posebno socijalnih usluga, na lokalnoj razini, među ostalim donošenjem i provedbom predložene reforme lokalne uprave. Donijeti i provesti mjere za smanjivanje rodnog jaza u plaćama, uključujući mjere predviđene u Planu za blagostanje.

               2.

               Promicati privatna ulaganja u istraživanja, razvoj i inovacije, među ostalim jačanjem suradnje između akademske zajednice i poduzeća.

      Sastavljeno u Bruxellesu 12. srpnja 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. KAŽIMÍR

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

      (3)  SL C 96, 11.3.2016., str. 1.

      (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).


title: Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2016. o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2016.

text:
               18.8.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 299/57

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 12. srpnja 2016.
   o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2016.
   (2016/C 299/14)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2016. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Austrija utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za Preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. Tu je preporuku Europsko vijeće potvrdilo 18. i 19. veljače 2016., a Vijeće donijelo 8. ožujka 2016. (3) Kao zemlja čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost gospodarstava u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Austrija bi trebala osigurati punu i pravovremenu provedbu te preporuke.

               (2)

               Izvješće za Austriju za 2016. objavljeno je 26. veljače 2016. U njemu je ocijenjen napredak Austrije u provedbi preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak Austrije u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 8. ožujka 2016. predstavila rezultate detaljnog preispitivanja. U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Austriji ne postoje makroekonomske neravnoteže.

               (3)

               Austrija je 26. travnja 2016. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2016., a 27. travnja 2016. Program stabilnosti za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera koje povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               U Programu stabilnosti navodi se znatan učinak iznimnog priljeva izbjeglica na proračun i pružaju odgovarajući dokazi o opsegu i prirodi tih dodatnih proračunskih troškova. Prema Komisiji prihvatljivi dodatni rashodi iznosili su 0,09 % BDP-a u 2015., a trenutačne procjene za 2016. iznose 0,26 % BDP-a. Ti su iznosi korigirani naviše u odnosu na procjene iz nacrta proračunskog plana za 2016. u kojem su očekivani dodatni rashodi činili otprilike 0,08 % BDP-a u 2015. i 0,16 % BDP-a u 2016. Odredbama iz članka 5. stavka 1. i članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 uzimaju se u obzir ti dodatni rashodi jer je priljev izbjeglica izvanredan događaj, a njegov utjecaj na javne financije Austrije je znatan te održivost ne bi bila ugrožena ako se dopusti odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju. Budući da je postigla svoj srednjoročni proračunski cilj, Austrija u 2015. nije iskoristila moguće privremeno odstupanje. Međutim, kako bi joj se dopustilo jednako privremeno odstupanje kao državama koje još nisu postigle svoj srednjoročni proračunski cilj, Austriji će u 2016. i 2017. biti dopušteno odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja za iznos koji se smatrao prihvatljivim za 2015. Završna ocjena u pogledu mogućeg dodatnog odstupanja u 2016., uključujući i prihvatljive iznose, bit će pripremljena u proljeće 2017. na temelju zabilježenih podataka koje su dostavila austrijska nadležna tijela.

               (6)

               Austrija je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu i prijelaznim pravilom o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2016. očekuje pogoršanje ukupnog deficita na 1,6 % BDP-a u 2016. i postupno poboljšanje na 0,4 % BDP-a u 2020. Predviđeno je da se srednjoročni proračunski cilj – da strukturni deficit od 0,45 % BDP-a do 2016. i revidiran postane strukturni deficit od 0,5 % BDP-a za razdoblje od 2017. – dosegne od 2018. nadalje. Međutim na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda ostvarenje srednjoročnog proračunskog cilja očekuje se tek od 2019. U skladu s Programom stabilnosti očekuje se da je udio državnog duga u BDP-u dosegao vrhunac od 86,2 % u 2015. te da će postupno pasti na 76,6 % u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije vjerojatan je. Istodobno nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za potporu planiranim ciljevima u pogledu deficita od 2017. nadalje. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2016. postoji rizik od određenog odstupanja u 2016. Međutim, ako se dodatni učinak iznimnog priljeva izbjeglica koji je trenutačno predviđen za 2016. također isključi iz ocjene, očekuje se da će Austrija u 2016. ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Ne bude li promjena u politikama, postoji rizik od toga da u 2017. dođe do znatnog odstupanja od preporučene prilagodbe. Međutim, predviđeno odstupanje u 2017. više ne bi bilo znatno nakon što se u obzir uzme dodatno odstupanje zbog proračunskog učinka iznimnog priljeva izbjeglica koje će možda biti odobreno za 2016. Predviđa se da će Austrija ispuniti zahtjeve prijelaznog pravila o dugu u 2016., a nakon završetka prijelaznog razdoblja i referentno mjerilo ispunjenja duga u 2017. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2016., Vijeće smatra da postoji rizik od toga da Austrija neće biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će za osiguravanje usklađenosti u 2016. i 2017. biti potrebne dodatne mjere.

               (7)

               Učinak nedavne porezne reforme na proračun i dalje je neizvjestan. Pri poduzimanju mjera za osiguranje fiskalne održivosti trebalo bi voditi računa o činjenici da je usprkos nedavnim reformama porezno opterećenje na rad i dalje visoko i da je u usporedbi s ostalim europskim zemljama porezni klin u Austriji visok. Istodobno su porezni izvori koji više pogoduju rastu i omogućuju smanjenje poreznog opterećenja na rad i dalje nedovoljno iskorišteni. Poduzimanje koraka za smanjenje poreznog opterećenja na rad premještanjem poreznog opterećenja na ostale izvore koji manje štete rastu doprinijelo bi rješenju tog problema.

               (8)

               U 2015. stopa zaposlenosti osoba u dobi između 55 i 64 godine iznosila je 46,3 % (prosjek EU-a iznosi 53,3 %) i zauzela 19. mjesto u usporedbi s ostalim državama članicama. Dodatne mjere za povećanje stvarne dobi za umirovljenje na snazi su od 2014. i djelomično su učinkovite. S vremenom će se pokazati hoće li se uz pomoć tih mjera u srednjem roku preokrenuti trend zaostajanja stvarne dobi za umirovljenje u Austriji za prosjekom u Uniji. Osim toga, zbog dužeg očekivanog životnog vijeka povećava se trajanje mirovine. Od 2024. do 2033. zakonska dob za umirovljenje žena povećavat će se i postupno usklađivati s onom za muškarce. U Austriji zakonska dob za umirovljenje nije povezana s produljenjem očekivanog životnog vijeka. Komisija procjenjuje da će se u 2040. rashodi za mirovine povećati za 0,8 % BDP-a u usporedbi s 2013. U dugom roku (2060.) očekuje se da će se rashodi za mirovine povećati za 0,5 % BDP-a. Isto tako očekuje se da će se rashodi za zdravstvo od 2013. do 2040. povećati za 1 % BDP-a, a u 2060. za 1,3 % BDP-a. Ta činjenica zajedno s predviđenim porastom rashoda za dugotrajnu skrb predstavlja srednjoročni rizik za fiskalnu održivost Austrije.

               (9)

               Porezni režimi na različitim razinama vlasti (federalna, državna i lokalna razina) složeni su, a nadležnosti u pogledu prihoda i rashoda u mnogim područjima politika, primjerice zdravstvena skrb, nisu usklađene. Iako su, u skladu s podacima OECD-a za 2014., podnacionalne vlasti nadležne za politike kojima su namijenjeni rashodi opće države u iznosu od 16 % BDP-a, udio podnacionalnih poreza iznosi samo otprilike 2 % BDP-a. Ta složena situacija uzrokuje visoke troškove, a može dovesti i do smanjenja proračunske discipline. U tijeku su pregovori o raspodjeli prihoda među trima razinama vlasti za razdoblje od 2017., što omogućuje razmatranje tog pitanja.

               (10)

               Austrija tradicionalno ima jednu od najnižih stopa nezaposlenosti u Uniji. Međutim, ta stopa od 2011. raste te je u 2015. dosegla 5,7 %. Stopa nezaposlenosti mladih također je niska: 10,6 % aktivnih mladih u dobi između 15 i 24 godine u 2015. Austrija ima i visoku stopu zaposlenosti. Međutim, iako stopa zaposlenosti žena iznosi 70,2 %, što je iznad prosjeka EU-a, relativno velik udio žena zbog skrbi za djecu i starije radi na nepuno radno vrijeme. Time se doprinosi jednom od najvećih rodnih jazova u plaćama u Uniji i velikom rodnom jazu u visini mirovina. Stopa zaposlenosti starijih radnika (55 do 64 godine) ispod je prosjeka EU-a.

               (11)

               Austrija je već premašila svoj nacionalni cilj strategije Europa 2020. u području obrazovanja. U 2015. stopa ranog napuštanja školovanja iznosila je 7,3 %, a stopa stjecanja visokog obrazovanja 38,7 %. Obrazovni rezultati, međutim, u velikoj mjeri ovise o socioekonomskom položaju. Međugeneracijska mobilnost u području obrazovanja jedna je od najnižih među zemljama OECD-a za koje su podaci dostupni. Stopa napuštanja školovanja među učenicima migrantskog podrijetla više je od tri puta veća od one među učenicima koji nemaju migrantsko podrijetlo, a tu je i dodatni izazov integracije mladih izbjeglica i migranata obvezne školske dobi i starijih u sustav obrazovanja i osposobljavanja.

               (12)

               Iako se austrijske banke susreću s izazovima na domaćem tržištu i stranim tržištima, nadzorne mjere na nacionalnoj i europskoj razini doprinijele su suzbijanju rizika od smanjenja kvalitete imovine u srednjoj, istočnoj i jugoistočnoj Europi. Fiskalni rizici u pogledu restrukturiranja i likvidacije financijskih institucija u poteškoćama već su uzeti u obzir u državnim računima. Iako daljnje rizike nije moguće isključiti, čini se da su ograničeni na naslijeđene probleme nekoliko određenih institucija.

               (13)

               Austrija ima višu stopu ulaganja od prosjeka EU-a za sve komponente BDP-a, osim stambenih nekretnina. Međutim, usprkos stabilnoj likvidnosti poduzeća i povoljnim financijskim uvjetima, od 2012. ulaganja su slaba u Austriji. Kako bi se potaklo ulaganje i rast, potrebno je ukloniti administrativne poteškoće i prepreke. Primjerice, regulatornim preprekama i administrativnim opterećenjem u području pružanja usluga ne potiče se otvaranje novih poduzeća. Što se tiče prepreka osnivanju interdisciplinarnih poduzeća, kako je navedeno u preporukama za Austriju za 2015., Austrija je počela razmatrati poboljšanja, ali odluke još nisu donesene. U području poslovnih usluga osobit izazov predstavljaju strogi zahtjevi za izdavanje odobrenja i, u vezi s nekim profesijama, ograničenja u pogledu pravnog oblika i vlasničke strukture, čime se uzrokuje slaba dinamika tržišta i negativan rast produktivnosti. Akcijskim planom koji je Austrija dostavila kao rezultat uzajamnog ocjenjivanja pristupa reguliranim profesijama i njihova obavljanja predlaže se tek ograničen broj mjera, a postoji jasan prostor za ambicioznije prijedloge.

               (14)

               Veliki priljev izbjeglica u protekloj godini imao je brojne socijalne i gospodarske posljedice za Austriju. Iako će se zbog priljeva izbjeglica kratkoročno povećati javni rashodi i stvoriti dodatna domaća potražnja te će to dovesti do rasta BDP-a, srednjoročni učinak na zapošljavanje i rast ovisi o uspješnoj integraciji izbjeglica na tržište rada i socijalnoj integraciji, čemu može doprinijeti i obrazovna potpora. To pitanje zauzima visoko mjesto u političkim programima na razini Unije i nacionalnoj razini te će ga se pomno pratiti i analizirati, uključujući i u izvješću za Austriju za 2017.

               (15)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Austrije, koju je objavila u izvješću za Austriju za 2016. Ocijenila je i Program stabilnosti, Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Austriji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Austriji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time i jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja EU-om. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 3. u nastavku.

               (16)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (5) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

         PREPORUČUJE Austriji da u 2016. i 2017. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.

               Osigurati da odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja u 2016. i 2017. bude ograničeno na odstupanje zbog učinka iznimnog priljeva izbjeglica na proračun u 2015. i u tu svrhu postići godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,3 % BDP-a u 2017., osim ako se srednjoročni proračunski cilj ostvari uz niži napor. Osigurati održivost zdravstvenog i mirovinskog sustava povezivanjem zakonske dobi za umirovljenje s očekivanim životnim vijekom. Racionalizirati i pojednostavniti fiskalne odnose i nadležnosti na različitim razinama vlasti.

               2.

               Povećati sudjelovanje žena na tržištu rada. Poduzeti korake za poboljšanje obrazovnih uspjeha mladih ljudi u nepovoljnom položaju, a osobito mladih migrantskog podrijetla.

               3.

               U području usluga smanjiti administrativne i regulatorne prepreke ulaganjima, kao što su strogi zahtjevi za izdavanje odobrenja i ograničenja u pogledu pravnog oblika i vlasničke strukture, te prepreke osnivanju interdisciplinarnih poduzeća.

      Sastavljeno u Bruxellesu 12. srpnja 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. KAŽIMÍR

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

      (3)  SL C 96, 11.3.2016., str. 1.

      (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (5)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reforme Estonije za 2013. i davanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Estonije za razdoblje 2012.-2017.

text:
               30.7.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 217/21

      PREPORUKA VIJEĆA

   od 9. srpnja 2013.
   o nacionalnom programu reforme Estonije za 2013. i davanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Estonije za razdoblje 2012.-2017.
   2013/C 217/06
   Ovaj tekst još nije preveden na hrvatski jezik i stoga se prvo objavljuje na engleskom jeziku. Objava na hrvatskom jeziku uslijedit će čim prijevod bude dostupan.
   THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,
   Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Articles 121(2) and 148(4) thereof,
   Having regard to Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies (1), and in particular Article 5(2) thereof,
   Having regard to the recommendation of the European Commission,
   Having regard to the conclusions of the European Council,
   Having regard to the opinion of the Employment Committee,
   Having regard to the opinion of the Economic and Financial Committee,
   Having regard to the opinion of the Social Protection Committee,
   Having regard to the opinion of the Economic Policy Committee,
   Whereas:

               (1)

               On 26 March 2010, the European Council agreed to the Commission’s proposal to launch a new strategy for jobs and growth, Europe 2020, based on enhanced coordination of economic policies, which focuses on the key areas where action is needed to boost Europe’s potential for sustainable growth and competitiveness.

               (2)

               On 13 July 2010, the Council adopted a recommendation on the broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Union (2010 to 2014) and, on 21 October 2010, it adopted a decision on guidelines for the employment policies of the Member States (2), which together form the ‘integrated guidelines’. Member States were invited to take the integrated guidelines into account in their national economic and employment policies.

               (3)

               On 29 June 2012, the Member States’ Heads of State or Government decided on a Compact for Growth and Jobs, providing a coherent framework for action at national, EU and euro area levels using all possible levers, instruments and policies. They decided on action to be taken at the level of the Member States, in particular expressing full commitment to achieving the objectives of the Europe 2020 strategy and to implementing the country-specific recommendations.

               (4)

               On 10 July 2012, the Council adopted a Recommendation (3) on Estonia’s National Reform Programme for 2012 and delivered its opinion on Estonia’s Stability Programme for 2012-2015.

               (5)

               On 28 November 2012, the Commission adopted the Annual Growth Survey, marking the start of the 2013 European Semester for economic policy coordination. Also on 28 November 2012, the Commission, on the basis of Regulation (EU) No 1176/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 November 2011 on the prevention and correction of macroeconomic imbalances (4), adopted the Alert Mechanism Report, in which Estonia was not identified as one of the Member States for which an in-depth review would be carried out.

               (6)

               The European Parliament has been duly involved in the European Semester, in accordance with Regulation (EC) No 1466/97, and, on 7 February 2013, adopted a resolution on employment and social aspects in the Annual Growth Survey 2013 and a resolution on the contribution to the Annual Growth Survey 2013.

               (7)

               On 14 March 2013, the European Council endorsed the priorities for ensuring financial stability, fiscal consolidation and action to foster growth. It underscored the need to pursue differentiated, growth-friendly fiscal consolidation, to restore normal lending conditions to the economy, to promote growth and competitiveness, to tackle unemployment and the social consequences of the crisis, and to modernise public administration.

               (8)

               On 30 April 2013, Estonia submitted its 2013 National Reform Programme and its Stability Programme for the period 2012-2017. In order to take account of their interlinkages, the two Programmes have been assessed at the same time.

               (9)

               Based on the assessment of the Stability Programme pursuant to Regulation (EC) No 1466/97, the Council is of the opinion that the macroeconomic scenario underpinning the budgetary projections in the Programme is plausible in 2013-2014 when real GDP growth is expected to average around 3,3 %. The Commission services 2013 spring forecast foresees growth of 3,5 % in 2013-2014. Estonia achieved a headline budget deficit of 0,3 % of GDP in 2012. The Stability Programme confirms the previous medium-term objective (MTO) of a structural surplus. This is more ambitious than required by the Stability and Growth Pact. As Estonia’s structural balance was in surplus in 2012, Estonia achieved its MTO one year earlier than foreseen in its Stability Programme for 2012-2015. The objective of the budgetary strategy outlined in the Stability Programme for 2012-2017 is to ensure sustainable fiscal policy that supports balanced growth, by staying at the MTO while ensuring sufficient fiscal buffers and reducing the tax burden on labour. The planned headline budget deficit, 0,5 % of GDP in 2013, is envisaged by the Stability Programme to improve over the forecast horizon, reaching balance in 2014 and moving into surplus thereafter. Following an overall assessment of the recalculated structural balance, including an analysis of expenditure benchmark of the Stability and Growth Pact, Estonia does not deviate significantly from the MTO in 2013, returning to a structural surplus in 2014. The debt ratio is well below 60 % of GDP and, according to the Stability Programme, is likely to decrease after 2013 to about 9 % in 2015-2016. Estonia plans to introduce a structural budget balance rule in 2013, in line with the requirements of the Treaty on Stability, Coordination and Governance in the Economic and Monetary Union, signed on 2 March 2012 in Brussels. The structural budget balance rule should be complemented by strengthening the binding nature of the multiannual expenditure targets as soon as that rule is in place.

               (10)

               As regards the labour market, while employment continues to grow, there are remaining bottlenecks to growth, including persistent youth and long-term unemployment, skills mismatches, and growing workforce shortage, including labour-force losses due to long-standing health problems. The social-benefit system should be made more flexible and targeted, providing support services and incentives for the unemployed and for inactive persons who could be re-employed, while activation measures should be strengthened to make sure that they reach those most in need. The cost efficiency of family policy expenditure could be improved in a budget-neutral way, including by reallocating financing from parental benefit to more efficient measures such as childcare services with an expected positive effect on female employment. Economic development in the regions has to be addressed in a more coordinated way to provide more visible results.

               (11)

               In the field of education and training, Estonia has partially implemented the 2012 Council recommendations: the higher education reform was adopted in 2012 and a new comprehensive vocational education and training reform is set to be adopted in 2013. A particular attention will be needed to ensure a sufficient involvement of social partners to ensure a sufficient number of apprenticeships in vocational education. The rationalised provision of secondary education remains an important commitment which is not yet fulfilled. The still relatively high youth unemployment needs to be addressed in light of the high share of persons without professional or vocational education. The access to lifelong learning for low-skilled workers is still not sufficiently addressed and measures for the young unemployed do not always credibly meet labour-market needs. The existing disconnection between the public research sector and the economy remains a challenge for productivity growth and competitiveness. In addition, the internationalisation and prioritisation of the research and innovation system remains a challenge given the small size of the economy.

               (12)

               Estonia’s energy intensity continues to be very high. While the Government has taken certain steps the efforts need to be continued and increased, with additional emphasis on the renovation of residential buildings. The fleet of new cars in Estonia is the most energy intensive in the Union and consumer patterns are not changing in spite of the increased fuel excise duties. In the absence of additional measures, Estonia is unlikely to meet its greenhouse gas emission target, in particular if no measures are taken in the field of transport and housing. Estonia’s energy market remains relatively isolated given that cross-border connections are insufficient.

               (13)

               Provision of the services that local government is legally obliged to furnish is in most sectors ineffective, in particular in long-term care, family-support services, education and transport; the same applies for local support measures necessary to ensure effective healthcare service provision. This is due to the low administrative capacity of local governments and the mismatch between local government revenue and devolved responsibilities. No viable plan for improving the local administration has yet been established.

               (14)

               In the context of the European Semester, the Commission has carried out a comprehensive analysis of Estonia’s economic policy. It has assessed the National Reform Programme and the Stability Programme. It has taken into account not only their relevance for sustainable fiscal and socioeconomic policy in Estonia but also their compliance with EU rules and guidance, given the need to reinforce the overall economic governance of the Union by providing EU-level input into future national decisions. Its recommendations under the European Semester are reflected in recommendations (1) to (5) below.

               (15)

               In the light of this assessment, the Council has examined the Stability Programme, and its opinion (5) is reflected in particular in recommendation (1) below.

               (16)

               In the context of the European Semester the Commission has also carried out an analysis of the economic policy of the euro area as a whole. On this basis the Council has issued specific recommendations addressed to the Member States whose currency is the euro (6). As a country whose currency is the euro, Estonia should also ensure the full and timely implementation of those recommendations,

         HEREBY RECOMMENDS that Estonia take action within the period 2013-2014 to:

               1.

               Pursue a growth-friendly fiscal policy and preserve a sound fiscal position as envisaged, ensuring compliance with the MTO over the Stability Programme horizon. Complement the planned structural budget balance rule with more binding multiannual expenditure rules within the medium-term budgetary framework and continue enhancing the efficiency of public spending.

               2.

               Improve incentives to work by making the various existing social-benefit systems more consistent and by increasing the flexibility and targeting of benefit allocation. Improve the delivery of social services, including childcare, while increasing the efficiency and cost-effectiveness of family policy. Strengthen activation measures to facilitate the return to the labour market of the long-term unemployed and people receiving disability benefits and incapacity-for-work benefits. Establish coordinated measures for fostering economic development in regions affected by high unemployment.

               3.

               Continue efforts to improve the labour-market relevance of education and training systems, including further involvement of social partners and implementation of targeted measures to address youth unemployment. Significantly increase the participation of low-skilled workers in lifelong learning. Intensify efforts to prioritise and internationalise the research and innovation systems and enhance cooperation between businesses, higher education and research institutions.

               4.

               Improve energy efficiency, in particular in buildings and transport, and strengthen environmental incentives concerning vehicles and waste. Step up the development of cross-border energy connections to diversify energy sources and promote competition in the energy market.

               5.

               Better balance local government revenue against devolved responsibilities. Improve the efficiency of local governments and ensure provision of quality local public services.

      Done at Brussels, 9 July 2013.

            For the Council

            The President

         R. ŠADŽIUS

      (1)  OJ L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  Maintained for 2013 by Council Decision 2013/208/EU of 22 April 2013 on guidelines for the employment policies of the Member States (OJ L 118, 30.4.2013, p. 21).

      (3)  OJ C 219, 24.7.2012, p. 25.

      (4)  OJ L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (5)  Under Article 5(2) of Regulation (EC) No 1466/97.

      (6)  See page 97 of the current Official Journal.


title: Preporuka Komisije (EU) 2016/1117 оd 15. lipnja 2016. upućena Helenskoj Republici o hitnim mjerama koje Grčka treba poduzeti radi ponovne uspostave transfera u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

text:
               9.7.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 186/28

         PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2016/1117
   оd 15. lipnja 2016.
   upućena Helenskoj Republici o hitnim mjerama koje Grčka treba poduzeti radi ponovne uspostave transfera u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               Države članice obustavile su od 2011. transfer podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu na temelju Uredbe (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) (dalje u tekstu „Dublinska uredba”) u Grčku nakon dviju presuda Europskog suda za ljudska prava (ECHR) i Suda Europske unije (CJEU) (2) u kojima su utvrđeni sustavni nedostaci u grčkom sustavu azila zbog kojih dolazi do povrede temeljnih prava podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu premještenih iz drugih država članica u Grčku u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 343/2003 (3).

               (2)

               Otkako je 2011. Europski sud za ljudska prava donio presudu M.S.S. protiv Belgije i Grčke, Odbor ministara Vijeća Europe prati stanje u Grčkoj na temelju izvješća o napretku koja je Grčka obvezna dostaviti kao dokaz o izvršenju presude i na temelju dokaza nevladinih organizacija i međunarodnih organizacija, kao što je visoki povjerenik Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR), koje djeluju u Grčkoj.

               (3)

               Grčka se kao rezultat presude u predmetu M.S.S. obvezala reformirati svoj sustav azila na temelju nacionalnog akcijskog plana o reformi azila i upravljanju migracijama, predstavljenog u kolovozu 2010. i revidiranog u siječnju 2013. (dalje u tekstu „grčki akcijski plan”). Grčka je 1. listopada 2015. podnijela Vijeću plan provedbe programa premještanja i žarišnih točaka u kojem se iznose i određene mjere kojima treba dati prednost kako bi se osigurala provedba dogovorenih neprovedenih mjera u području azila i prihvaćanja.

               (4)

               Komisija je 10. veljače 2016. uputila prvu Preporuku Helenskoj Republici o hitnim mjerama koje Grčka treba poduzeti radi ponovne uspostave transfera u skladu s Dublinskom uredbom (dalje u tekstu „prva preporuka”) (4). Od tada grčka nadležna tijela neprestano nastoje, uz pomoć Komisije, Europskog potpornog ureda za azil (EASO), država članica te međunarodnih i nevladinih organizacija (NGO-ova), poboljšati funkcioniranje sustava azila u skladu sa sedam točaka sadržanih u prvoj Preporuci.

               (5)

               Istodobno se zbog trenutačne izbjegličke i migracijske krize nastavio golem pritisak na grčke sustave azila i migracija jer je ona glavna zemlja prvog ulaska iz istočnosredozemne rute. Od siječnja do travnja 2016. u Grčku je stiglo više od 157 000 nezakonitih migranata. Nedugo nakon Komisijine prve Preporuke Grčkoj članovi Europskog vijeća i turske vlade u ožujku 2016. dogovorili su Izjavu EU-a i Turske. Ta je izjava dovela do znatnog smanjenja broja dnevnih dolazaka u Grčku iz Turske, a za grčka nadležna tijela uvedene su i nove odgovornosti (5). Situacija u Grčkoj znatno se promijenila i nakon de facto zatvaranja zapadnobalkanske rute, što je spriječilo nastavak putovanja državljana trećih zemalja. Rezultat je toga da je oko 57 000 nezakonitih migranata koji su državljani trećih zemalja ostalo u Grčkoj (6). Istodobno, nisu sve države članice na zadovoljavajući način provele programe premještanja i Grčku tek čeka oslobođenje od pritiska s kojim se suočava (7).

               (6)

               Takozvani postupak „predregistracije” započeo je 8. lipnja 2016. radi registracije svih nezakonitih migranata koji su državljani trećih zemalja i žele podnijeti zahtjev za azil, a stigli su u Grčku prije 20. ožujka 2016. te nisu pokušali ozakoniti svoj boravak pred grčkim nadležnim tijelima (8). Taj postupak provodi Grčka služba za azil u suradnji s EASO-om, UNHCR-om i Međunarodnom organizacijom za migracije (IOM) te uz potporu Komisije. Postupak predregistracije trajat će do kraja srpnja 2016., a očekuje se da će zahtjev za azil vjerojatno podnijeti 50 000 osoba koje će trebati smjestiti u Grčkoj dok čekaju odluku o svojem predmetu u pogledu prihvatljivosti za međunarodnu zaštitu, premještanje ili transfer u drugu državu članicu na temelju Dublinske uredbe. Očekuje se da će se tim postupkom olakšati i ubrzati službeno podnošenje zahtjeva za međunarodnu zaštitu službi za azil nakon obavljene predregistracije. U okviru novog sustava timovi će se raspoređivati u otvorene prihvatne objekte kako bi se osobe izravno registrirale na lokacijama za smještaj. Na kraju registracije osobama se izdaje službena iskaznica tražitelja azila. Zbog očekivanog povećanja broja zahtjeva za azil nakon tog postupka predregistracije 2016. vjerojatno će biti primljeno četiri puta više zahtjeva nego što ih je primljeno 2015. (13 197).

               (7)

               Unatoč koracima koje Grčka neprekidno poduzima radi unaprjeđenja svojeg sustava azila još je uvijek potrebno ostvariti znatan napredak prije nego što bude moguće predvidjeti ponovnu uspostavu transfera na temelju Dublinske uredbe. U ovoj preporuci navode se glavna područja reformi kojima se grčka nadležna tijela još moraju baviti kako bi se ublažili nedostaci u sustavu azila opisani u prethodno navedenim presudama i tako osigurala ponovna uspostava transfera na temelju Dublinske uredbe.

               (8)

               Komisija je 7. ožujka 2016. od Grčke primila prvo izvješće o napretku, u kojem su opisana neka poboljšanja ostvarena u pitanjima utvrđenima u prvoj Preporuci Komisije. Dopisima od 18. svibnja i 8. lipnja 2016. grčka su nadležna tijela dostavila dodatne informacije.

               (9)

               Komisija je primijetila da je ostvaren napredak u reformiranju grčkog nacionalnog prava i osiguranju prenošenja novih zakonskih odredbi o postupcima azila iz preinačene Direktive 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća (9) („postupci azila”) i nekih iz preinačene Direktive 2013/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća (10) („uvjeti prihvata”). Grčki parlament donio je 3. travnja 2016. novi zakon (zakon 4375/2016), ali nisu sve njegove odredbe stupile na snagu (11).

               (10)

               Nakon sastanka na vrhu europskih čelnika 25. listopada 2015. Grčka se obvezala povećati svoje kapacitete za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu i nezakonitih migranata na 30 000 mjesta do kraja 2015., a UNHCR se obvezao u odvojenom programu kojim sâm upravlja osigurati subvencije za najam i programe smještaja u obiteljima za najmanje 20 000 dodatnih osoba. Grčka je napredovala u uspostavi nekoliko objekata za hitan prihvat i, u skladu s dnevnim informacijama koje su objavila grčka nadležna tijela 10. lipnja 2016., nezakonitim migrantima i podnositeljima zahtjeva za međunarodnu zaštitu u Grčkoj dostupno je više od 50 000 mjesta u privremenim objektima za hitan prihvat i trajnim objektima (12).

               (11)

               Iako je Grčka znatno povećala svoj ukupni prihvatni kapacitet za nezakonite migrante i podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu, većina tih objekata samo su privremeni hitni objekti, a u nekima su osigurani samo najosnovniji uvjeti prihvata za osobe koje su ondje smještene, kao što su hrana, voda, sanitarne usluge i osnovna medicinska skrb, dok se u nekima ne ispunjavaju ni najosnovnije potrebe (13). Iako je to dovoljno za vrlo kratko razdoblje unutar kojeg pojedince nije moguće premjestiti u bolje objekte, ti uvjeti i objekti daleko su od toga da se njima ispunjuju zahtjevi predviđeni Direktivom 2013/33/EU o uvjetima prihvata za podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu. Stoga je ključno da Grčka postupno i što prije uspostavi odgovarajuće trajne otvorene kapacitete za prihvat namijenjene podnositeljima zahtjeva za azil, koji ispunjuju primjenjive standarde, i da održava dovoljne kapacitete u pogledu privremenih objekata kako bi se nadoknadili svi mogući nedostaci kapaciteta proizišli iz neočekivanih priljeva.

               (12)

               U siječnju 2016. Komisija i UNHCR sklopili su sporazum o delegiranju za iznos od ukupno 80 milijuna EUR kako bi se uspostavilo 20 000 mjesta u otvorenom smještaju, u prvom redu u korist podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji ispunjavaju uvjete za premještanje (14). Takva će se mjesta u početku uspostavljati u okviru programa subvencija za najam stanova kojim će upravljati UNHCR. Iako se ta mjesta trenutačno uspostavljaju, raspravlja se o reviziji sporazuma o delegiranju kako bi se omogućilo uspostavljanje oko 6 000 mjesta u centrima za premještanje umjesto u stanovima te kako bi se potvrdilo da ciljna skupina koju je potrebno smjestiti može uključivati i tražitelje azila koji se neće premjestiti ili koji bi se u budućnosti premjestili u Grčku na temelju Dublinske uredbe. U skladu s podacima UNHCR-a od 6. lipnja 2016. uspostavljeno je 6 385 prihvatnih mjesta za podnositelje zahtjeva za premještanje, od čega se većina nalazi u hotelima i stanovima (15).

               (13)

               Primijećena su znatna poboljšanja u pogledu uspostave regionalnih ureda za azil. Grčkim pravom predviđa se uspostava regionalnih ureda za azil u regijama Atika, Solun, Tracija, Epir, Tesalija, Zapadna Grčka, Kreta, Lezbos, Khios, Samos, Leros i Rodos (16). Dosad je osam regionalnih ureda počelo s radom u regijama Atika, Tracija, Solun, Lezbos, Samos, Khios i Rodos. Dodatni regionalni ured za azil treba se otvoriti u regiji Atika (Pirej) u sljedećim mjesecima. Još četiri regionalna ureda za azil trebaju početi s radom 2016. u području Kosa, Lerosa, Krete (Heraklion) i zapadne Grčke (Patra) te se očekuje da će potonji vrlo skoro početi s radom. Preostali će se regionalni uredi za azil uspostaviti u regijama Tesalija (Volos) i Epir (Janina). Nadalje, uspostavljene su dvije dodatne jedinice za azil u Khiosu i Kosu te sada postoji ukupno pet jedinica za azil (Amigdaleza, Ksantija, Patra, Khios i Kos). Uspostavljena je i jedinica za premještanje u Alimosu za koju se očekuje da će početi s radom u srpnju 2016.

               (14)

               U svojem prvom izvješću grčka su nadležna tijela izvijestila i da su pokrenula postupak povećanja broja zaposlenika u službi za azil radi povećanja svojih kapaciteta za obradu. U službi za azil trenutačno radi 370 zaposlenika, što je dvostruko više od ukupnog broja zaposlenih 2015. Jednu trećinu čine zaposlenici s ugovorom na određeno vrijeme koji se financiraju iz različitih izvora financiranja EU-a i EGP-a. Grčki je parlament odobrio još 300 radnih mjesta za stalne članove osoblja koji će se zaposliti tijekom sljedećih mjeseci (17). Ona se dodaju broju zaposlenika koje je na određeno vrijeme zaposlio UNHCR i broju stručnjaka iz država članica koji su preko EASO-a raspoređeni u grčku službu za azil na određeno razdoblje. Međutim, jasno je da trenutačni i planirani broj zaposlenika u službi za azil još uvijek nije dovoljan za obradu trenutačnog i vjerojatnog budućeg broja predmeta na odgovarajući način. Grčka bi trebala osigurati dodatno jačanje službe za azil znatno većim brojem zaposlenika i materijalnih resursa kako bi mogla obraditi sve veći broj zahtjeva za azil. U tu bi svrhu trebalo provesti procjenu potreba kojom se uzima u obzir broj zahtjeva za azil koji će grčka služba za azil vjerojatno obrađivati u bilo kojem trenutku i broj dostupnih zaposlenika koji je potreban ili će vjerojatno biti potreban za obradu tih zahtjeva.

               (15)

               Novo žalbeno tijelo i žalbene odbore uspostavljene nedavno donesenim zakonodavstvom (Zakonom 4375/2016) trebalo bi postupno osnivati i potpuno uspostaviti do kraja 2016. S obzirom na vjerojatno znatno povećanje broja zahtjeva koji će se u Grčkoj podnijeti u nadolazećim mjesecima ključno je da žalbeno tijelo ima odgovarajući broj zaposlenika koji mogu obraditi očekivano znatno povećanje broja žalbi. Pristup učinkovitom rješenju u Grčkoj bio je posebna točka kritike u presudi u predmetu M.S.S., zbog čega je ključno da, ako u budućnosti dođe do ponovne uspostave transfera na temelju Dublinske uredbe, podnositelji zahtjeva za azil mogu na djelotvoran način ostvariti pravni lijek protiv negativne odluke o njihovu zahtjevu.

               (16)

               Stari žalbeni odbori za „smanjivanje broja neriješenih žalbi” uspostavljeni radi saslušavanja grčkih neriješenih žalbi u pogledu azila privremeno su dobili dodatan mandat. Tijekom prijelaznog razdoblja ti žalbeni odbori za „smanjivanje broja neriješenih žalbi” namjeravaju saslušati, uz važne žalbe na prvostupanjske odluke, žalbe protiv odluka temeljenih na prihvatljivosti kao dio Izjave EU-a i Turske.

               (17)

               Veći je napredak ostvaren u pogledu dugo neriješenih žalbi iz „starog postupka” uređenog Predsjedničkom odlukom 114/2010. Trenutačni broj neriješenih predmeta iznosi 13 975 (od ukupno oko 51 000 predmeta koje se smatralo neriješenima početkom 2013.). Grčka nadležna tijela obvezala su se izdati dozvolu u humanitarne svrhe osobama čiji se zahtjev za azil već dugo obrađuje i koje su prihvatljive za dobivanje boravišne dozvole na temelju humanitarnih ili drugih iznimnih razloga, u skladu s grčkim Zakonom 4375/2016. Očekuje se da će se provedbom te mjere zatvoriti oko 10 000 neriješenih predmeta. Boravišna dozvola izdavat će se na razdoblje od dvije godine i može se obnavljati (18). Njome će se priznavati jednaka prava i povlastice kao one koje se priznaju supsidijarnom zaštitom u Grčkoj (19). Grčka bi u tom smislu trebala nastaviti napredak u pogledu smanjivanja broja neriješenih žalbi i osigurati da podnositelji zahtjeva s dospjelom žalbom dobiju priliku ostvariti svoje pravo na učinkoviti pravni lijek.

               (18)

               Osiguravanje besplatne pravne pomoći uključeno je u novi zakon (Zakon 4375/2016) za podnositelje zahtjeva u fazi žalbe, ali dosad grčka nadležna tijela u praksi nisu pružala besplatnu pravnu pomoć. Dovršava se Ministarska odluka o provedbi pružanja pravne pomoći na temelju Zakona 4375/2016 i grčka nadležna tijela 8. lipnja 2016. pokrenula su poziv na podnošenje prijedloga za pružanje besplatne pravne pomoći i zastupanje u fazi žalbe za 6 750 prihvatljivih podnositelja zahtjeva na temelju njihova nacionalnog programa u okviru Fonda za azil, migracije i integraciju (AMIF) kako bi se uspostavio popis odvjetnika za pravnu pomoć (20). Poziv traje do 24. lipnja 2016. Osim toga, ugovor o dodjeli bespovratnih sredstava dodijeljen je UNHCR-u na temelju sredstava za pomoć u hitnim slučajevima za ukupan iznos od 30 milijuna EUR. Ta će sredstva, među ostalim, UNHCR upotrijebiti radi osiguranja besplatne pravne pomoći podnositeljima zahtjeva za međunarodnu zaštitu u fazi žalbe na razdoblje do četiri mjeseca, dokad se očekuje da će grčka nadležna tijela uspostaviti vlastiti sustav besplatne pravne pomoći. Grčka bi trebala poduzeti nužne korake kako bi se zajamčilo pravo na besplatnu pravnu pomoć u postupku azila bez odgode.

               (19)

               Novim Zakonom 4375/2016 predviđa se osnivanje nove Uprave za prihvat i Uprave za socijalnu integraciju koje uključuju specijalizirane odjele za prihvat i integraciju maloljetnika bez pratnje, uključujući osiguravanje zastupnika. Unatoč tomu, grčka nadležna tijela još moraju donijeti provedbene mjere kako bi se maloljetnicima bez pratnje u praksi osiguralo postojanje odgovarajućih postupovnih jamstava i uvjeta za prihvat. Iako je grčka vlada već donijela ministarsku odluku o procjeni dobi maloljetnika bez pratnje koji traže azil (21), još je potrebno donijeti dodatnu predsjedničku odluku koja će sadržavati odredbe za učinkovit sustav skrbništva.

               (20)

               Od lipnja 2016. u dostupnim prihvatnim objektima za maloljetnike bez pratnje u Grčkoj ukupno postoji 585 mjesta. Ti su objekti trenutačno puni i postoji lista čekanja sa 625 maloljetnika bez pratnje koje je potrebno smjestiti u odgovarajuće objekte. U skladu s pismom koje su grčka nadležna tijela poslala Komisiji 8. lipnja 2016. Grčka namjerava uspostaviti još 800 mjesta za prihvat maloljetnika bez pratnje do kraja srpnja 2016. Grčka treba osigurati postojanje odgovarajućeg broja prihvatnih objekata za maloljetnike bez pratnje kako bi se ispunile potrebe za takvim smještajem.

               (21)

               Među nevladinim organizacijama raste zabrinutost da brojna djeca u Grčkoj nemaju pristup obrazovanju i da je situacija za maloljetnike bez pratnje općenito neizvjesna, a neke čak navode da se djeca još uvijek zadržavaju dok im se ne uspije pronaći odgovarajući smještaj.

               (22)

               Europska komisija osigurala je znatna sredstva za Grčku kako bi je podržala u nastojanjima da svoj sustav upravljanja azilom prilagodi standardima EU-a.

               (23)

               Od početka 2015. Grčkoj je dodijeljena pomoć za hitne slučajeve u ukupnom iznosu od 262 milijuna EUR iz fondova za unutarnje poslove (AMIF i Fond za unutarnju sigurnost (ISF)), izravno grčkim nadležnim tijelima ili preko agencija Unije i međunarodnih organizacija koje posluju u Grčkoj, od čega je oko 81 milijuna EUR dodijeljeno u svibnju 2016. Sredstva za hitne slučajeve u iznosu od 56 milijuna EUR dodijeljena su 20. svibnja 2016. grčkim nadležnim tijelima (13 milijuna EUR), IOM-u (13 milijuna EUR) i UNHCR-u (30 milijuna EUR) radi povećanja kapaciteta grčkih nadležnih tijela za registraciju novih migranata i obradu njihovih zahtjeva za azil, stvaranja boljih uvjeta za ranjive migrante i jačanja postupka registracije i azila dodatnim ljudskim resursima, osiguranja bolje IT infrastrukture, povećanja dostupnosti prevoditelja i osiguranja boljeg pristupa informacijama. Komisija je 24. svibnja 2016. EASO-u dodijelila sredstva za hitne slučajeve (AMIF) u iznosu od 25 milijuna EUR radi povećanja njegovih kapaciteta za osiguranje dodatne potpore grčkim nadležnim tijelima. Tim sredstvima pridonijet će se provedbi plana za odgovor na hitne slučajeve koji su zajedno razvili Komisija, grčka nadležna tijela i relevantni dionici radi rješavanja trenutačne humanitarne situacije na terenu i provedbe Izjave EU-a i Turske od 18. ožujka.

               (24)

               Ta pomoć za hitne slučajeve dodaje se iznosu od 509 milijuna EUR dodijeljenih Grčkoj za razdoblje 2014. – 2020. nacionalnim programima u okviru fondova AMIF i ISF, čime je Grčka postala prva korisnica fondova EU-a za unutarnje poslove među državama članicama.

               (25)

               Grčka bi trebala osigurati da se takva financijska sredstva potpuno iskoriste na najučinkovitiji i najdjelotvorniji način te bez dodatne odgode. Za te bi potrebe trebalo hitno dovršiti reviziju grčkih nacionalnih programa u okviru fondova za unutarnje poslove (AMIF, ISF) kako bi ih se prilagodilo novim prioritetima. Isto tako, trebalo bi hitno dovršiti postupak prijenosa nadležnosti za upravljanje tim fondovima na ono ministarstvo koje upravlja strukturnim fondovima kako bi se osigurala učinkovitija upotreba dostupnih resursa. Grčka bi posebno trebala riješiti nekoliko praktičnih pitanja u pogledu provedbe (osoblje, upravljanje i nadzor, revizorsko mišljenje, službene obavijesti) kako bi novo odgovorno tijelo moglo početi s radom prije srpnja 2016.

               (26)

               Kako je navedeno u Komunikaciji Komisije od 4. ožujka 2016. o „povratku Schengenu” (22), osiguravanje potpuno funkcionalnog Dublinskog sustava ključan je dio opširnijih nastojanja potrebnih za stabilizaciju politike azila, migracije i granica. Ta bi nastojanja trebala dovesti do povratka uobičajenom funkcioniranju schengenskog prostora, najkasnije do prosinca 2016. Stoga je važno da Grčka hitno provede neprovedene mjere utvrđene u ovoj preporuci kako bi se osigurala ponovna uspostava transfera u Grčku na temelju Dublinske uredbe u istom vremenskom okviru, a najkasnije do prosinca 2016. Istodobno bi prioritet trebalo biti reformiranje Dublinskih pravila kako predlaže Komisija (23), na temelju cilja solidarnosti i pravedne podjele tereta među državama članicama.

               (27)

               Redovnim izvješćima Grčke o napretku u provedbi tih mjera i drugim odgovarajućim elementima, uključujući sva buduća izvješća UNCHR-a i drugih odgovarajućih organizacija, trebalo bi omogućiti ocjenu postojanja uvjeta kojima se državama članicama omogućuje ponovno uspostavljanje pojedinačnih transfera u Grčku u skladu s Dublinskom uredbom, uzimajući u obzir da bi obujam transfera i kategorije osoba koje se premješta trebali odgovarati konkretnom napretku. Grčka bi u lipnju 2016. trebala dostaviti ažurirano izvješće koje obuhvaća razdoblje od travnja do lipnja 2016., u kojem nisu dostavljena mjesečna izvješća za sljedeće izvještajno razdoblje.

               (28)

               Komisija namjerava analizirati ostvareni napredak i na odgovarajući način ažurirati svoje konkretne preporuke u rujnu 2016.

               (29)

               Pri ponovnom uspostavljanju transfera u Grčku trebalo bi se uzeti u obzir i da Grčka još uvijek mora riješiti potencijalno velik broj novih podnositelja zahtjeva za azil, posebno kao rezultat provedbe takozvanog predregistracijskog postupka, te bi trebalo izbjeći stavljanje neizdrživog tereta na Grčku.

               (30)

               Za odlučivanje o ponovnom uspostavljanju transfera u pojedinačnim slučajevima isključivo su nadležna tijela država članica pod nadzorom sudova, koji mogu Sudu Europske unije uputiti zahtjeve za odluku o prethodnom pitanju u pogledu tumačenja Dublinske uredbe,

         DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

      UVJETI PRIHVATA I PRIHVATNI OBJEKTI

               1.

               Grčka bi trebala osigurati da su prihvatni objekti dostatni i da uvjeti prihvata u svim prihvatnim objektima za podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu ispunjuju standarde utvrđene pravom EU-a, posebno Direktivom 2013/33/EU. Točnije, Grčka bi trebala učiniti najmanje sljedeće:

                           (a)

                           uspostaviti odgovarajući broj trajnih otvorenih prihvatnih objekata koji odgovara broju podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu koje primi ili koje će vjerojatno primiti i u kojem je moguće smjestiti sve podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu i njihove uzdržavane osobe u primjerenim uvjetima tijekom trajanja postupka azila;

                           (b)

                           osigurati dostupnost odgovarajućeg broja privremenih otvorenih prihvatnih objekata ili mogućnost da ih se u kratkom roku učini dostupnima, kako bi se omogućio smještaj neočekivanog priljeva podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu, a u kojima je moguće smjestiti sve te podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu i njihove uzdržavane osobe u primjerenim uvjetima;

                           (c)

                           osigurati da ti objekti imaju odvojena otvorena mjesta za smještaj neoženjenih muškaraca, neudanih žena, obitelji i ranjivih osoba, posebno maloljetnika bez pratnje, u kojima se može zajamčiti privatnost i zajedništvo obitelji;

                           (d)

                           osigurati da se maloljetnici bez pratnje koji traže azil odmah smjeste u odgovarajući smještaj i da ih se ne drži u neodgovarajućim uvjetima u centrima za zadržavanje. Grčka bi trebala hitno stvoriti nužna mjesta za smještaj maloljetnika bez pratnje i osigurati održavanje tih objekata;

                           (e)

                           osigurati održavanje smještaja i primjereno financiranje ugovornih usluga kao što su čišćenje, sanitacija i prehrana kako bi se izbjegao prekid usluga;

                           (f)

                           osigurati uređivanje svih privremenih objekata u Grčkoj na način da se u njima osigura sve navedeno ako su podnositelji zahtjeva za azil smješteni u Grčkoj i tamo ostaju tijekom trajanja postupka azila.

                     Uvjetima prihvata u svim prihvatnim objektima trebalo bi isto tako osigurati sljedeće:

                           (g)

                           da podnositelji zahtjeva dobiju nužnu zdravstvenu skrb, što uključuje barem hitnu zdravstvenu skrb i osnovno liječenje bolesti i teških duševnih poremećaja;

                           (h)

                           da maloljetnici dobiju učinkovit pristup državnom obrazovnom sustavu za vrijeme postupka azila, uključujući tečajeve jezika, kako nijednom djetetu ne bi bilo uskraćeno obrazovanje.

                     Grčka nadležna tijela trebala bi provesti procjenu potreba s obzirom na ukupne potrebne kapacitete za prihvat i prirodu tih kapaciteta te stalno ažurirati tu procjenu s obzirom na nova događanja. Informacije iz te procjene potreba trebalo bi stalno obavješćivati o kapacitetima uspostavljenima u skladu s prethodno navedenim preporukama 1.a i 1.b. Osim toga, grčka nadležna tijela trebala bi osigurati trajno upravljanje svim objektima i njihovu koordinaciju te da u odgovornim ministarstvima postoje odgovarajući resursi za ostvarivanje te svrhe.

      PRISTUP PRVOSTUPANJSKOM POSTUPKU AZILA I NJEGOVI RESURSI

               2.

               Grčka bi trebala nastaviti svoja nastojanja da osigura učinkovit pristup postupku azila svim podnositeljima zahtjeva za azil na sljedeći način:

                           (a)

                           da hitno nastavi sa zapošljavanjem osoba kako bi se osigurao dovoljan broj zaposlenika u službi za azil te kako bi svi uredi bili potpuno funkcionalni i u mogućnosti da pravodobno obrade sve zahtjeve za azil. To zahtijeva brzu uspostavu postupka zapošljavanja radi znatnog povećanja broja osoba koje obrađuju predmete i drugih relevantnih zaposlenika u službi za azil;

                           (b)

                           da hitno otvori dodatne regionalne urede za azil u regijama Atika (Pirej), Kos, Leros, Kreta (Heraklion), Zapadna Grčka (Patra) te Tesalija i Epir (Volos i Janina);

                           (c)

                           da osigura učinkovit postupak upravljanja predmetima kako bi se zajamčila organizirana obrada predmeta i povećala mogućnost nadležnih tijela da mjere trenutačne rezultate, otkrivaju moguća uska grla i planiraju buduće zahtjeve u pogledu resursa;

                           (d)

                           da osigura odgovarajući broj pomoćnog administrativnog osoblja u službi za azil u svakom uredu radi dogovaranja razgovora, termina za registraciju, angažiranja prevoditelja i upravljanja cijelim tijekom rada u svakom uredu radi postupka azila koji dobro funkcionira.

                     Grčka služba za azil trebala bi na temelju potpune i trajne procjene utvrditi koliko će članova osoblja vjerojatno biti potrebno za obradu primljenih zahtjeva za azil unutar šestomjesečnog roka određenoga u Direktivi 2013/32/EU. Tu procjenu potreba trebalo bi stalno ažurirati i trebala bi sadržavati informacije o tome koliko je osoba potrebno zaposliti u skladu s prethodnom preporukom 2.a.

      ŽALBENO TIJELO

               3.

               Grčka bi trebala bez odgode osigurati uspostavu novog žalbenog tijela i postojanje odgovarajućeg broja žalbenih odbora radi odlučivanja o zahtjevima za međunarodnu zaštitu te primjeren broj zaposlenika koji će obrađivati sve neobrađene i vjerojatne buduće žalbe. Grčka bi, točnije, trebala učiniti sljedeće:

                           (a)

                           osigurati odgovarajuću količinu ljudskih resursa i odbora koja će žalbenom tijelu biti potrebna za saslušanje žalbi podnositelja zahtjeva i stalno ažurirati tu procjenu;

                           (b)

                           hitno nastaviti s imenovanjem svog potrebnog osoblja za žalbeno tijelo i odbore, uključujući pomoćno osoblje za svaki odbor;

                           (c)

                           žalbeno tijelo i odbore hitno učiniti funkcionalnima;

                           (d)

                           riješiti sve neobrađene i dospjele zahtjeve za sudsko preispitivanje upravnih odluka što je prije moguće i u svakom slučaju do kraja 2016.

                     Grčka bi nadležna tijela trebala na temelju potpune i stalne procjene potreba utvrditi broj žalbenih odbora u okviru novog žalbenog tijela koji će mu trebati radi saslušanja svih žalbi podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu i količinu ljudskih resursa radi daljnjeg neometanog rada tih odbora u skladu s prethodno navedenim preporukama 3.a i 3.b.

      PRAVNA POMOĆ

               4.

               Grčka bi trebala osigurati učinkovit pristup besplatnoj pravnoj pomoći u praksi i nužnu pravnu pomoć svim podnositeljima zahtjeva za azil u pogledu sudskog preispitivanja upravnih odluka o zahtjevima za međunarodnu zaštitu. Grčka bi, točnije, trebala učiniti sljedeće:

                           (a)

                           brzo donijeti i na učinkovit način provesti ministarsku odluku o pružanju usluga besplatne pravne potpore;

                           (b)

                           dodijeliti nužna sredstva iz nacionalnog programa AMIF-a radi pružanja pravne pomoći i brzo uspostaviti ugovor kojim će se obuhvatiti registar pravnika koji mogu pružati te usluge podnositeljima zahtjeva u fazi žalbe u Grčkoj.

      POSTUPANJE S MALOLJETNICIMA BEZ PRATNJE I RANJIVIM OSOBAMA U POSTUPKU AZILA

               5.

               Grčka bi trebala osigurati uspostavu odgovarajućih struktura za utvrđivanje ranjivih podnositelja zahtjeva, uključujući maloljetnike bez pratnje, i postupanje s njima. Grčka bi, točnije, trebala učiniti sljedeće:

                           (a)

                           hitno uspostaviti odgovarajući postupak skrbništva donošenjem potrebne predsjedničke odluke za provedbu relevantnih odredaba iz Zakona 4375/2016;

                           (b)

                           uspostaviti upravu za prihvat i odjel za zaštitu maloljetnika bez pratnje te za njih osigurati potrebno osoblje radi pružanja nužnih jamstava na temelju pravne stečevine o azilu u pogledu traženja obitelji i pravno zastupanje;

                           (c)

                           osigurati da su postupci za utvrđivanje podnositelja zahtjeva s posebnim postupovnim i prihvatnim potrebama provedeni u praksi kako bi ti podnositelji zahtjeva dobili nužnu psihosocijalnu potporu, posebno ako su bili žrtve spolnog nasilja, iskorištavanja ili trgovine ljudima.

      UPORABA SREDSTAVA EU-A NA TEMELJU NACIONALNIH PROGRAMA

               6.

               Grčka bi trebala osigurati da se znatna osigurana sredstva EU-a potpuno iskorištavaju, posebno pokretanjem sredstava dostupnih u okviru svojih nacionalnih programa AMIF-a i ISF-a bez daljnje odgode i istraživanjem dopunskih sredstava iz strukturnih fondova. U tom kontekstu Grčka bi trebala hitno dovršiti reviziju nacionalnih programa koja je u tijeku kako bi ih bolje prilagodila novim prioritetima te osigurala da novo nadležno tijelo odgovorno za upravljanje fondovima za unutarnje poslove odmah počne s radom.

      IZVJEŠĆIVANJE O PODUZETIM MJERAMA

               7.

               Od Grčke se traži da do 30. lipnja dostavi izvješće o napretku u pogledu provedbe ove Preporuke i Preporuke od 10. veljače. Osim toga, Grčka bi trebala do kraja svakog mjeseca izvijestiti Komisiju o napretku u provedbi mjera iz ove Preporuke. Ta bi izvješća trebala sadržavati i opis načina na koji grčka nadležna tijela osiguravaju potrebne ljudske i materijalne resurse na koje se upućuje u stavcima od 1. do 5. ove Preporuke ili na koji to namjeravaju učiniti. Ta bi izvješća trebala sadržavati i opis stalnih procjena potreba iz stavaka od 1. do 3. ove Preporuke na kojima se temelje ili su se temeljile planirane i provedene mjere. Izvješće bi trebalo sadržavati i sljedeće informacije:

                           (a)

                           ukupne i planirane trajne i privremene kapacitete za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu i značajke tih kapaciteta;

                           (b)

                           ukupan trenutačni i planirani broj zaposlenika za obradu zahtjeva za azil registriranih u službi za azil i za upravu za prihvat i

                           (c)

                           ukupan trenutačni i planirani broj zaposlenika i odbora koje je žalbeno tijelo postupno stavilo u funkciju.

      Sastavljeno u Bruxellesu 15. lipnja 2016.

            Za Komisiju

         Dimitris AVRAMOPOULOS

            Član Komisije

      (1)  Uredba (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva (SL L 180, 29.6.2013., str. 31.).

      (2)  M.S.S protiv Belgije i Grčke (br. 30696/09) i NS protiv Secretary of State for the Home Department (spojeni predmeti C-411/10 i C-493/10).

      (3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 343/2003 od 18. veljače 2003. o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje (SL L 50, 25.2.2003., str. 1.).

      (4)  Preporuka Komisije od 10. veljače 2016. upućena Helenskoj Republici o hitnim mjerama koje Grčka treba poduzeti radi ponovne uspostave transfera u skladu s Uredbom (EU) br. 604/2013 – C(2016) 871 final.

      (5)  Izjava EU-a i Turske, 18. ožujka 2016.

      (6)  http://www.media.gov.gr/index.php, pristup podacima od 10. lipnja 2016.

      (7)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću, Četvrto izvješće o premještanju i preseljenju, COM(2016) 416 final, 15. lipnja 2016.

      (8)  http://asylo.gov.gr/en/?page_id=1278

      (9)  Direktiva 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o zajedničkim postupcima za priznavanje i oduzimanje međunarodne zaštite (SL L 180, 29.6.2013., str. 60.).

      (10)  Direktiva 2013/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o utvrđivanju standarda za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu (SL L 180, 29.6.2013., str. 96.).

      (11)  „Zakon 4375/2016 o strukturi i poslovanju službe za azil, žalbenog tijela te službi za prihvat i identificiranje, uspostavi općeg tajništva za prihvat, prenošenju Direktive 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o zajedničkim postupcima za priznavanje i oduzimanje međunarodne zaštite (preinaka) i drugih odredaba u grčko zakonodavstvo”, dostupan na: http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf
   Potrebno je donijeti nekoliko provedbenih akata u obliku ministarskih ili suministarskih odluka kako bi grčka nadležna tijela mogla u cijelosti provesti Zakon.

      (12)  http://www.media.gov.gr/index.php
   http://rrse-smi.maps.arcgis.com/apps/MapSeries/index.html?appid=d5f377f7f6f2418b8ebadaae638df2e1
   Ti privremeni hitni i trajni objekti uspostavljeni su u žarišnim točkama na Egejskim otocima, kao i na kopnu. Od 2. lipnja 2016. postoji samo 1 108 trajnih mjesta za smještaj u kojima se primaju isključivo podnositelji zahtjeva za međunarodnu zaštitu i maloljetnici bez pratnje.

      (13)  http://www.unhcr.org/news/briefing/2016/5/57480cb89/greece-unhcr-concerned-conditions-new-refugee-sites-urges-alternatives.html

      (14)  Iako prednost imaju podnositelji zahtjeva prihvatljivi za premještanje, aktivnosti će biti korisne i podnositeljima zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji čekaju spajanje s članovima obitelji na temelju Dublinske uredbe u drugoj državi članici te osobama koje traže azil u Grčkoj, posebno iz ranjivih kategorija koje uključuju djecu bez pratnje i djecu odvojenu od roditelja, osobe s invaliditetom, starije osobe, samohrane roditelje, kronične bolesnike, trudnice itd.

      (15)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83

      (16)  Članak 3. stavak 3. Zakona 4375/2016.

      (17)  U skladu s člankom 2. stavcima 3. i 4. Zakona 4375/2016, kojima se predviđa broj osoba koje će se zaposliti u službi za azil.

      (18)  Članak 22. stavak 3., Zakon 4375/2016.

      (19)  Članak 28., Predsjednička odluka 114/2010.

      (20)  http://asylo.gov.gr/?p=2802

      (21)  Ministarska odluka 1982/16.2.2016. (Službeni list, B' 335).

      (22)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću, „Povratak Schengenu – Plan”, COM(2016) 120 final, 4. ožujka 2016.

      (23)  COM(2016) 270 final.


title: Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2016. o Nacionalnom programu reformi Litve za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Litve za 2016.

text:
               18.8.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 299/69

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 12. srpnja 2016.
   o Nacionalnom programu reformi Litve za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Litve za 2016.
   (2016/C 299/17)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2016. za koordinaciju gospodarske politike. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Litva utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. Tu je Preporuku Europsko vijeće potvrdilo 18. i 19. veljače 2016., a Vijeće donijelo 8. ožujka 2016. (3) Kao zemlja čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost gospodarstava u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Litva bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu te Preporuke.

               (2)

               Izvješće za Litvu objavljeno je 26. veljače 2016. U njemu je ocijenjen napredak Litve u provedbi preporuka za Litvu koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak Litve u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

               (3)

               Litva je 29. travnja 2016. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2016. i Program stabilnosti za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (4)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera koje povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Litva u svojem Programu stabilnosti za 2016. traži privremeno odstupanje od potrebnog kretanja prilagodbe radi ostvarivanja srednjoročnog proračunskog cilja u 2017., u iznosu od 0,6 % BDP-a, kako bi se u obzir uzele glavne strukturne reforme s pozitivnim utjecajem na dugoročnu održivost javnih financija. No dok se o njima ne postigne konačan dogovor, i dalje vlada nesigurnost u pogledu paketa reformskih mjera i njihove provedbe. Stoga, iako Litva ima dovoljno fiskalnog prostora da iskoristi privremeno odstupanje, čini se da ne ispunjava kriterij u pogledu provedbe reformi kako bi iskoristila klauzulu u vezi sa strukturnim reformama. Nadalje, u ovom trenutku nije moguće ocijeniti uvjerljivost vladine procjene učinka reformi. Stoga se učinak tih reformi još ne odražava u traženoj prilagodbi radi ostvarenja potrebnog srednjoročnog proračunskog cilja za 2017.

               (6)

               Litva je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2016. planira poboljšanje ukupnog salda s deficita od 0,8 % BDP-a u 2016. na suficit od 0,9 % BDP-a u 2019. Procjenjuje se da će (ponovno izračunana (5)) strukturna ravnoteža u 2016. i nakon toga ostati iznad srednjoročnog proračunskog cilja – strukturni deficit od 1 % BDP-a. Kretanje prilagodbe uključuje sustavnu mirovinsku reformu u 2016., ali ne odražava planiranu strukturnu reformu u 2017. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u pasti sa 39,9 % BDP-a u 2016. na 35,7 % BDP-a u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije uvjerljiv je. Mjere potrebne za podupiranje planiranog ciljnog deficita od 2018. nadalje još nisu dovoljno određene. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2016. predviđa se da će strukturni saldo biti -1,2 % BDP-a u 2016. što se može smatrati približnim srednjoročnom proračunskom cilju te -0,8 % BDP-a u 2017., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2016. očekuje se da će Litva biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

               (7)

               Smanjenje broja radno sposobnih građana zbog starenja, loših rezultata zdravstva i znatnog neto iseljavanja može naštetiti litavskom potencijalu rasta i budućoj konvergenciji, ugrožavajući tako održivost mirovinskog sustava i sustava dugoročne skrbi. Do 2030. očekuje se kumulativni gubitak od 35 % radno sposobnog stanovništva. Ne preokrene li se taj trend, ugrozit će dostupnost prikladnih radnih resursa, održivost dugoročnog gospodarskog rasta i sustavâ socijalne sigurnosti, osobito mirovinskog sustava.

               (8)

               Zbog tekućih demografskih trendova naglašava se potreba za sveobuhvatnom mirovinskom reformom u Litvi kojom će se rješavati pitanje srednjoročne održivosti i rizika povezanog s primjerenošću sadašnjeg mirovinskog sustava. Razina siromaštva među starijima u Litvi među najvišima je u Uniji. No u ovome trenutku ne postoji mehanizam indeksacije za mirovine osigurane iz javnog sektora, a izdaci za mirovine po socijalnom osiguranju razmjerno su niski. Parlament još nije donio nacrt zakona koji je Vlada predložila radi uvođenja mehanizma indeksacije, povezivanja dobi umirovljenja s promjenama u vezi s očekivanom životnom dobi nakon 2026. te poboljšanja financiranja temeljnog dijela mirovine po socijalnom osiguranju.

               (9)

               Rezultati zdravstva u Litvi među najlošijima su u Europskoj uniji. Preciznije, stopa smrtnosti stanovništva u dobi od 20 do 64 godine najviša je u Uniji, što snažno utječe na potencijalno dostupnu radnu snagu i produktivnost rada. Među slabostima zdravstvenog sustava još su i preveliko oslanjanje na bolničko liječenje i mali izdaci za prevenciju i javno zdravstvo. Nužno je pozabaviti se problemom toga negativnog demografskog trenda.

               (10)

               Važno je da Litva jačanjem ulaganja u ljudski kapital djeluje protiv nekih negativnih učinaka smanjenja broja svojih radno sposobnih građana i da podupire tranziciju prema gospodarstvu veće dodane vrijednosti. Iako je razina obrazovanja podignuta, udio učenika s nedovoljnim osnovnim vještinama i dalje je visok. Treba pokušati osigurati visokokvalitetnu nastavu koja je ključna za borbu protiv nezadovoljavajućih rezultata i obrazovnih nedostataka. Osim toga, postoje slabosti u kvaliteti nastave u visokom obrazovanju i njegovoj sposobnosti za inovacije. Trajno niska razina sudjelovanja u obrazovanju odraslih potkopava nastojanja da se unaprijedi kvaliteta ljudskog kapitala i poveća produktivnost. Ima znakova novog manjka određenih vještina u određenim gospodarskim sektorima. Očekuje se da taj manjak vještina ubuduće bude sve izraženiji. Snažan rast plaća i usporavanje rasta produktivnosti mogu oslabiti troškovnu konkurentnost. Stoga je važno poboljšati tržišnu usmjerenost obrazovanja, pojednostavniti strukturu i financiranje obrazovnog sustava, razvijati cjeloživotno obrazovanje i poboljšati usmjerenost i učinkovitost aktivnih politika tržišta rada. Litva poduzima mjere poboljšavanja aktivnih mjera na tržištu rada i drugih vrsta potpore tražiteljima posla, ali još se može popraviti usmjerenost na specifične skupine, posebice dugotrajno nezaposlene i one bez potrebnih vještina. Izdaci za učinkovite mjere politike tržišta rada u Litvi i dalje su ograničeni, a socijalna zaštita slaba. Približno 27 % stanovništva Litve u opasnosti je od siromaštva ili socijalne isključenosti, a nejednakost dohotka među najvišima je u Uniji. Vlada planira popraviti pokrivenost i adekvatnost naknada za nezaposlenost i za socijalnu pomoć, ali zakonodavstva o tome još nema.

               (11)

               U tijeku je parlamentarna rasprava o sveobuhvatnoj reviziji zakona o radu i socijalnog modela. Cilj joj je povećati fleksibilnost odnosa na tržištu rada i pružiti veću sigurnost, ali tek treba donijeti odgovarajuće zakonodavstvo. Za provedbu te reforme važno je sudjelovanje socijalnih partnera i širi socijalni dijalog.

               (12)

               Od početka gospodarske krize ulaganja su se polako oporavila, a idućih će ih godina podupirati strukturni i investicijski fondovi EU-a. No prihvaćanje i upotreba nove tehnologije nisu uzeli maha u gospodarstvu, a inovacije su slabe, što sprečava rast produktivnosti. Niska su i privatna ulaganja u istraživanje i inovacije, vjerojatno zbog nedostatnih poticaja za poslovno istraživanje i inovacije te javno-privatnu suradnju. Jačanje privatnih ulaganja moglo bi ublažiti rizike koji se odnose na ovisnost litavskih javnih ulaganja u istraživanje i inovacije o EU-ovim strukturnim i investicijskim fondovima. Sustav visokog školstva pokazuje slabosti u pogledu kvalitete i inovacija, a suradnja sa stranim sveučilištima i istraživačkim centrima ograničena je. Istraživački i inovacijski sustav rascjepkan je i obilježen preklapanjem i dupliciranjem. To sprečava Litvu da postigne kritičnu masu istraživačkih i razvojnih kapaciteta nužnih za povećanje inovativnih znanja. Treba pojačati poticaje za inovaciju i suradnju akademske zajednice i poduzeća, među ostalim i razvojem i ulaganjem u ljudski kapital, kako bi se povećao transfer tehnologije realnom gospodarstvu. Unapređivanje ograničenih kapaciteta litavskih poduzeća da apsorbiraju vanjsko znanje i primijene ga u komercijalne svrhe podignulo bi razinu inovacija.

               (13)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu litavske gospodarske politike i objavila je u izvješću za Litvu za 2016. Ocijenila je i Program stabilnosti, Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Litvi prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Litvi nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog gospodarskog upravljanja EU-om pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 3. u nastavku.

               (14)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

         PREPORUČUJE Litvi da u 2016. i 2017. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               Osigurati da odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja bude ograničeno na sustavnu mirovinsku reformu u 2016. i 2017. Smanjiti porezno opterećenje za osobe s niskim dohotkom premještanjem poreznog opterećenja na druge izvore koji manje štete rastu te povećati poreznu disciplinu, posebice u području PDV-a.

               2.

               Jačati ulaganje u ljudski kapital i rješavati problem manjka vještina usmjeravanjem obrazovanja prema potrebama tržišta, povećavanjem kvalitete nastave i obrazovanja odraslih. Povećati pokrivenost i učinkovitost aktivnih politika tržišta rada. Jačati ulogu mehanizama socijalnog dijaloga. Poboljšati djelotvornost zdravstvenog sustava jačanjem ambulantne skrbi, prevencije bolesti i promicanjem zdravlja. Poboljšati pokrivenost i adekvatnost naknada za nezaposlenost i za socijalnu pomoć.

               3.

               Poduzeti mjere povećanja produktivnosti te prihvaćanja i apsorpcije novih tehnologija na razini gospodarstva. Poboljšati usklađenost inovacijskih politika i poticati privatna ulaganja, među ostalim i alternativnim načinima financiranja.

      Sastavljeno u Bruxellesu 12. srpnja 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. KAŽIMÍR

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

      (3)  SL C 96, 11.3.2016., str. 1.

      (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (5)  Strukturni saldo, prema novom izračunu Komisije, na temelju informacija u Programu stabilnosti, prema usuglašenoj metodologiji.

      (6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.