title: Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2018. o Nacionalnom programu reformi Malte za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2018.

text:
               10.9.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 320/76

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 13. srpnja 2018.
      o Nacionalnom programu reformi Malte za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2018.
      (2018/C 320/17)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Malta navodi kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za Preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 22. ožujka 2018. Vijeće je 14. svibnja 2018. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (2) („Preporuka za europodručje”).

                  (2)

                  Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Malta bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke o ekonomskoj politici europodručja, koja je navedena u preporukama u nastavku, a posebno u preporuci 1. Izvješće za Maltu za 2018. objavljeno je 7. ožujka 2018. U njemu je ocijenjen napredak Malte u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017. (3), mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Malte u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

                  (3)

                  Malta je 13. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018. i svoj Program stabilnosti za 2018. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (4)

                  Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita svoj sporazum o partnerstvu i relevantne programe i predloži izmjene u vezi s njima. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (5)

                  Malta je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2018. planira održati suficit u nominalnom smislu u razdoblju 2018.–2021. Srednjoročni proračunski cilj, tj. uravnoteženo stanje proračuna u pogledu BDP-a, i dalje se ispunjava s pozitivnom razlikom tijekom programskog razdoblja. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će udio duga opće države u BDP-u i dalje biti ispod referentne vrijednosti od 60 % BDP-a utvrđene Ugovorom i da će se postupno smanjiti s 50,8 % BDP-a u 2017. na oko 36 % BDP-a u 2021. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je za 2018. i 2019. i povoljan za 2020. i 2021. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2018. predviđa se da će strukturni saldo zabilježiti suficit od 0,6 % BDP-a u 2018. i 1,1 % BDP-a u 2019., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Općenito, Vijeće smatra da se očekuje da će Malta 2018. i 2019. ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Istodobno bi trebalo pozorno nadzirati kretanje rashoda u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju, posebno s obzirom na moguće buduće rizike za stabilnost prihoda.

                  (6)

                  Kako je navedeno u Preporuci za europodručje 2018., borba protiv strategija agresivnog poreznog planiranja ključna je za sprečavanje narušavanja tržišnog natjecanja među poduzećima, pravedno postupanje prema poreznim obveznicima te zaštitu javnih financija. Budući da strategije agresivnog planiranja poreznih obveznika mogu dovesti do prelijevanja među državama članicama, potrebno je usklađeno djelovanje nacionalnih politika kao dopuna zakonodavstvu Unije. Zbog nepostojanja poreza po odbitku na „izlazna” plaćanja (tj. plaćanja rezidenata Unije rezidentima trećih zemalja) dividendi, kamata i naknada za licenciju koja izvršavaju poduzeća sa sjedištem u Malti može se dogoditi da ta plaćanja uopće ne budu oporezovana ako ne podliježu porezu u zemlji primatelja plaćanja. Premda će novi malteški sustav odbitaka nominalnih kamata doprinijeti smanjenju poticanja zaduživanja u odnosu na financiranje vlasničkim kapitalom, zbog nedostatnih pravila protiv zlouporabe u kombinaciji sa sustavom s relativno visokim stopama koji se temelji na razini izravnih stranih ulaganja postoje mogućnosti za izbjegavanje plaćanja poreza. Radi primjene praksi izbjegavanja plaćanja poreza poduzeća mogu iskoristiti postojanje određenih odredbi u bilateralnim poreznim sporazumima između Malte i drugih država članica, zajedno s poreznim sustavom Malte, prema kojem se poduzeće koje je u Malti rezident, ali nema domicil, oporezuje po odbitku i na temelju doznaka. Komisija prima na znanje predanost Malte u borbi protiv agresivnog poreznog planiranja poreznih obveznika. Na temelju nedavnih razmjena informacija Komisija će nastaviti konstruktivan dijalog u svrhu borbe protiv strategija agresivnog planiranja poreznih obveznika.

                  (7)

                  Dugoročna održivost javnih financija Malte i dalje je izazov. Tomu je jedini uzrok proračunski učinak troškova povezanih sa starenjem stanovništva, kao što su zdravstvena zaštita, dugotrajna skrb i mirovine. Mirovinski sustav suočava se s dvostrukim izazovom: potrebno je postići održivost i istodobno osigurati primjerena mirovinska primanja. Poboljšali su se izgledi za dugoročnu održivost rashoda za mirovine, uglavnom zahvaljujući pozitivnijoj ocjeni dugoročnog potencijala rasta Malte. Međutim, budući da su mjere uvedene u proračunu za 2016. imale samo ograničeni učinak na dugoročnu održivost mirovinskog sustava, to pitanje i dalje predstavlja znatan izazov. Nadalje, unatoč uvođenju mjera za povećanje primjerenosti mirovina, razlika u obuhvaćenosti mirovinama između muškaraca i žena i dalje je velika. Poboljšala se uspješnost zdravstvenog sustava i smanjile liste čekanja. Međutim, i dalje postoje izazovi u pogledu preraspodjele resursa i djelatnosti s bolnica na primarnu zdravstvenu skrb. Zbog institucionalnog uređenja pružanja primarne zdravstvene skrbi stvara se pritisak na bolničku i hitnu medicinsku skrb. Bolnička i primarna zdravstvena skrb nisu dobro koordinirane, a hitna medicinska skrb i dalje se neučinkovito iskorištava. Pristup inovativnim lijekovima i dalje je izazov, i u proračunskom smislu. Poduzete su inicijative kako bi se u obzir uzela sve veća potražnja u okviru sustava dugotrajne skrbi, kao što je poticanje pružanja skrbi na razini zajednice i kućne njege.

                  (8)

                  Postignut je određen napredak u poboljšanju prekogranične suradnje. Međutim, čini se da nadležno malteško tijelo za financijske usluge i dalje ne raspolaže dostatnim osobljem te i dalje postoji zabrinutost u pogledu njegove sposobnosti nadziranja velikog prekograničnog financijskoga sustava, posebno njegova nebankovnog segmenta. Nadalje, budući da uslužni sektor (posebno sektor internetskih igara) znatno doprinosi održivom gospodarskom rastu Malte, što može izazvati poteškoće u vezi s integritetom financijskog sustava, postoji potreba za čvrstim okvirom za sprečavanje pranja novca. Malta je četvrtu Direktivu o sprečavanju pranja novca u svoje nacionalno pravo prenijela nedavno, stoga tek predstoji ocjena učinkovitosti njezine provedbe. Osim toga, nakon prenošenja Direktive u nacionalno pravo malteška su tijela nedavno predstavila integriranu strategiju za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma. Među ostalim mjerama, osnovan je nacionalni koordinacijski odbor za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma, koji je sastavljen od predstavnika vlade i drugih relevantnih nacionalnih tijela. Međutim, i dalje postoje izazovi u pogledu osiguravanja pravilne primjene i učinkovitog izvršavanja nedavno donesenog regulatornog okvira.

                  (9)

                  U kontekstu snažnoga gospodarskog rasta i reformi kojima se potiče zapošljavanje žena i stjecanje novih vještina radne snage, ishodi na tržištu rada u Malti dodatno su se poboljšali. Međutim, i dalje je prisutan problem velike razlike u sudjelovanju muškaraca i žena te žena u dobi iznad 30 godina i osoba s invaliditetom na tržištu rada. Uređenje očinskog i roditeljskog dopusta i dalje je relativno slabo, ali je njihovo postojanje važno kako bi se između muškaraca i žena uravnotežila odgovornost za skrb, kao i za veću potporu sudjelovanju žena na tržištu rada. Problem nedostatka radne snage sve je veći te i dalje postoji neusklađenost postojećih i potrebnih vještina na tržištu rada. Velik dio malteške radne snage i dalje je niskokvalificiran te se tržište rada zbog nedostatka radne snage i vještina sve više oslanja na stranu radnu snagu. Očekuje se da će se nastaviti provedba inicijativa politike u području tržišta rada, vještina i socijalne uključenosti, ali bi trebalo uzimati u obzir praćenje i evaluaciju utemeljenu na ishodima.

                  (10)

                  Stopa prijevremenog napuštanja školovanja od 18,6 % u 2017. i dalje je najviša u Uniji te u tome smislu u odnosu na prethodnu godinu gotovo da i nije bilo napretka. Malta ima i najvišu stopu prijevremenog napuštanja školovanja za osobe s invaliditetom (50 %), što je dvostruko više od prosjeka Unije. Nadalje, na ishode učenja znatno utječe socioekonomski položaj, vrsta škole i invalidski status. Razlika u rezultatima u znanstvenim predmetima među učenicima iz škola s lošijim rezultatima i učenika iz škola s boljim rezultatima među najvećima je u Uniji i odgovara vrijednosti od 150 % prosjeka Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj. Udio učenika sa slabim rezultatima iz područja matematike, prirodoslovlja i čitanja četvrti je po veličini u Uniji. Potreban je sveobuhvatan pristup za poboljšanje kvalitete obrazovanja i smanjenje nejednakosti u obrazovnim ishodima među raznim socijalnim skupinama i vrstama škola.

                  (11)

                  Zbog snažnog gospodarskog rasta povećan je pritisak na infrastrukturu i prirodne resurse. Konkretno, sektor cestovnog prometa suočen je s velikim izazovima u pogledu infrastrukture i dugoročne održivosti. Nedostatna prometna infrastruktura i sve veći troškovi povezani sa zagušenjem čine prepreku ulaganjima. Rast broja vozila i gušći promet razlog su povećanju emisije stakleničkih plinova i negativno utječu na kvalitetu zraka. Ujedno negativno utječu na turizam, koji je važan stup malteškog gospodarstva. Stoga je potreba za rješavanjem problema manjka infrastrukture usko povezana s potrebom za rješenjima za čist promet. Vlada je 2016. donijela ambicioznu nacionalnu prometnu strategiju do 2050. i glavni operativni prometni plan do 2025. Najavila je i projekt u vrijednosti od 700 milijuna EUR za poboljšanje cestovne mreže. Očekuje da će sve te mjere gospodarske troškove zagušenja smanjiti za manje od 20 %. Povećanjem gospodarske aktivnosti mogu se pogoršati postojeća uska grla u infrastrukturi, što bi izazvalo još veći pritisak na okolišne resurse. Osim toga, u planu nije utvrđen jasan cilj za smanjenje emisija stakleničkih plinova iz prometa i ne predlaže se učinkoviti sustav nadzora provedbe prijavljenih mjera (osim petogodišnjeg ciklusa revizije). Stoga je važno utvrditi ciljeve i provesti mjere kako bi se do 2025. znatno smanjilo zagušenje i emisija stakleničkih plinova iz prometa te omogućiti periodično praćenje napretka.

                  (12)

                  Zbog poteškoća koje proizlaze iz veličine i otočne naravi zemlje potreba za znatnijim prijelazom na kružno gospodarstvo posebno je izražena. Pametnim ulaganjima može se doprinijeti smanjenju pritiska na ugrožene prirodne resurse na otoku. Primjerice, poteškoće s odlaganjem građevinskog otpada i otpada od rušenja, ako se ne riješe, mogle bi umanjiti kvalitetu okoliša i privlačnost Malte kao turističkog odredišta. Iako je i dalje pri dnu ljestvice rezultata u području ekoloških inovacija (26. mjesto u Uniji za 2016. u odnosu na 18. mjesto za 2013. prema indeksu ekoloških inovacija), u Malti postoji potencijal za mobiliziranje ulaganja za osmišljavanje ili primjenu inovativnih rješenja za učinkovitije korištenje resursima i energijom u graditeljstvu te bolje upravljanje otpadom i otpadnim vodama. Naime, potrebna su poboljšanja u gospodarenju otpadom uz ulaganja u postrojenja za recikliranje građevinskog otpada i otpada od rušenja te u provedbi kontrola za sprečavanje nezakonitog odlaganja građevinskog otpada i otpada od rušenja ili njegova bacanja u more.

                  (13)

                  Pravosudni sustav i dalje se suočava s poteškoćama u području učinkovitosti te postoji potreba za jačanjem pravnog i institucijskog okvira za borbu protiv korupcije kako bi se osiguralo visokokvalitetno poslovno okruženje. Nedostaci u upravljanju u okviru borbe protiv korupcije mogli bi imati štetan utjecaj na poslovnu klimu i negativno se odraziti na ulaganja. Potrebno je dodatno povećati učinkovitost napora koje Malta ulaže u borbu protiv korupcije, posebno u pogledu istraga i kaznenog progona za suzbijanje korupcije. Poboljšanje okvira upravljanja ključno je za očuvanje ugleda Malte i njezine privlačnosti kao međunarodnog odredišta za ulaganja.

                  (14)

                  Komisija je u okviru europskog semestra za 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Malte i objavila je u Izvješću za Maltu za 2018. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2018. i Nacionalni program reformi za 2018. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Malti prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Malti, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja u Uniji na način da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (15)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2018., i prema njegovu mišljenju (5) očekuje se da će Malta biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu,

            PREPORUČUJE da Malta u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Ojačati opći okvir upravljanja poboljšanjem nacionalnog nadzora nad financijskim poduzećima usmjerenima na međunarodno tržište koja imaju odobrenje za rad u Malti, osiguravanjem učinkovitog izvršavanja okvira za sprečavanje pranja novca i daljnjim jačanjem borbe protiv korupcije.

                  2.

                  Osigurati održivost zdravstvenog i mirovinskog sustava, među ostalim povećanjem zakonske dobi za umirovljenje i ograničavanjem prijevremenog umirovljenja.

         Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2018.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            H. LÖGER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  SL C 179, 25.5.2018., str. 1.

         (3)  SL C 261, 9.8.2017., str. 1.

         (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (5)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


               19.9.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 334/178

      P8_TA(2017)0304
      Preporuka Vijeću o 72. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda
      Preporuka Europskog parlamenta Vijeću od 5. srpnja 2017. o 72. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda 2017/2041(INI))
      (2018/C 334/20)

         Europski parlament,

                  —

                  uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda,

                  —

                  uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima te konvencije UN-a o ljudskim pravima i njihove neobavezne protokole,

                  —

                  uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegove članke 21., 34. i 36.,

                  —

                  uzimajući u obzir 71. zasjedanje Opće skupštine Ujedinjenih naroda,

                  —

                  uzimajući u obzir Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a o ženama, miru i sigurnosti 1325 (2000), 1820 (2009), 1888 (2009), 1889 (2010), 1960 (2011), 2106 (2013), 2122 (2013) i 2242 (2015),

                  —

                  uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. ožujka 2017. o prioritetima EU-a za sjednice Vijeća za ljudska prava 2017. (1),

                  —

                  uzimajući u obzir Godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2015. te politiku Europske unije o tom pitanju,

                  —

                  uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2016. o napadima na bolnice i škole kao povredama međunarodnoga humanitarnog prava (2),

                  —

                  uzimajući u obzir svoju Preporuku Vijeću od 7. srpnja 2016. o 71. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (3),

                  —

                  uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. srpnja 2016. o prioritetima EU-a za 71. zasjedanje Opće skupštine UN-a,

                  —

                  uzimajući u obzir revidirane smjernice EU-a za promicanje i zaštitu prava djeteta,

                  —

                  uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine Ujedinjenih naroda o sudjelovanju Europske unije u radu Ujedinjenih naroda kojom se EU-u jamči pravo interveniranja u Općoj skupštini UN-a, pravo podnošenja usmenih prijedloga i amandmana o kojima se glasuje na zahtjev država članica i pravo odgovora,

                  —

                  uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a iz New Yorka o izbjeglicama i migrantima od 19. rujna 2016.,

                  —

                  uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a A/71/L.48 od 21. prosinca 2016. kojom se uspostavlja „Međunarodni, nepristrani i neovisni mehanizam za pomoć u istrazi i kaznenom progonu osoba odgovornih za najteže zločine prema međunarodnom pravu počinjene u Sirijskoj Arapskoj Republici nakon ožujka 2011.”,

                  —

                  uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 4. veljače 2016. o sustavnom masovnom ubijanju vjerskih manjina koje provodi tzv. Islamska država / Daiš (4),

                  —

                  uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 27. listopada 2016. o stanju u sjevernom Iraku/Mosulu (5),

                  —

                  uzimajući u obzir članak 113. Poslovnika,

                  —

                  uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0216/2017),

                  A.

                  budući da predanost EU-a učinkovitom sustavu multilateralnih odnosa i dobrom globalnom upravljanju, u čijem središtu stoji UN, predstavlja sastavni dio vanjske politike EU-a i počiva na uvjerenju da je sustav multilateralnih odnosa koji se temelji na općeprihvaćenim pravilima i vrijednostima najprikladniji za rješavanje globalnih kriza, izazova i prijetnji;

                  B.

                  budući da više nacionalističkih i protekcionističkih pokreta diljem svijeta dovodi u pitanje međunarodni poredak koji se temelji na suradnji, dijalogu, slobodnoj i pravednoj trgovini te ljudskim pravima;

                  C.

                  budući da bi EU trebao imati proaktivnu ulogu u stvaranju Ujedinjenih naroda koji mogu učinkovito doprinijeti globalnim rješenjima, miru i sigurnosti, demokraciji i međunarodnom poretku temeljenom na vladavini prava; budući da države članice EU-a trebaju nastaviti ulagati napore za daljnje koordiniranje i objedinjavanje svojih djelovanja u okviru organa i tijela sustava Ujedinjenih naroda u skladu s mandatom iz članka 34. stavka 1. UEU-a;

                  D.

                  budući da EU i njegove države članice i dalje kolektivno najviše financijski doprinose sustavu UN-a, osiguravajući gotovo 50 % svih doprinosa UN-u, dok države članice EU-a doprinose s oko 40 % redovitog proračuna UN-a; budući da bi doprinosi EU-a UN-u trebali biti vidljiviji;

                  E.

                  budući da EU radi na postizanju ekološke održivosti, posebice u borbi protiv promjene klime, promicanjem međunarodnih mjera i akcija za očuvanje i poboljšanje kvalitete okoliša te za održivo gospodarenje prirodnim resursima;

                  F.

                  budući da je EU jedan od najvećih zaštitnika i promicatelja ljudskih prava, temeljnih sloboda, kulturnih vrijednosti i raznolikosti, demokracije i vladavine prava;

                  G.

                  budući da je sigurnosno stanje u EU-u sve nestabilnije i promjenjivije zbog velikog broja dugogodišnjih i novih sigurnosnih izazova koji uključuju nasilne sukobe, terorizam, organizirani kriminal, propagandu i kibernetičko ratovanje, nezabilježene valove izbjeglica i migracijske pritiske te klimatske promjene, koje je nemoguće riješiti na nacionalnoj razini i koji iziskuju regionalna i globalna rješenja te aktivnu i konstruktivnu suradnju;

                  H.

                  budući da EU i UN trebaju imati glavnu ulogu u provedbi programa održivog razvoja do 2030. u cilju iskorjenjivanja siromaštva i stvaranja zajedničkog blagostanja, hvatanja u koštac s nejednakosti, stvaranja sigurnijeg i pravednijeg svijeta te suzbijanja klimatskih promjena i zaštite prirodnog okoliša; budući da je Opća skupština UN-a odlučila pojačati napore te organizacije u provedbi novog razvojnog programa;

                  1.

                  upućuje sljedeće preporuke Vijeću:

            Mir i sigurnost

                  (a)

                  da u svjetlu kršenja međunarodnog prava na tim područjima nastavi pozivati na potpuno poštovanje suverenosti, međunarodno priznatih granica i teritorijalne cjelovitosti zemalja istočne Europe i južnog Kavkaza, i to Gruziju, Republiku Moldovu i Ukrajinu; da podrži i obnovi diplomatske napore za postizanje mirnog i održivog rješenja svih dugotrajnih sukoba i onih koji su u tijeku, kao i sukob u regiji Gorski Karabah, i zaštitu ljudskih prava, teritorijalnu cjelovitost, suzdržavanje od uporabe sile, jednaka prava svih naroda kao i pravo na samoodređenje na terenu; da potiče međunarodnu zajednicu da u potpunosti provede politiku nepriznavanja nezakonitog pripajanja Krima; da aktivno pojača pritisak na Rusiju kao stalnog člana Vijeća sigurnosti UN-a kako bi se riješio sukob u Ukrajini u skladu sa Sporazumom iz Minska kao i prekinula okupacija gruzijskih regija Abhazije i Južne Osetije; da pronađe geopolitičku ravnotežu kojom se odbacuju sve težnje za isključivim sferama utjecaja;

                  (b)

                  da nastavi u potpunosti podržavati napore koje UN ulaže u pronalaženje sveobuhvatnog rješenja za završetak podjele Cipra te ističe da će rješenje ciparskog problema imati pozitivan učinak na cijelu regiju, kao i na grčke i turske Ciprane; poziva Vijeće da se iskoristi sve svoje resurse kako bi podržalo uspješno zaključenje postupka ponovnog ujedinjenja i poduprlo ulogu UN-a;

                  (c)

                  da podrži napore pod vodstvom UN-a kako bi se osiguralo rješenje pitanja imena bivše jugoslavenske republike Makedonije u obliku sporazuma između Skopja i Atene;

                  (d)

                  da snažno potakne sve države članice UN-a da stave na raspolaganje sve potrebne financijske i ljudske resurse kao pomoć lokalnom stanovništvu u oružanim sukobima i izbjeglicama te da apelira na sve države članice UN-a da ispune svoje financijske obveze prema UN-u;

                  (e)

                  da podrži nuklearni sporazum između Irana i članova Vijeća sigurnosti i Njemačke kao važan uspjeh međunarodne diplomacije, a osobito diplomacije EU-a, i nastavi vršiti pritisak na Sjedinjene Države radi njegove praktične provedbe;

                  (f)

                  da upotrijebi sve raspoložive instrumente za poboljšanje usklađenosti djelovanja državnih i nedržavnih dionika s međunarodnim humanitarnim pravom; da podrži napore pod vodstvom Međunarodnog odbora Crvenog križa usmjerene na uspostavu učinkovitog mehanizma za jačanje usklađenosti s međunarodnim humanitarnim pravom;

                  (g)

                  da potiče preuzimanje multilateralnih obveza za pronalazak trajnih održivih političkih i mirovnih rješenja za aktualne sukobe na Bliskom istoku i sjevernoj Africi, posebno u Siriji, Iraku, Jemenu i Libiji; te da obnovi diplomatske napore za rješavanje zamrznutih sukoba diljem svijeta; da nastavi pružati podršku radu, djelovanju i inicijativama posebnog izaslanika UN-a u cilju rješavanja tih sukoba; da traži trajnu humanitarnu, financijsku i političku pomoć međunarodne zajednice za rješavanje humanitarne situacije te da radi na trenutačnom prekidu nasilja; da spriječi bilo kakvo kršenje međunarodnog humanitarnog prava i međunarodnog prava o ljudskim pravima, uključujući direktno ciljanje civilne infrastrukture i civilnog stanovništva te da oštro osudi kršenja tih prava u Siriji; da potakne sve države članice UN-a da stave na raspolaganje sve potrebne financijske i ljudske resurse kao pomoć stanovništvu u područjima zahvaćenim sukobima; da podrži napore UN-a za pronalaženje održivog rješenja za sukob u Siriji i Iraku te da nastavi podupirati ulogu EU-a u području humanitarnog rada i regionalnih inicijativa EU-a; da potakne međunarodnu zajednicu da poduzme sve što je u njezinoj moći za oštru osudu osoba odgovornih za ratne zločine, zločine protiv čovječnosti i genocid počinjen tijekom sukoba u Siriji, pred nacionalnim pravosudnim sustavima, međunarodnim sustavima ili ad hoc sudovima; da podrži inicijativu za mirovni plan UN-a u Jemenu i da se hitno uhvati u koštac s aktualnom humanitarnom krizom; da pozove sve strane da poštuju ljudska prava i slobode svih jemenskih građana te da istakne važnost poboljšanja sigurnosti svih osoba koje rade za mirovne i humanitarne misije u zemlji; da potiče politiku približavanja između Irana i Saudijske Arabije kao ključnu mjeru u ublažavanju regionalnih napetosti te kao put prema rješavanju sukoba u Jemenu i drugdje; da dodatno potiče takvo djelovanje kako bi se riješili temeljni uzorci terorizma i ekstremizma koji su prijetnja međunarodnoj sigurnosti i regionalnoj stabilnosti; da pozove na jaču potporu vladi u Libiji koju podupire UN i da ima središnju ulogu u stabilizaciji Libije i očuvanju njezina jedinstva i teritorijalne cjelovitosti u okviru libijskog političkog dogovora; da ponovno istakne hitnu potrebu da se sve oružane snage ujedine pod nadzorom legitimnih civilnih vlasti kako je navedeno u libijskom političkom dogovoru; da ponovno pruži podršku naporima posebnog koordinatora UN-a za bliskoistočni mirovni proces i posebnog predstavnika glavnog tajnika UN-a za Zapadnu Saharu kako bi se riješili ti dugotrajni sukobi; poziva na provedbu rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a o Bliskom istoku;

                  (h)

                  da podupre unutarnje sirijske pregovore vođene načelima Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 2254 (2015); da istakne da bi strane trebale za cilj imati okvirni sporazum koji obuhvaća politički paket za provođenje prijelaznog političkog procesa koji se provodi u skladu s jasnim redoslijedom i ciljnim vremenskim planovima određenima u rezoluciji 2254 (2015); da istakne da je za postizanje tog cilja utvrđen jasan program koji se sastoji od četiri dijela; da izrazi zabrinutost zbog toga što neprestane borbe u Siriji narušavaju prekid vatre koji je stupio na snagu 30. prosinca 2016., uz znatne negativne posljedice za sigurnost sirijskih civila, pristup humanitarne pomoći i zamah političkog postupka; da podrži poziv posebnog izaslanika glavnog tajnika UN-a za Siriju državama jamcima prekida vatre u Siriji da poduzmu hitne napore za poštovanje prekida vatre;

                  (i)

                  da postupa u skladu s presudom Suda Europske unije o Zapadnoj Sahari i podrži napore UN-a za jamčenje pravednog i trajnog rješenja sukoba u Zapadnoj Sahari na temelju prava naroda Sahrawi na samoodređenje u skladu s odgovarajućim rezolucijama UN-a; da se UN-ovoj misiji za referendum u Zapadnoj Sahari (MINURSO) dodijeli mandat ljudskih prava, u skladu sa ostalim misijama UN-a za očuvanje mira;

                  (j)

                  da se pobrine da Opća skupština UN-a u suradnji s EU-om i SAD-om osigura sve instrumente za omogućivanje održivosti i djelotvornosti dvodržavnog rješenja na temelju granica iz 1967. godine prema kojem je Jeruzalem glavni grad obiju država, te da Izrael ima sigurne i priznate granice i živi u miru pokraj nezavisne, demokratske i održive susjedne Palestine;

                  (k)

                  da poziva na veću podršku iračkim institucijama i njihovo osnaživanje te rad na ostvarenju uključivijeg društva i reintegracije svih raseljenih etničkih i vjerskih manjina, uključujući u sjevernom Iraku u kojemu se nakon kraja vojne operacije u Mosulu i oko njega mora pronaći mirno i uključivo rješenje nakon sukoba; da ponovno istakne ključnu važnost trajne zaštite civila i poštovanja međunarodnog humanitarnog prava u provedbi vojnih strategija u Iraku;

                  (l)

                  da nastavi s rješavanjem glavnih sigurnosnih prijetnji u regijama Sahela, Sahare i jezera Čad, Velikih jezera te Roga Afrike s ciljem suzbijanja terorističke prijetnje koju predstavljaju ISIL/Daiš, podružnice al-Kaide i Boko Haram ili druge povezane terorističke skupine;

                  (m)

                  da surađuje s čitavom međunarodnom zajednicom kako bi se riješila humanitarna kriza koja prijeti sigurnosti na afričkom kontinentu, osobito u Somaliji, Sudanu, Južnom Sudanu, Srednjoafričkoj Republici, Maliju, Nigeriji, Burundiju i općenito području Velikih jezera; da potiče države članice UN-a da povećaju podršku povećanju uloge i vlastitih kapaciteta Afričke unije u posredovanju i upravljanju krizom težeći usklađenosti s naporima Ureda UN-a za potporu izgradnji mira; da osigura brzu prilagodbu misije MONUSCO u skladu s njezinim novim mandatom, a posebice provedbu sporazuma od 31. prosinca 2016.,

                  (n)

                  da pozove međunarodnu zajednicu da udruži snage kako bi upravljala aktualnim političkim krizama u Demokratskoj Republici Kongu i spriječila raspad državne vlasti u toj zemlji;

                  (o)

                  da naglasi važnost ulaganja dodatnih napora u sprječavanje sukoba, pri čemu u obzir treba uzeti čimbenike poput političke ili vjerske radikalizacije, nasilja u izbornom razdoblju, raseljavanja i klimatskih promjena;

                  (p)

                  da skrene pozornost članica UN-a, osobito članica Vijeća sigurnosti UN-a, na povećanje napetosti između nekih zemalja zapadnog Balkana; da apelira na njihove čelnike da pokažu suzdržanost u svojim regionalnim politikama te da EU i UN ostanu u potpunosti uključeni u traženje trajnog rješenja bilateralnih razlika, kao i da djeluju kao posrednici kad je to potrebno; da osudi ruske postupke na zapadnom Balkanu koji prijete destabilizacijom krhkog postupka reformi u zemljama regije i narušavanja njihovih ambicija povezanih s EU-om i NATO-om;

                  (q)

                  da dodatno potiču nastojanja UN-a kako bi se postigao mir u Afganistanu te kako bi se prevladala nestabilna sigurnosna situacija u toj zemlji;

                  (r)

                  da oštro osudi aktivnosti sjevernokorejskog vodstva koje prijete miru i sigurnosti na Korejskom poluotoku i šire; da potakne Kinu, kao stalnog člana Vijeća sigurnosti UN-a, da izvrši dodatan pritisak na sjevernokorejski režim da primiri agresivno djelovanje koje prijeti regionalnoj i međunarodnoj sigurnosti; da osmisli i provede snažan odgovor, uz potporu širokog i dovoljno snažnog međunarodnog konsenzusa, kako bi se sjevernokorejski režim odvratio od daljnjeg razvoja neprijateljskih nuklearnih sposobnosti i provođenja izvanteritorijalnih ubojstava, otmica i napada;

                  (s)

                  da apelira na Opću skupštinu i Vijeće sigurnosti UN-a na raspravu o napetostima u Južnom kineskom moru s namjerom da sve uključene strane potaknu na zajedničku finalizaciju pregovora o kodeksu ponašanja;

                  (t)

                  da pozdravi usvajanje Rezoluciju 2307 (2016) od strane Vijeća za sigurnost UN-a i čestita Vladi i narodu Kolumbije na naporima za ostvarivanje mira;

                  (u)

                  da znatno poveća podršku država članica mirovnim operacijama i operacijama za izgradnju mira UN-a koje uključuju komponentu ljudskih prava i jasne izlazne strategije, posebno doprinosima u pogledu osoblja i opreme, te da u tom smislu naglasi ulogu EU-a u pružanju pomoći; da osigura bolju vidljivost za tu podršku i doprinose; da dodatno razvije postupke za primjenu zajedničke sigurnosne i obrambene politike EU-a u svrhu potpore operacijama UN-a, uz obraćanje dovoljne pozornosti različitim dimenzijama složenog upravljanja krizom, kao što su ljudska prava, održivi razvoj te temeljni uzroci masovne migracije; da pruži podršku reformi Vijeća sigurnosti UN-a u slučajevima u kojima postoje dokazi o ratnim zločinima i zločinima protiv čovječnosti;

                  (v)

                  da pruži podršku glavnom tajniku UN-a u njegovim naporima za povećanje uključenosti UN-a u mirovnim pregovorima;

                  (w)

                  da podupre potpunu provedbu rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a o ženama, miru i sigurnosti; da pozove na promicanje ravnopravnog i potpunog sudjelovanja žena kao aktivnih dionika; da potiče aktivnu uključenost žena u sprječavanje i rješavanje sukobâ te u borbi protiv nasilnog ekstremizma; da podsjeti da se spolno nasilja kao što je silovanje koristi kao ratna taktika te da ono predstavlja ratni zločin; da osigura sigurnu zdravstvenu pomoć za slučajeve silovanja u ratu; da pozove na jačanje zaštite žena i djevojaka u situacijama sukoba, posebno u pogledu seksualnog nasilja, da podupre i ojača međunarodne napore preko Ujedinjenih naroda kako bi se zaustavilo uključivanje djece u oružane sukobe te da osigura rodnu analizu kao i uključivanje pitanja rodnih i ljudskih prava u svim aktivnostima UN-a; da pozove na razvoj pokazatelja za mjerenje napretka sudjelovanja žena u izgradnji mira i sigurnosti;

                  (x)

                  da se hitno i bez odgode pozabavi svim aspektima izvješća UN-a od 15. svibnja 2015. o ocjeni korektivnih mjera i pomoći za seksualno iskorištavanje i zlostavljanje koje je u mirovnim operacijama počinilo osoblje UN-a i drugo osoblje te da uspostavi funkcionalne i transparentne mehanizme nadzora i odgovornosti u pogledu navodnih povreda; da pozove na istragu, progon i kažnjavanje bez odgode svog vojnog i civilnog osoblja koji su počinili seksualno nasilje;

                  (y)

                  da dodatno ojača ulogu načela odgovornosti za pružanje zaštite kao važnog načela za rad država članica UN-a na rješavanju sukoba, ljudskim pravima i razvoju; da i dalje podržava napore za nastavak operacionalizacije načela odgovornosti za pružanje zaštite i da podržava UN u njegovoj ključnoj ulozi pružanja pomoći državama u provedbi načela odgovornosti za pružanje zaštite kako bi se poduprla ljudska prava, vladavina prava i međunarodno humanitarno pravo; da promiče široku definiciju koncepta ljudske sigurnosti i načela odgovornosti za pružanje zaštite;

                  (z)

                  da podupre sve države članice UN-a da potpišu i ratificiraju Konvenciju o zabrani uporabe, stvaranja zaliha, proizvodnje i prijenosa protupješačkih mina i o njihovom uništenju;

                  (aa)

                  da pokrene javnu i sveobuhvatnu raspravu sa svim članicama Opće skupštine UN-a o važnosti poštovanja ustavnih ograničenja predsjedničkih ovlasti diljem svijeta;

            Borba protiv terorizma

                  (ab)

                  da ponovo istakne svoju nedvosmislenu osudu terorizma i svoju punu podršku mjerama kojima je cilj poraz i iskorjenjivanje terorističkih organizacija, posebno ISIL-a/Daiša, koje predstavljaju jasnu prijetnju regionalnoj i međunarodnoj sigurnosti; ustraje u tome da sve mjere poduzete u borbi protiv terorizma budu u cijelosti u skladu s međunarodnim humanitarnim pravom i pravom o ljudskim pravima;

                  (ac)

                  da pruža podršku UN-u u tome da borbu protiv terorizma učini ključnim elementom plana njegova sprečavanja u skladu sa sudjelovanjem EU-a u preventivnim mjerama za borbu protiv terorizma i suzbijanje nasilnog ekstremizma; da ojača zajedničke napore EU-a i UN-a u borbi protiv temeljnih uzroka ekstremnog nasilja i terorizma u suzbijanju hibridnih prijetnji i razvijanju istraživanja i izgradnje kapaciteta u području kibernetičke obrane; da promiče obrazovanje kao sredstvo za sprječavanje nasilnog ekstremizma i da se osloni na postojeće inicijative za izgradnju mira lokalnih partnera kako bi se osmislila, provela i razvila strategija za borbu protiv radikalizacije i novačenja terorista, uz promicanje međunarodnog djelovanja kako bi se osobe odgovorne za nasilje privele pravdi; da podupre pojačani doprinos EU-a inicijativama UN-a za izgradnju kapaciteta u vezi s borbom protiv stranih boraca i nasilnog ekstremizma;

                  (ad)

                  da poveća napore u suzbijanju novačenja terorista i borbi protiv terorističke propagande, ne samo preko društvenih medija, već i preko mreža radikalnih propovjednika mržnje; da pruži podršku aktivnostima za jačanje otpornosti zajednica na koje je usmjerena ekstremistička propaganda i koje su podložne radikalizaciji, uključujući rješavanjem ekonomskih, socijalnih, kulturnih i političkih uzroka koji su doveli do toga; da podrži politike protiv radikalizacije i politike deradikalizacije u skladu s Planom djelovanja UN-a za sprječavanje nasilnog ekstremizma; da podsjeti da su promicanje i zaštita ljudskih prava te poštovanje vladavine prava ključni elementi u politikama za borbu protiv terorizma;

                  (ae)

                  da surađuje s Općom skupštinom UN-a u suzbijanju financiranja terorizma i na izgradnji mehanizama za identificiranje terorista i terorističkih organizacija te na jačanju mehanizama za zamrzavanje imovine diljem svijeta, istodobno podupirući međunarodne standarde pravičnog postupka i vladavine prava;

                  (af)

                  da pojača djelotvornost međunarodne policijske, pravne i pravosudne suradnje u borbi protiv terorizma i prekograničnog kriminala; u tom pogledu pozdravlja rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 2322 (2016) i naglašava potrebu da se ubrzaju procesi međunarodne pravosudne suradnje, pojačaju postojeći mehanizmi međunarodne policijske suradnje i ažurira mreža kontakata između središnjih i pravosudnih tijela;

            Neširenje oružja i razoružanje

                  (ag)

                  da podrži napore UN-a za sprječavanje nedržavnih aktera i terorističkih skupina u razvoju, proizvodnji, nabavi ili prijenosu oružja za masovno uništenje i njegovog sustava isporuke; da ustraje na potpunoj usklađenosti s Ugovorom o neširenju nuklearnog oružja, Konvencijom o kemijskom oružju i Konvencijom o biološkom oružju te da poduzme aktivne mjere za globalno razoružanje;

                  (ah)

                  da promiče potpunu provedbu Ugovora o trgovini oružjem i potiče sve države članice UN-a da potpišu i ratificiraju taj ugovor;

                  (ai)

                  da radi na učinkovitom djelovanju protiv nezakonite trgovine oružjem i streljivom i njihova preusmjeravanja, uključujući malo i lako oružje, osobito razvojem sustava za praćenje oružja; da zahtijeva od država članica UN-a da poduzmu aktivne mjere za globalno razoružanje;

                  (aj)

                  da posebnu pozornost posveti tehnološkom napretku u području naoružavanja robotike, a posebice naoružanim robotima i bespilotnim letjelicama i njihovoj sukladnosti s međunarodnim pravom; da uspostavi pravni okvir za bespilotne letjelice i naoružane robote u skladu s odredbama međunarodnog humanitarnog prava kako bi se spriječilo državne i nedržavne dionike da zloupotrebljavaju te tehnologije za nezakonite aktivnosti;

            Migracije

                  (ak)

                  da pozove na jačanje globalnog odgovora na migracije, oslanjajući se na uspješno održavanje sastanka na visokoj razini Opće skupštine UN-a o rješavanju pitanja masovnih kretanja izbjeglica i migranata 19. rujna 2016. te rješavanje izazova i sigurnosnih pitanja koja se pojavljuju, a koji su potaknuti aspektima nezakonite migracije, krijumčarenja ljudi i trgovine ljudima te na poduzimanje mjera za stvaranje zakonitih mogućnosti migracije; naglašava potrebu za djelotvornom i hitnom predanosti u suočavanju s temeljnim uzrocima humanitarne krize i neviđenih migracijskih i izbjegličkih tokova;

                  (al)

                  da promiče veću potporu radu UNHCR-a u izvršavanju međunarodnog mandata za zaštitu izbjeglica, uključujući ranjive skupine kao što su žene, djeca i osobe s invaliditetom; da istakne znatan financijski jaz između proračunskih potreba UNHCR-a i dobivenih sredstava te da zahtijeva veću međunarodnu solidarnost; da pozove na veće redovito financiranje UN-a namijenjeno proračunu temeljnih aktivnosti UNHCR-a kako bi se očuvalo njegovo funkcioniranje; da pozove na politički angažman, financiranje i konkretne mjere solidarnosti za potporu Deklaraciji iz New Yorka o izbjeglicama i migrantima;

                  (am)

                  da zagovara i štiti prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba (LGBTI) da pozove na stavljanje izvan snage zakonodavstva u državama članicama UN-a kojim se osobe kriminaliziraju na temelju spolnosti ili rodnog identiteta te da promiče međunarodne mjere za borbu protiv zločina iz mržnje potaknutih homofobijom i transfobijom;

                  (an)

                  da promiče i poštuje načela mišljenja i izražavanja, kako je navedeno u članku 19. Opće deklaracije o ljudskim pravima, te da naglasi važnost slobode tiska u zdravom društvu i uloge svakog građanina u njemu;

                  (ao)

                  da pozove na jačanje sustava zaštite djece i da podrži konkretne mjere u najboljem interesu djece izbjeglica i migranata koje se temelje na Konvenciji o pravima djeteta;

                  (ap)

                  da zahtijeva više napora u sprječavanju nezakonitih migracija i u borbi protiv krijumčarenja ljudi i trgovine ljudima, posebno suzbijanjem kriminalnih mreža kroz pravovremenu i učinkovitu razmjenu relevantnih informacija obavještajnih službi; da poboljša metode za utvrđivanje i zaštitu žrtava te ojača suradnju s trećim zemljama radi praćenja, oduzimanja i vraćanja prihoda od kaznenih djela u tom sektoru; da na razini UN-a insistira na važnosti ratifikacije i potpune provedbe Konvencije UN-a protiv transnacionalnog organiziranog kriminaliteta i njezinih protokola protiv krijumčarenja migranata kopnom, morem i zrakom te o sprječavanju, suzbijanju i kažnjavanju trgovine ljudima, osobito ženama i djecom;

            Ljudska prava, demokracija i vladavina prava

                  (aq)

                  da potakne sve države, uključujući države članice EU-a, da brzo ratificiraju Fakultativni protokol uz Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima kojim se uspostavljaju mehanizmi pritužbi i ispitivanja;

                  (ar)

                  da pozove sve države, posebice države članice EU-a, da aktivno sudjeluju u pregovorima u UNHCR-u u Ženevi o međunarodnom obvezujućem ugovoru o transnacionalnim korporacijama i ljudskim pravima;

                  (as)

                  da jasno i čvrsto ponovi da su sva ljudska prava utvrđena konvencijama UN-a univerzalna, nedjeljiva, međuovisna i međusobno povezana te da se moraju poštovati; da zatraži veću zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda u svim dimenzijama njihova izraza, među ostalim i u kontekstu novih tehnologija; da i dalje potiče sve države članice UN-a da potpišu, ratificiraju i provedu različite konvencije o ljudskim pravima te da poštuju svoje obveze u smislu izvješćivanja u okviru tih instrumenata; da pozove na obranu slobode mišljenja i izražavanja; da istakne važnost slobodnih medija;

                  (at)

                  da pozove sve države članice UN-a da provedu preporuke posebnog izvjestitelja UN-a o suvremenim oblicima rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije i s njima povezane netrpeljivosti; da promiče, jača i integrira mjere kojima se promiče jednakost žena i muškaraca; poziva na daljnje osnaživanje žena i djevojaka, kojim se jača vodstvo i sudjelovanje žena na svim razinama donošenja odluka, među ostalim posvećujući posebnu pozornost uključivanju pripadnica manjina; da pozove na iskorjenjivanje svakog nasilja i diskriminacije protiv žena i djevojčica, uzimajući također u obzir diskriminaciju na temelju rodnog identiteta i rodnog izražavanja; da promiče prava djece, posebice u pogledu njihova pristupa obrazovanju te rehabilitacije i reintegracije djece unovačene u oružane skupine, te iskorjenjivanje dječjeg rada, mučenja, vračanja u kojemu sudjeluju djeca, trgovine djecom, dječjih brakova i seksualnog iskorištavanja; da aktivno promiče pružanje potpore daljnjim mjerama protiv kršenja prava pripadnika skupine LGBTI; da podrži blisko praćenje situacije pripadnika skupine LGBTI i branitelja njihovih ljudskih prava u državama u kojima postoje zakoni protiv njih;

                  (au)

                  da se nastavi zalagati za slobodu vjere ili uvjerenja; da poziva na veće napore u zaštiti vjerskih i drugih manjina; da traži veću zaštitu vjerskih i etničkih manjina od progona i nasilja; da poziva na ukidanje zakona kojima se kriminalizira blasfemija ili apostazija i koji služe kao paravan za progon vjerskih manjina i nevjernika; da podrži rad posebnog izvjestitelja UN-a za slobodu vjeroispovijedi ili uvjerenja; da aktivno radi na tome da UN prizna genocid koji je nad vjerskim, etničkim i drugim manjinama počinio ISIL/Daiš i da se slučajevi navodnih zločina protiv čovječnosti, ratnih zločina i genocida upute Međunarodnom kaznenom sudu; da podrži napore koje UN ulaže u borbu protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih i ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja, masovnih pogubljenja i pogubljenja zbog kaznenih djela povezanih s drogom;

                  (av)

                  da ponovno istakne svoju nedvosmislenu osudu bilo kakvog oblika nasilja, uznemiravanja, zastrašivanja ili progona branitelja ljudskih prava, zviždača, novinara ili blogera; da zagovara imenovanje posebnog predstavnika glavnog tajnika UN-a za sigurnost novinara;

                  (aw)

                  da podsjeti na obvezu Opće skupštine UN-a da prilikom izbora za članstvo u Vijeću UN-a za ljudska prava (UNHCR) mora uzeti u obzir poštuju li i promiču kandidati zaštitu ljudskih prava, vladavinu prava i demokraciju; da za članstvo u UNHCR-u pozove na uspostavu jasnih kriterija zaštite ljudskih prava koji se temelje na uspješnosti;

                  (ax)

                  da ojača ulogu Međunarodnog kaznenog suda i sustava međunarodnog kaznenog pravosuđa radi promicanja odgovornosti i okončanja prakse nekažnjavanja; da pozove sve države članice UN-a da se pridruže Međunarodnom kaznenom sudu ratificiranjem Rimskog statuta te da potaknu ratifikaciju izmjena iz Kampale; da Međunarodnom kaznenom sudu pruže snažnu diplomatsku, političku i financijsku potporu;

                  (ay)

                  da podsjeti na stajalište EU-a o nultoj stopi tolerancije za smrtnu kaznu; da održava čvrstu suradnju u promicanju ukidanja smrtne kazne diljem svijeta; da pozove na uvođenje moratorija na primjenu smrtne kazne te da nastavi raditi na njezinu univerzalnom ukidanju; da na temelju iskustva iz Uredbe Vijeća (EZ) br. 1236/2005 pokrene inicijativu za promicanje međunarodnog okvira za borbu protiv instrumenata mučenja i smrtne kazne;

                  (az)

                  da potiče jače sudjelovanje u promicanju vladavine prava, zajedničkog pitanja koje povezuje tri stupa UN-a: mir i sigurnost, ljudska prava i razvoj; da surađuje s Visokim povjerenikom Ujedinjenih naroda za ljudska prava kako bi se apeliralo na vlasti u Venezueli da puste na slobodu sve političke zatvorenike i poštuju diobu vlasti;

                  (ba)

                  da podrži napore UN-a u uspostavi međunarodnog okvira za sport i ljudska prava, čime bi se olakšalo sprječavanje i praćenje kršenja ljudskih prava povezanih s velikim sportskim događajima te pružanje pravnog lijeka;

                  (bb)

                  da dodatno podrži rad visokog povjerenika UN-a za ljudska prava u poboljšanju pravne odgovornosti i pristupa pravnim sredstvima za žrtve kršenja ljudskih prava povezanog s poslovanjem kako bi se pridonijelo pravednom i djelotvornijem sustavu pravnih sredstava u nacionalnim zakonodavstvima, posebno u slučajevima teških povreda ljudskih prava u poslovnom sektoru; da pozove sve vlade da ispune svoju dužnost u pogledu jamčenja poštovanja ljudskih prava i dostupnosti pravde žrtvama koje se suočavaju i s praktičnim i s pravnim izazovima kada nastoje pristupiti pravnim sredstvima na nacionalnoj i međunarodnoj razini u vezi s kršenjem ljudskih prava povezanih s poslovanjem;

            Razvoj

                  (bc)

                  da naglasi vodeću uloga EU-a u procesu koji je doveo do toga da Opća skupština UN-a u rujnu 2015. donese Program održivog razvoja do 2030. i njegovih 17 ciljeva održivog razvoja; da poduzme konkretne korake kako bi se osigurala učinkovita provedba Programa održivog razvoja do 2030. i 17 ciljeva održivog razvoja kao važnih instrumenata za sprečavanje i održivi razvoj; da radi na poboljšanju života budućih naraštaja te da potiče i podržava države da preuzmu odgovornost i uspostave nacionalne okvire za postizanje 17 ciljeva održivog razvoja; da potiče države članice UN-a da ispune svoje obveze u vezi s izdacima za razvojnu pomoć i da pozove na usvajanje čvrstog okvira pokazatelja i na korištenje statističkih podataka za praćenje napretka i jamčenje odgovornosti za ocjenjivanje stanja u zemljama u razvoju, praćenja napretka i osiguranja odgovornosti; ustraje na tome da, osim BDP-a, treba pratiti i druge pokazatelje kako bi se što točnije utvrdila stvarna situacija u zemljama u razvoju i kako bi se provodilo učinkovito suzbijanje siromaštva s ciljem održivog razvoja, posebno u slučaju zemalja sa srednjim dohotkom; da pozove na inicijative diljem EU-a u promicanju i zaštiti prava žena; da pozove na potpunu provedbu Pekinške platforme za djelovanje i Programa djelovanja Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju (ICPD) te usklađenosti politika radi održivog razvoja;

                  (bd)

                  da nastavi s naporima u cilju postizanja usklađenosti politika u interesu razvoja u svim politikama EU-a, što je ključno za postizanje ciljeva održivog razvoja, te da također na razini UN-a potiče veću usklađenost politika u skladu s ciljem 17.14; da podrži poticaj UN-a jačanju napora za pružanje podrške u obliku integrirane i koordinirane politike za provedbu Programa za održivi razvoj do 2030. i time promiče sustav UN-a za razvoj koji djeluje na integriraniji način, uz pojačan međuagencijski rad i zajedničku provedbu projekata, osobito jačanjem spone sigurnosti i razvoja; da traži od UN-a da izgradnju kapaciteta i dobro upravljanje sustavno integrira u svoje dugoročne razvojne strategije u cilju iskorjenjivanja siromaštva i gladi, sprečavanje sukoba i učinkovite izgradnje otpornosti te da promiče ekološki, ekonomski i socijalno održiv razvoj, da se bori protiv društvenih nejednakosti te pruži humanitarnu pomoć stanovništvu; da naglasi da se pristupom sigurnoj, pouzdanoj i pristupačnoj opskrbi vodom i odgovarajućim sanitarnim uslugama poboljšava životni standard, proširuju lokalna gospodarstva te promiče stvaranje dostojanstvenijih radnih mjesta;

                  (be)

                  da ustraje na tome da Politički forum o održivom razvoju na visokoj razini postane glavno tijelo za jamčenje dosljednog, učinkovitog i uključivog praćenja i ocjene provedbe ciljeva održivog razvoja; da prepozna važnu ulogu koju organizacije civilnog društva imaju u uspješnom provođenju Programa održivog razvoja do 2030. i postizanju ciljeva održivog razvoja; da prepozna ključnu ulogu i učinak ciljeva održivog razvoja za međunarodni mir i sigurnost;

            Klimatske promjene

                  (bf)

                  da učvrsti vodeći položaj EU-a u borbi protiv klimatskih promjena i osnaži njegovu daljnju suradnju s UN-om u tom području; da pozove sve države članice UN-a da poštuju Pariški sporazum i da osiguraju brzu provedbu odluka donesenih na Konferenciji Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama održanoj 2015.;

                  (bg)

                  da blisko surađuje s malim otočnim državama i drugim zemljama suočenima s najtežim posljedicama klimatskih promjena kako bi se zajamčilo da se njihov glas i njihove potrebe uzmu u obzir na različitim forumima UN-a;

            EU i reforma sustava UN-a

                  (bh)

                  da pozove države članice EU-a na bliskiju koordinaciju njihova djelovanja u okviru organa i tijela sustava Ujedinjenih naroda te da se dodatno uključe u poboljšanje promatračkog statusa EU-a u nekim podorganizacijama UN-a; da ojača komunikaciju i osigura da stajališta država članica na razini EU-a budu sve više koordinirana; da nastoji uskladiti stajališta sa zemljama kandidatkinjama, zemljama partnerima i drugim zemljama sličnih mišljenja;

                  (bi)

                  da radi na jačanju međunarodne fiskalne suradnje podupirući stvaranje međunarodnog poreznog tijela u okviru sustava UN-a; da se automatskom razmjenom informacija o poreznim pitanjima na međunarodnoj razini i stvaranjem zajedničke globalne crne liste poreznih oaza bori protiv utaje poreza i pranja novca;

                  (bj)

                  da aktivno podržava sveobuhvatnu reformu Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda na temelju širokog konsenzusa kako bi se bolje odražavala nova svjetska stvarnost i djelotvornije rješavali sadašnji i budući sigurnosni izazovi; da pruži podršku ostvarenju dugoročnog cilja stvaranja mjesta za EU u reformiranom Vijeću sigurnosti UN-a; da apelira na članice Vijeća sigurnosti UN-a da se suzdrže od korištenja prava veta u slučajevima počinjenja zločina protiv čovječnosti; da promiče revitalizaciju rada Opće skupštine UN-a i poboljšanu suradnju i usklađenost djelovanja svih institucija UN-a, što bi trebalo poboljšati učinkovitost, uspješnost, legitimnost, transparentnost, odgovornost, kapacitet i reprezentativnost sustava kako bi se brže odgovorilo na globalne izazove;

                  (bk)

                  da snažno podrži program reformi novoizabranog glavnog tajnika UN-a; da pruži podršku poticaju za reformu UN-ove mirovne i sigurnosne strukture, funkcioniranja i strukture Tajništva kroz pojednostavljenje, decentralizaciju i fleksibilnost te pojednostavljenja njegove financijske organizacije; da uspostavi djelotvoran sustav zaštite zviždača u UN-u;

                  (bl)

                  da aktivno podrži napore koje glavni tajnik UN-a ulaže u imenovanje većeg broja žena na funkcije višeg rukovodstva u sjedištu UN-a;

                  (bm)

                  da potakne raspravu o temi uloge parlamenata i regionalnih skupština u sustavu UN-a i o temi uspostave Parlamentarne skupštine Ujedinjenih naroda kako bi se povećao demokratski profil i unutarnji demokratski proces te organizacije i omogućilo svjetskom civilnom društvu da bude izravno uključeno u donošenje odluka;

                  2.

                  nalaže svojem predsjedniku da ovaj prijedlog proslijedi Vijeću, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, Komisiji te, radi obavijesti, Općoj skupštini Ujedinjenih naroda i glavnom tajniku Ujedinjenih naroda.

         (1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0089.

         (2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0201.

         (3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0317.

         (4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0051.

         (5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0422.