title: Preporuka Vijeća od 9. srpnja 2013. o nacionalnom programu reforme Malte za 2013. i davanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Malte za razdoblje 2012.-2016.

text:
               30.7.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 217/59

      PREPORUKA VIJEĆA

   od 9. srpnja 2013.
   o nacionalnom programu reforme Malte za 2013. i davanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Malte za razdoblje 2012.-2016.
   2013/C 217/15
   Ovaj tekst još nije preveden na hrvatski jezik i stoga se prvo objavljuje na engleskom jeziku. Objava na hrvatskom jeziku uslijedit će čim prijevod bude dostupan.
   THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION,
   Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Articles 121(2) and 148(4) thereof,
   Having regard to Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies (1), and in particular Article 5(2) thereof,
   Having regard to Regulation (EU) No 1176/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 November 2011 on the prevention and correction of macroeconomic imbalances (2), and in particular Article 6(1) thereof,
   Having regard to the recommendation of the European Commission,
   Having regard to the conclusions of the European Council,
   Having regard to the opinion of the Employment Committee,
   Having regard to the opinion of the Economic and Financial Committee,
   Having regard to the opinion of the Social Protection Committee,
   Having regard to the opinion of the Economic Policy Committee,
   Whereas:

               (1)

               On 26 March 2010, the European Council agreed to the Commission’s proposal to launch a new strategy for jobs and growth, Europe 2020, based on enhanced coordination of economic policies, which focuses on the key areas where action is needed to boost Europe’s potential for sustainable growth and competitiveness.

               (2)

               On 13 July 2010, the Council adopted a recommendation on the broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Union (2010 to 2014) and, on 21 October 2010, it adopted a decision on guidelines for the employment policies of the Member States (3), which together form the ‘integrated guidelines’. Member States were invited to take the integrated guidelines into account in their national economic and employment policies.

               (3)

               On 29 June 2012, the Member States’ Heads of State or Government decided on a Compact for Growth and Jobs, providing a coherent framework for action at national, EU and euro area levels using all possible levers, instruments and policies. They decided on action to be taken at the level of the Member States, in particular expressing full commitment to achieving the objectives of the Europe 2020 strategy and to implementing the country-specific recommendations.

               (4)

               On 10 July 2012, the Council adopted a Recommendation (4) on Malta’s National Reform Programme for 2012 and delivered its opinion on Malta’s Stability Programme for 2012-2015.

               (5)

               On 28 November 2012, the Commission adopted the Annual Growth Survey, marking the start of the 2013 European Semester for economic policy coordination. Also on 28 November 2012, the Commission, on the basis of Regulation (EU) No 1176/2011, adopted the Alert Mechanism Report, in which it identified Malta as one of the Member States for which an in-depth review would be carried out.

               (6)

               The European Parliament has been duly involved in the European Semester, in accordance with Regulation (EC) No 1466/97, and, on 7 February 2013, adopted a resolution on employment and social aspects in the Annual Growth Survey 2013 and a resolution on the contribution to the Annual Growth Survey 2013.

               (7)

               On 14 March 2013, the European Council endorsed the priorities for ensuring financial stability, fiscal consolidation and action to foster growth. It underscored the need to pursue differentiated, growth-friendly fiscal consolidation, to restore normal lending conditions to the economy, to promote growth and competitiveness, to tackle unemployment and the social consequences of the crisis, and to modernise public administration.

               (8)

               On 10 April 2013, the Commission published the results of its in-depth review for Malta, under Article 5 of Regulation (EU) No 1176/2011. The Commission’s analysis leads it to conclude that Malta is experiencing macroeconomic imbalances, which deserve monitoring and require policy action. In particular, the banking sector and real estate market developments justify close monitoring. The long-term sustainability of public finances requires policy attention.

               (9)

               On 30 April 2013, Malta submitted its 2013 National Reform Programme and its Stability Programme for the period 2012-2016. In order to take account of their interlinkages, the two Programmes have been assessed at the same time.

               (10)

               Based on the assessment of the Stability Programme pursuant to Regulation (EC) No 1466/97, the Council is of the opinion that the macroeconomic scenario underpinning the budgetary projections in the Programme is plausible. The Council abrogated its decision on the existence of an excessive deficit in Malta on 4 December 2012 (5), on account of its correction in 2011, which based on the Commission services 2012 autumn forecast appeared durable. However, in 2012 Malta recorded a general government deficit of 3,3 % of GDP, again above the reference value of 3 % of GDP. The objective of the budgetary strategy outlined in the Stability Programme is to gradually reduce the deficit from 3,3 % of GDP in 2012 to 0,8 % of GDP in 2016, implying gradual progress towards the medium-term objective (MTO). The Stability Programme confirms the MTO of a balanced position in structural terms, which is more ambitious than required by the Stability and Growth Pact, but its achievement is not planned within the Stability Programme period. The 2013 deficit target in the Stability Programme relies on relatively high growth in tax revenues, which does not appear to be fully explained by the underlying macroeconomic scenario. In addition, it is not sufficiently supported by detailed measures, as is also the case for the subsequent years. As a result, the change in the planned (recalculated) structural balance is significantly higher than in the Commission services forecast. According to the latter, the structural balance improves by just ¼ percentage points of GDP in 2013 and only marginally in 2014, on a no-policy-change basis.
               General government debt is projected to remain above the 60 % of GDP threshold over the whole Stability Programme horizon. The national authorities project the debt to increase to 74,2 % of GDP in 2014 and subsequently to start decreasing to 70 % by 2016. In the Commission services 2013 spring forecast, the debt-to-GDP ratio is expected to increase slightly faster, to 74,9 % in 2014, as the primary deficit is expected to continue expanding. Given the correction of the excessive deficit in 2011, Malta is in a three-year transitional period as regards the applicability of the debt reduction benchmark, starting in 2012. Malta did not make sufficient progress towards compliance with the debt criterion in 2012 and is not projected to do so in 2013-2014. While Malta’s fiscal framework is quite flexible, its non-binding nature and the short horizon of fiscal planning are not supportive of a sound fiscal position. Directive 2011/85/EU (6) on budgetary frameworks has not yet been transposed and a structural budget balance rule, as provided for in the Treaty on Stability, Coordination and Governance in the Economic and Monetary Union, signed on 2 March 2012 in Brussels, has not yet been introduced into national law. The Stability Programme states the intention of the Government to set up a Fiscal Council, but no concrete plans are laid out.

               (11)

               Tax compliance and evasion continue to pose a challenge to the quality of public finances. The authorities have introduced a number of relevant measures and additional ones are in the pipeline, but implementation needs to be monitored closely as concrete results are yet to materialise. Tax incentives for companies to take on debt are still very high. In 2012, Malta stood out as the country with the second highest gap between the tax treatment of debt and equity financing of new investment. This debt bias may lead to excessively high corporate leverage and inefficient allocation of capital. Malta is among the few Member States without any provisions to counter the debt bias.

               (12)

               Malta still faces challenges regarding the sustainability of its public finances in view of the budgetary impact of ageing which is projected to considerably exceed the EU average. The increase in pension expenditure accounts for more than half of the total projected increase in age-related expenditure, while when compared to other Member States the statutory retirement age remains low and the increase legislated with the 2006 reform is slow. A further reform is necessary to ensure sustainability while safeguarding adequacy and addressing intergenerational equity concerns. While discussions were held with social partners no concrete proposals for further pension reform were put forward. The employment rate of older workers is low and a comprehensive active ageing strategy has still to be finalised. Limited primary care provision, combined with the projected ageing of the population may lead to high healthcare costs in the long term. The administrative capacity in the area of public procurement is weak, leading to complicated and lengthy procedures.

               (13)

               Measures taken to reduce the rate of early school leaving, including the recent launch of the preparatory process leading to an early school leaving strategy are welcome, also with a view to reducing the mismatch between the demand and supply of skills. The effectiveness of the policy efforts made will depend on proper and timely implementation which will have to be closely monitored. However, the insufficient link of education and training to the needs of the labour market is a major bottleneck. The envisaged creation of a single apprenticeship scheme covering more qualification levels is also expected to contribute to fostering a workforce geared to the needs of the labour market.

               (14)

               Malta has also taken significant steps to increase participation by women in the labour force, mainly aimed at improving reconciliation of work and family life. Also benefitting from a favourable cohort effect, the employment rate of women continues to rise. However, there is room for improvement: the employment rate of women still remains low, parenthood still has a significant effect on the participation of women on the labour market, and the gender employment gap is the highest in the Union. Reinforcing the promotion of flexible working arrangements and increasing the provision of affordable childcare and afterschool facilities to a wider segment of the population can contribute to further increasing the employment rate of women.

               (15)

               Malta’s cost-of-living adjustment mechanism has specific characteristics which appear to mitigate its negative effect on overall labour-market performance and wage adjustment: the mechanism grants a fixed amount increase, thus representing only partial compensation for inflation to wages above the ‘reference’ basic wage, micro- and macro-level derogation clauses are available, and wage bargaining is fully decentralised. Nevertheless in the event of very adverse phases of the economic cycle, the system still poses a potential challenge to the flexibility of real wages, thereby hindering labour market adjustment and hampering competitiveness. The volatility of prices of some components of the price index used in the mechanism, in particular energy prices could put pressure on inflation through wage-price spirals. Therefore, the collection of wage and productivity data on sectoral level, and a close monitoring of the impact of the wage indexation system will be essential to mitigate potential risks. The Maltese authorities should closely monitor the impact of the mechanism on the economy and stand ready to reform it as appropriate.

               (16)

               Malta’s competitiveness remains at risk in view of the very limited diversification and poor environmental performance of its energy supply leading to high electricity tariffs. The dire financial state of the main energy provider (Enemalta), adds to this insecurity, but the electricity connector with Sicily is expected to provide relief after 2014. While a number of initiatives have been further pursued, such as the uptake of photovoltaic power, the share of renewable energy sources remains particularly low and the feasibility of major projects, such as the development of wind farms, seems to be at stake. Progress was registered in energy efficiency, notably for public buildings, supported through Union funding. The environmental performance of Malta’s transport system is also poor. Malta would benefit from a comprehensive transport strategy that seeks to improve public transport, the road network, the system’s carbon performance and to further encourage the use of other types of transport than passenger cars.

               (17)

               The banking sector in Malta is very large when compared to the domestic economy. While this is notably due to non-core domestic and international banks, which have limited exposure to the domestic economy, continued strict supervision of them is justified to prevent negative impact on financial stability from their activities. Domestic banks remain highly exposed to the property market while specific loan-loss provisions are relatively low. Policy discussions have taken place but this still has to translate into appropriate regulatory action. The judicial system suffers from inefficiencies that pose a further risk to financial stability. The long time needed to resolve insolvency cases obstructs the efficient enforcement of collateral rights. In times of economic stress, this may additionally burden banks’ balance sheets and increase losses, resulting in recapitalisation needs.

               (18)

               In the context of the European Semester, the Commission has carried out a comprehensive analysis of Malta’s economic policy. It has assessed the National Reform Programme and the Stability Programme, and has presented an in-depth review. It has taken into account not only their relevance for sustainable fiscal and socioeconomic policy in Malta but also their compliance with EU rules and guidance, given the need to reinforce the overall economic governance of the Union by providing EU-level input into future national decisions. Its recommendations under the European Semester are reflected in recommendations (1) to (5) below.

               (19)

               In the light of this assessment, the Council has examined the Stability Programme, and its opinion (7) is reflected in particular in recommendation (1) below.

               (20)

               In the light of the Commission’s in-depth review and this assessment, the Council has examined the National Reform Programme and the Stability Programme. Its recommendations under Article 6 of Regulation (EU) No 1176/2011 are reflected in recommendations (2) and (5) below.

               (21)

               In the context of the European Semester the Commission has also carried out an analysis of the economic policy of the euro area as a whole. On this basis the Council has issued specific recommendations addressed to the Member States whose currency is the euro (8). As a country whose currency is the euro, Malta should also ensure the full and timely implementation of those recommendations,

         HEREBY RECOMMENDS that Malta take action within the period 2013-2014 to:

               1.

               Specify and implement the measures needed to achieve the annual structural adjustment effort set out in the Council recommendations under the excessive deficit procedure in order to correct the excessive deficit by 2014 in a sustainable and growth-friendly manner, limiting recourse to one-off/temporary measures. After correcting the excessive deficit, pursue the structural adjustment effort at an appropriate pace so as to reach the MTO by 2019. Put in place a binding, rule-based multiannual fiscal framework in 2013. Ensure concrete delivery of measures taken to increase tax compliance and fight tax evasion, and take action to reduce the debt bias in corporate taxation.

               2.

               To ensure the long-term sustainability of public finances, continue to reform the pension system to curb the projected increase in expenditure, including by measures such as accelerating the increase in the statutory retirement age, increasing the effective retirement age by aligning the retirement age or pension benefits to changes in life expectancy and by encouraging private pension savings. Take measures to increase the employment rate of older workers by finalising and implementing a comprehensive active ageing strategy. Pursue healthcare reforms to increase the cost-effectiveness of the sector, in particular by strengthening public primary care provision. Improve the efficiency and reduce the length of public procurement procedures.

               3.

               Continue to pursue policy efforts to reduce early school leaving, notably by setting up a comprehensive monitoring system, and increase the labour-market relevance of education and training to address skills gaps, including through the announced reform of the apprenticeship system. Continue supporting the improving labour-market participation of women by promoting flexible working arrangements, in particular by enhancing the provision and affordability of childcare and out-of-school centres.

               4.

               Continue efforts to diversify the energy mix and energy sources, in particular through increasing the take-up of renewable energy and the timely completion of the electricity link with Sicily. Maintain efforts to promote energy efficiency and reduce emissions from the transport sector.

               5.

               Take measures to further strengthen the provisions for loan-impairment losses in the banking sector to mitigate potential risks arising from exposure to the real estate market. Maintain policy effort to ensure strict banking sector supervision, including for the non-core domestic and internationally-oriented banks. Improve the overall efficiency of the judicial system, for example by reducing the time needed to resolve insolvency cases.

      Done at Brussels, 9 July 2013.

            For the Council

            The President

         R. ŠADŽIUS

      (1)  OJ L 209, 2.8.1997, p. 1.

      (2)  OJ L 306, 23.11.2011, p. 25.

      (3)  Maintained for 2013 by Council Decision 2013/208/EU of 22 April 2013 on guidelines for the employment policies of the Member States (OJ L 118, 30.4.2013, p. 21).

      (4)  OJ C 219, 24.7.2012, p. 61.

      (5)  Council Decision 2012/778/EU of 4 December 2012 (OJ L 342, 14.12.2012, p. 43).

      (6)  Council Directive 2011/85/EU of 8 November 2011 on requirements for budgetary frameworks of the Member States (OJ L 306, 23.11.2011, p. 41).

      (7)  Under Article 5(2) of Regulation (EC) No 1466/97.

      (8)  See page 97 of the current Official Journal.


title: Preporuka Vijeća od 11. srpnja 2017. o Nacionalnom programu reformi Češke za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke za 2017.

text:
               9.8.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 261/12

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 11. srpnja 2017.
   o Nacionalnom programu reformi Češke za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke za 2017.
   (2017/C 261/03)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2017. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Češka nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)

               Izvješće za Češku za 2017. objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Češke u rješavanju preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke za tu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Češke u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Češkoj ne postoje makroekonomske neravnoteže.

               (3)

               Češka je 25. travnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017., 28. travnja 2017. svoj Program konvergencije za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (4)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESI fondovi) za razdoblje 2014.–2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Češka je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2017. planira proračunski višak u nominalnom smislu u razdoblju između 2016. i 2020. Tijekom programskog razdoblja i dalje će se srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 1,0 % BDP-a, ostvarivati s pozitivnom razlikom. Prema Programu konvergencije za 2017. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u postupno smanjiti na 32,7 % 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerojatan je. Dok se rizik u pogledu ostvarivanja proračunskih ciljeva općenito čini umjerenim, znatno smanjenje javnih ulaganja 2016., povezano s početkom novog ciklusa fondova Unije, moglo bi dovesti do toga da javna ulaganja u 2017. budu veća od očekivanih. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2017. predviđa se da će se strukturni saldo smanjiti na približno 0 % BDP-a 2017. i -0,2 % BDP-a 2018., čime će ostati iznad razine srednjoročnog proračunskog cilja. Općenito, Vijeće smatra da se očekuje da će Češka 2017. i 2018. ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (6)

               U Češkoj i dalje postoje umjereni rizici za fiskalnu održivost u dugoročnom razdoblju. Oni prvenstveno proizlaze iz predviđenog učinka javne potrošnje povezane sa starenjem stanovništva, osobito u području zdravstvene skrbi i mirovina. Predviđeno povećanje dugoročne potrošnje u području zdravstvene skrbi razlog je za zabrinutost u smislu upravljanja i troškovne učinkovitosti sustava zdravstvene skrbi, koji se uvelike oslanja na skuplju bolničku skrb. Određene mjere trenutačno su u različitim fazama provedbe, ali rezultati još nisu vidljivi. Nedavno donesene ili planirane mjere za izmjenu mirovinskog sustava mogle bi u slučaju njihove provedbe dugoročno pogoršati javne financije. Prvo, Parlament je donio zakone kojima se vlada ovlašćuje fleksibilnije prilagođavati mehanizam indeksacije mirovina. Parlament raspravlja i o prijedlozima o ograničavanju zakonske dobi za umirovljenje na 65 godina i uspostavi mehanizma za redovito preispitivanje dobi za umirovljenje. Trenutačno se raspravlja i o dodatnim promjenama, kao što su velikodušniji mehanizam indeksacije mirovina i diferencirane stope socijalnog osiguranja ovisno o broju djece.

               (7)

               Zakonom o fiskalnoj odgovornosti koji je Parlament donio u siječnju 2017. žele se ukloniti glavni nedostaci fiskalnog okvira Češke jer je nedavno ocijenjen kao jedan od najslabijih u Uniji. No neovisno fiskalno vijeće za nadzor provedbe pravila tek treba imenovati. Osim toga, provedba novih mjera bit će ključna za povećanje učinkovitosti i stabilnosti fiskalnog okvira.

               (8)

               Češka je suočena s izazovima u sprečavanju korupcije te neučinkovitostima u javnoj nabavi. Iako je proveden niz mjera vladinog antikorupcijskog programa, a druge su reforme u tijeku, korupcija se u praksi ne suzbija sustavno. Općenito, u praksi javne nabave u Češkoj još nema dovoljno tržišnog natjecanja, što je vidljivo u velikom broju postupaka s jedinstvenom ponudom i izravnih dodjela, osobito u informatičkom sektoru. Neučinkovitost potpore osposobljavanju i nedostatak objedinjenih struktura za nabavu i stručnih centara ograničavaju profesionalizaciju i otežavaju postizanje odgovarajuće vrijednosti za uložen novac u javnoj nabavi. U tom je smislu znakovita i vrlo ograničena upotreba kvalitete kao kriterija za dodjelu. I dalje postoje veliki izazovi povezani s prijelazom na e-nabavu. To su, među ostalim, potreba za poboljšanjem državne platforme za e-nabavu (Nacionalni elektronički alat) i za pojašnjenjem uvjeta za kontinuiranu uporabu privatnih platformi koje su već aktivne na češkom tržištu e-nabave.

               (9)

               Poslovno okružje u Češkoj narušavaju veliko regulatorno opterećenje i brojne administrativne prepreke, osobito postupci izdavanja dozvola i porezni propisi. Vlada je u rujnu 2016. predstavila izmjenu Zakona o gradnji i povezanog zakonodavstva u cilju ubrzanja i pojednostavnjenja postupka izdavanja građevinskih dozvola integriranjem procjene okolišnog učinka u taj postupak. Ta je izmjena trenutačno u postupku parlamentarnog nadzora. Troškovi ispunjavanja poreznih obveza za poduzeća još su iznad prosjeka Unije. Među nedostacima su i česte izmjene poreznog zakona. Rješavanje problema kršenja poreznih propisa i dalje je prioritet čeških nadležnih tijela, no ne stavlja se jači naglasak na pojednostavnjenje. Zakon o porezu na dohodak, koji tek treba biti predstavljen, usmjeren je na pojednostavnjenje poreznog zakona, ali njegov nacrt još nije dostupan.

               (10)

               Upotreba usluga e-uprave u Češkoj među najnižima je u Uniji, ali se povećala od 2015. Češka tijela poduzela su mjere za poboljšanje dostupnosti usluga e-uprave, ali mnoge od njih još su u tijeku, a neke pojedinačne mjere još nisu započete. Nadležnost za uvođenje usluga podijeljena je među nekoliko ministarstava te dionici uočavaju ograničenu međusektorsku suradnju.

               (11)

               Intenzitet istraživanja i razvoja znatno se povećao proteklih godina, ali ne prate ga odgovarajuća poboljšanja u kvaliteti rezultata istraživanja i razvoja. Nastavljaju se reforme upravljanja sustavom istraživanja i razvoja, ali one još nisu u potpunosti provedene. Vlada je u veljači 2017. odobrila novu metodologiju evaluacije (Metodika 17+) kojom se namjerava ojačati mehanizme povezane s dodjelom sredstava za osnovno i primijenjeno istraživanje. Poduzet je niz mjera za stvaranje jačih veza između akademske zajednice i poduzeća oslanjajući se na strukturni utjecaj nacionalnih platformi za inovacije.

               (12)

               Obrazovni rezultati općenito su dobri, ali pogoršala se razina osnovnih vještina. Na uspješnost snažno utječe socioekonomski položaj učenika. Loši obrazovni rezultati skupina u nepovoljnom položaju, posebno romske zajednice, jasan su razlog za zabrinutost. Procjenjuje se da vrlo visok udio romske djece rano napušta školu. Donesene su brojne zakonodavne i administrativne mjere za promicanje uključivog obrazovanja te se sad počinju provoditi. Očekuje se da će one doprinijeti smanjenju jaza u razini obrazovanja i postignućima između romske i neromske djece. Parlament je u ožujku 2016. donio izmjene Zakona o obrazovanju uključivanjem posljednje godine predškolskog obrazovanja u obvezno obrazovanje i osiguravanjem da mlađa djeca imaju pravo na mjesto u vrtiću. Ipak, nejednakosti u obrazovnom sustavu prepreka su za poboljšanje kvalitete ljudskog kapitala, a ograničavaju i rezultate na tržištu rada kasnije u životu. Sve veći zahtjevi koji se nameću nastavnicima i starenje nastavnika pokazuju da je privlačnost nastavničkog zanimanja i dalje problem. Djelomično je razlog tomu i relativno niska plaća, iako su plaće porasle proteklih godina. Vlada je konačno nakon više odgoda odobrila novi karijerni sustav za nastavnike i pedagoško osoblje, razvijen kako bi se ta struka učinila privlačnijom. Razvijaju se mogućnosti kontinuiranog stručnog usavršavanja nastavnika uz znatnu potporu iz fondova Unije, osobito aktivnosti profesionalnog razvoja povezanih s poučavanjem mješovitih skupina i uključivim obrazovanjem. Parlament je u siječnju 2016. donio reformu visokog obrazovanja, čije je rezultate potrebno pratiti. Planira se i reforma sustava financiranja visokih učilišta.

               (13)

               Stopa nezaposlenosti u Češkoj i dalje pada. Zbog postroženja uvjeta na tržištu rada poslodavcima je teže zaposliti radnike. Još ima potencijala za rješavanje problema nedostatka radne snage zapošljavanjem nedovoljno zastupljenih skupina, kao što su žene s malom djecom, niskokvalificirani radnici i članovi romske zajednice. Povećanjem sposobnosti pružanja informacija i aktivacije javnih službi za zapošljavanje, zajedno s primjerenim i dobro usmjerenim aktivnim politikama tržišta rada te individualiziranim uslugama, doprinijelo bi se poticanju sudjelovanja nedovoljno zastupljenih skupina. Sudjelovanje žena s malom djecom na tržištu rada otežavaju trajni nedostatak pristupačnih i kvalitetnih usluga skrbi o djeci, posebno za djecu do dobi od tri godine, pravo na dugi roditeljski dopust, ograničena upotreba fleksibilnog radnog vremena od strane obaju roditelja te niska stopa uzimanja roditeljskog dopusta od strane očeva. Proteklih godina poduzete su određene mjere za rješavanje tih pitanja. Međutim, rezultati niskokvalificiranih radnika na tržištu rada osjetno su slabiji od svih ostalih skupina. U Parlamentu se trenutačno raspravlja o zakonodavnom okviru za socijalno stanovanje, kojim bi se trebali utvrditi nacionalni standardi i ciljne skupine.

               (14)

               Komisija je u okviru europskog semestra 2017. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Češke i objavila je u Izvješću za Češku za 2017. Ocijenila je i Program konvergencije za 2017. i Nacionalni program reformi za 2017. te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Češkoj u proteklim godinama. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Češkoj, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine Unije.

               (15)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2017. i njegovo je mišljenje (4) da se očekuje da će Češka ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu,

         PREPORUČUJE da Češka 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               Osigurati dugoročnu održivost javnih financija, uzimajući u obzir starenje stanovništva. Povećati učinkovitost javne potrošnje, osobito suzbijanjem korupcije i neučinkovitih praksi u javnoj nabavi.

               2.

               Ukloniti prepreke rastu, osobito pojednostavnjenjem postupaka za dodjelu građevinskih dozvola i daljnjim smanjenjem administrativnog opterećenja poduzeća uvođenjem ključnih usluga e-uprave, poboljšanjem kvalitete istraživanja i razvoja te poticanjem zapošljavanja nedovoljno zastupljenih skupina.

      Sastavljeno u Bruxellesu 11. srpnja 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         T. TÕNISTE

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

      (3)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (4)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: 2009/848/EZ: Preporuka Komisije od 28. listopada 2009. o lakšem oslobađanju digitalne dividende u Europskoj uniji  Tekst značajan za EGP

text:
               13/Sv. 051

               HR

               Službeni list Europske unije

               220

         32009H0848

               L 308/24

               SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE

               28.10.2009.

      PREPORUKA KOMISIJE

   od 28. listopada 2009.
   o lakšem oslobađanju digitalne dividende u Europskoj uniji
   (Tekst značajan za EGP)
   (2009/848/EZ)
   KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA,
   uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 211.,
   budući da:

               (1)

               U svojim Zaključcima od 12. lipnja 2008. Vijeće je pozvalo Komisiju da pripremi koherentnu osnovu za usklađenu uporabu spektra oslobođenog kao rezultat prelaska s analognog na digitalno emitiranje (digitalna dividenda) na neisključivoj, neobvezujućoj osnovi. Navedeno treba posebno uključivati tehničke aspekte, analizu troškova i društveno-gospodarski učinak različitih mišljenja i regulatornih uvjeta za pristup spektru.

               (2)

               U svojoj Rezoluciji od 24. rujna 2008. o ostvarivanju pune koristi od digitalne dividende u Europi: zajednički pristup uporabi spektra oslobođenog prelaskom na digitalno emitiranje (1), Europski je parlament također naglasio moguću korist od usklađenog pristupa uporabi spektra u Europskoj uniji u smislu ekonomije razmjera, razvoja interoperativnih bežičnih usluga i izbjegavanja rascjepkavanja koje dovodi do neoptimalne uporabe oskudnih resursa. Stoga je Parlament zatražio aktivnu suradnju između država članica kako bi se prevladale nacionalne prepreke učinkovitoj (pre)namjeni digitalne dividende.

               (3)

               U svojim ranijim Zaključcima od 1. prosinca 2005. Vijeće je već pozvalo države članice da, ako je moguće, završe prelazak do 2012.

               (4)

               Na temelju regulatornog okvira za elektroničke komunikacije države članice trebaju poticati učinkovitu uporabu radiofrekvencijskog spektra te osigurati njegovo učinkovito upravljanje. U kombinaciji s načelom bolje regulacije, navedeno podrazumijeva da se namjenom radiofrekvencijskog spektra mora postići najveća korist za društvo u kulturnom, gospodarskom i socijalnom smislu. Međutim, s obzirom na različite nacionalne kontekste i naslijeđa, navedeno se načelo mora primjenjivati postupno te uz dovoljno fleksibilnosti.

               (5)

               Potencijalna društvena i gospodarska korist od budućih usluga koje će djelovati u digitalnoj dividendi ne može se potpuno ostvariti sve dok se ne oslobodi radiofrekvencijski spektar koji se ranije koristio ili se trenutno koristi za analogno emitiranje. Osim toga, digitalna zemaljska televizijska tehnologija sve je dostupnija korisnicima i potrošačima po pristupačnim cijenama. Nekoliko je država članica već ukinulo tehnologije analognog emitiranja, a nekoliko ih je odlučilo osigurati uporabu digitalne tehnologije za cjelokupno emitiranje do 2012. godine.

               (6)

               Stoga je na europskoj razini nužno osigurati koherentnu politiku u vezi s prelaskom na digitalnu tehnologiju i ukidanjem analognog emitiranja, tako da se navedeno provede što prije u skladu s ranijim planovima određenih država članica. Ako se u tu svrhu dodjeljuju subvencije, dodjela treba biti u skladu s propisima o državnim potporama.

               (7)

               Sadašnja je gospodarska kriza naglasila hitnost potrebe za stavljanjem na raspolaganje dovoljne količine radiofrekvencijskog spektra za razvoj bežične infrastrukture velike brzine za pružanje širokopojasnih usluga s ciljem povećanja produktivnosti i uštede troškova u širem gospodarstvu. Navedeno je u skladu s ciljevima Plana gospodarskoga oporavka odobrenog na sastanku Europskog vijeća od 12. prosinca 2008. u kojem je kao cilj postavljeno ostvarivanje 100 %-tne pokrivenost širokopojasnim uslugama između 2010. i 2013. Kao što je naglašeno u Dokumentu o ključnim pitanjima Vijeća u vezi s konkurentnošću iz ožujka 2009., navedeno se može u potpunosti ostvariti samo uz uporabu bežičnih tehnologija, na primjer u ruralnim područjima u kojima je žična infrastruktura nepraktična. Stoga je pravovremeno ukidanje analognog emitiranja ključno za učinkoviti doprinos novih usluga, koje na temelju digitalne dividende koriste oslobođeni radijski spektar, nastojanjima EU-a u pogledu gospodarskoga oporavka.

               (8)

               Već su sklopljeni međunarodni sporazumi, uključujući one sklopljene na Regionalnoj radiokomunikacijskoj konferenciji Međunarodne telekomunikacijske unije (ITU) (RRC-06) u lipnju 2006. i Svjetskoj radiokomunikacijskoj konferenciji ITU-a (WRC-07) u studenom 2007., o namjeni dijela frekvencija digitalne dividende, i to potpojasa 790-862 MHz, prvenstveno za pokretne usluge i emitiranje te za nepokretne usluge od 2015. ili čak i prije tog datuma ovisno o, prema potrebi, tehničkom usklađivanju s drugim državama. Osim toga, nekoliko država članica već je najavilo da planiraju ili aktivno razmatraju otvaranje potpojasa 790-862 MHz za usluge koje nisu usluge zemaljskog emitiranja velike snage.

               (9)

               S obzirom na navedena kretanja, postoji hitna potreba za razvojem usklađenog pristupa digitalnoj dividendi u Europskoj uniji kako bi se izbjegla pojava rascjepkavanja između država članica. U protivnom će doći do sprečavanja uspostave jedinstvenog tržišta za usluge i opremu, gubitka povezane ekonomije razmjera i nemogućnosti učinkovitog doprinosa digitalne dividende gospodarskom oporavku na razini EU-a. Pored toga, kako bi pomogla u ostvarivanju navedenog cilja, Komisija može pružiti pomoć državama članicama u pregovorima s neeuropskim državama na dvostranoj ili višestranoj osnovi.

               (10)

               U svom Mišljenju od 18. rujna 2009. o digitalnoj dividendi, Skupina za politiku radiofrekvencijskog spektra preporučila je Europskoj komisiji da djeluje najkasnije do 31. listopada 2009. kako bi se na razini EU-a umanjila neizvjesnost u vezi s mogućnošću država članica da stave na raspolaganje potpojas 790-826 MHz s ciljem promicanja rasta, tržišnog natjecanja i inovacija u pružanju elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga. Također je potaknula države članice, koje stavljaju na raspolaganje potpojas 790-826 MHz za nove i/ili unaprijeđene elektroničke komunikacijske mreže i usluge, da posebno primjenjuju načela uslužne i tehnološke neutralnosti pod uvjetima kojim se sprečava štetan učinak na usluge emitiranja.

               (11)

               Studije o društveno-gospodarskim aspektima usklađenog pristupa digitalnoj dividendi pokazale su značajne društvene i gospodarske koristi od usklađivanja namjene dijela digitalne dividende na razini EU-a za nove uporabe kao što su širokopojasne usluge u ruralnim područjima i, općenitije, za smanjenje širokopojasnoga jaza proizišlog iz neraspoloživosti navedenih usluga.

               (12)

               Zbog toga u nadolazećim mjesecima Komisija planira donijeti Odluku kojom će odrediti usklađene tehničke zahtjeve za buduću uporabu potpojasa 790-862 MHz za elektroničke komunikacijske mreže male i srednje snage. Navedena tehnička provedbena mjera trebala bi se donijeti uz pomoć Odbora za radiofrekvencijski spektar u skladu s člankom 4. Odluke o radiofrekvencijskom spektru (2). Država članica trebat će primjenjivati usklađene tehničke uvjete, ako i kada odluči otvoriti pojas za druge usluge osim usluga emitiranja.

               (13)

               Kako bi pripremila tehničko usklađivanje, Komisija je ovlastila Europsku konferenciju poštanskih i telekomunikacijskih uprava (CEPT) da odredi tehničke uvjete primjenjive na potpojas 790-862 MHz koji su optimalni za, ali ne ograničeni na, bežične nepokretne i/ili pokretne komunikacijske mreže. Kao rezultat CEPT je Komisiji dostavio nekoliko izvješća koja sadrže najmanje ograničavajuće tehničke uvjete i pripadajuće smjernice koji će se primjenjivati na bazne i terminalne stanice koje rade u potpojasu 790-862 MHz s ciljem upravljanja rizikom od štetnih smetnji.

               (14)

               Budući da bi daljnji razvoj potpojasa 790-862 MHz za emitiranje velike snage u jednoj državi članici mogao u velikoj mjeri ometati uporabu dijela spektra digitalne dividende za moguće nove uporabe u susjednim državama članicama zbog činjenice da signali velike snage mogu prelaziti velike udaljenosti i izazvati štetne smetnje, države članice, iako nisu obvezne povući odašiljače za emitiranje velike snage ili otvoriti potpojas za elektroničke komunikacijske usluge, trebaju olakšati buduću reorganizaciju potpojasa kako bi se dugoročno omogućila njegova optimalna uporaba za elektroničke komunikacijske usluge male i srednje snage.

               (15)

               Stoga je nužno da države članice ne uvode nacionalne mjere kojima bi se mogla ugroziti provedba akata Zajednice koji se primjenjuju na isti pojas, a posebno bilo kakve tehničke usklađene mjere za nove elektroničke komunikacijske usluge koje će se uvesti u potpojas 790-862 MHz.

         OVIME PREPORUČUJE:

               1.

               Države članice trebaju poduzeti sve potrebne mjere kojima će osigurati da sve usluge zemaljskog televizijskog emitiranja koriste digitalnu prijenosnu tehnologiju i prestanu koristiti analognu prijenosnu tehnologiju na svom području do 1. siječnja 2012.

               2.

               Države članice trebaju podupirati regulatorna nastojanja prema usklađivanju uvjeta uporabe potpojasa 790-862 MHz u Zajednici za elektroničke komunikacijske usluge osim za usluge emitiranja i trebaju se suzdržati od svih aktivnosti kojima bi mogle spriječiti ili omesti uvođenje takvih komunikacijskih usluga u navedeni potpojas.

               3.

               Ova je Preporuka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 28. listopada 2009.

            Za Komisiju

         Viviane REDING

            Članica Komisije

      (1)  2008/2099(INI).

      (2)  Odluka br. 676/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 108, 24.4.2002., str. 1.).


				|

		52014DC0410

			Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Španjolske za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu konvergencije Španjolske za 2014. /* COM/2014/0410 final */

Preporuka za
PREPORUKU VIJEĆA
o nacionalnom programu reformi Španjolske za
2014.
i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu konvergencije Španjolske za
2014.

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148.
stavak 4.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ)
br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i
nadzora i koordinacije ekonomskih politika[1],
a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br.
1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o
sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža[2], a posebno njezin
članak 6. stavak 1.,
uzimajući u obzir preporuku Europske
komisije[3],
uzimajući u obzir rezolucije Europskog
parlamenta[4],
uzimajući u obzir zaključke
Europskog vijeća,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
zapošljavanje,
uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog
i financijskog odbora,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
socijalnu zaštitu,
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
ekonomsku politiku,
budući da:
(1)
Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010.
prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta, Europa
2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom
će se usredotočiti na glavna područja u kojima je potrebno
djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i
konkurentnosti.
(2)
Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju
prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske
politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010.
donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica,
koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su
da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i
politikama zapošljavanja.
(3)
Predsjednici država i vlada donijeli su 29. lipnja
2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za
djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja koristeći
se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su
da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su
izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i
provedbi preporuka po državama članicama.
(4)
Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku o
nacionalnom programu reformi Španjolske za 2013. i dostavilo mišljenje o
ažuriranom programu stabilizacije Španjolske za razdoblje
2012. – 2016. Komisija je 15. studenoga 2013. dostavila mišljenje o
nacrtu proračunskog plana Španjolske za 2014.[5] u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013[6].
(5)
Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji
pregled rasta[7],
čime je označen početak europskog semestra koordinacije
ekonomske politike za 2014. Istog je dana Komisija na temelju
Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu
upozoravanja[8],
u kojem je Španjolsku navela kao jednu od država članica za koje će
se provesti detaljno preispitivanje.
(6)
Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013.
prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i
mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom
fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom
uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti,
rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te
modernizacijom javne uprave.
(7)
Komisija je 5. ožujka 2014. objavila rezultate
detaljnog preispitivanja za Španjolsku[9]
u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija na temelju
analize zaključuje da su u Španjolskoj i dalje prisutne makroekonomske
neravnoteže koje zahtijevaju posebno praćenje i odlučno
političko djelovanje. Konkretno, u nekoliko područja u kojima su
prošle godine utvrđene prekomjerne neravnoteže vidljiv je jasan napredak u
njihovu otklanjanju, pa su rizici koji bi mogli ugroziti povratak na put
pozitivnog rasta smanjeni. Međutim, zbog razmjera i povezanosti
neravnoteža, posebice visoke razine domaćeg i inozemnog duga te velike
nezaposlenosti, slabosti su još uvijek prisutne.
(8)
Španjolska je 30. travnja 2014. dostavila svoj
nacionalni programi reformi za 2014. i svoj program stabilizacije za 2014. Kako
bi se uzela u obzir njihova međusobna povezanost, ti su programi
ocijenjeni istovremeno.
(9)
Cilj je proračunske strategije opisane u
programu stabilizacije za 2014. smanjiti prekomjerni deficit do 2016. i
ostvariti srednjoročni cilj u 2017. U programu se potvrđuje
srednjoročni cilj strukturno uravnoteženog stanja proračuna, što je
više od zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu. Programom se planira smanjenje
deficita ispod 3 % BDP-a u 2016., u skladu s ciljem iz preporuke
Vijeća od 21. lipnja 2013., ali od 2014. godišnje poboljšanje
(preračunanog) strukturnog salda planirano programom pada ispod preporučene
razine. Planom se predviđa da će se 2017. postići dostatan
napredak prema srednjoročnom cilju, iako to možda neće biti dovoljno
da se on te godine i ostvari kako se navodi u programu. Programom se
predviđa da će udio državnog duga doseći vrhunac u 2015.
(101,7 % BDP-a) i da će nakon toga početi opadati.
Općenito, proračunska strategija opisana u programu samo je
djelomično u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu.
Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja
programa, koji nije izradilo ni potvrdilo neovisno tijelo, uglavnom je
uvjerljiv za 2014., dok je u 2015. podložan negativnim rizicima u usporedbi s
Komisijinom proljetnom prognozom 2014. Stope rasta BDP-a za razdoblje
2016 – 2017. predviđene programom čine se malo
preoptimističnima s obzirom na trenutačne procjene potencijalne stope
rasta gospodarstva i preostale ekonomske prilagodbe koje su potrebne nakon
krize. Stoga je i tijek prilagodbe deficita i duga podložan negativnim
rizicima. Osim toga, još uvijek nisu dovoljno precizno utvrđene konkretne
mjere za ostvarenje ciljeva ukupnog deficita od 2015. na dalje, osobito s
obzirom na izmjene poreznog zakonodavstva u okviru planirane porezne reforme.
Ostali su rizici povezani s potencijalnim obvezama i rezultatima planiranih ušteda
na lokalnoj i regionalnoj razini. Na temelju Komisijine prognoze odstupanje od
potrebnog fiskalnog napora u razdoblju 2013. – 2014. iznosi 1,1
postotni bod s obzirom na (ispravljenu) promjenu strukturnog salda (iako je ta
brojka napuhana nedavnim promjenana metodologije procjene potencijala
proizvodnje) i 0,4 postotna boda u odnosu na procijenjeni opseg potrebnih mjera
u vrijeme preporuke u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita.
Vijeće na temelju svoje ocjene programa i Komisijine prognoze, u skladu s
Uredbom Vijeća (EZ) br. 1466/97, smatra da je potrebno preciznije utvrditi
mjere na kojima se temelji proračunska strategija te da je potrebno
uložiti dodatne napore kako bi se Španjolska u potpunosti uskladila s
preporukom Vijeća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita.
(10)
Na fiskalno-strukturnoj strani ostvaren je napredak
u izvješćivanju o izvršenju proračuna i primjeni korektivnih mjera na
upravna tijela koja krše pravila, ali još ima prostora za provedbu dodatnih
zakonskih mehanizama za regije koje krše pravila, predviđenih španjolskim
temeljnim zakonom o proračunskoj stabilnosti. Poduzete su nove mjere za
poštovanje prosječnog roka plaćanja od 30 dana prema komercijalnim
dobavljačima na svim državnim razinama. Zakonom iz studenoga 2013.
osnovana je neovisna fiskalna institucija, a njezin je predsjednik imenovan u
veljači 2014. Međutim, ona nije započela s radom na vrijeme kako
bi mogla ocijeniti program stabilizacije za 2014. U nacionalnom programu
reformi za 2014. prepoznaje se i potreba daljnjeg poboljšanja
ekonomičnosti zdravstva i rashoda za farmaceutske proizvode, npr. centraliziranom
nabavom farmaceutskih proizvoda, revizijom paketa usluga, razvojem digitalnih
zdravstvenih kartona i jačanjem upravljanja zdravstvenim ustanovama.
Budući da se najveći dio predstojeće fiskalne konsolidacije
planira ostvariti uštedama na strani rashoda, bilo bi korisno provesti sustavno
preispitivanje rashoda na svim državnim razinama kako bi se utvrdila
područja u kojima se uštede mogu ostvariti na način prilagođen
rastu, istodobno vodeći računa o potrebama najosjetljivijih.
(11)
Španjolska je 2013. donijela nove mjere kako bi
smanjila pogodovanje zaduživanju u svojem sustavu oporezivanja poduzeća.
Tijekom 2013. ostvarila je određeno poboljšanje u poštovanju poreznih
propisa intenzivnijim suzbijanjem poreznih prijevara i rada na crno, ali važni
su izazovi i dalje prisutni. Španjolska je 2013. i 2014. uvela smanjene
doprinose za socijalnu sigurnost pri zapošljavanju mladih i novih zaposlenika.
Nadležne vlasti planiraju dostaviti konkretne zakonodavne prijedloge u drugom
tromjesečju 2014. nakon podnošenja opsežnog izvješća stručne
skupine o poreznoj reformi koje je naručila vlada. U skladu s nacionalnim
programom reformi za 2014., cilj je tih prijedloga osigurati modernizaciju
poreznog sustava, smanjiti nesklonost zapošljavanju, promicati naplatu prihoda,
potaknuti gospodarski razvoj, osigurati jedinstvo tržišta i fiskalnu
neutralnost, povećati konkurentnost španjolskog gospodarstva i time
pridonijeti fiskalnoj konsolidaciji. Koncept i provedba te reforme bit će
važni za buduće gospodarske izglede i javne financije.
(12)
Financijska stabilnost učvršćena je
rekapitalizacijom i restrukturiranjem bankarskog sektora i temeljitom provedbom
programa ESM-a za rekapitalizaciju financijskih institucija iz srpnja 2012.,
koji je dovršen 22. siječnja 2014. Ipak, financijski sektor u Španjolskoj
još se uvijek suočava sa znatnim izazovima koje treba pomno pratiti te
pažljivo njima upravljati. Osim toga, poboljšani uvjeti financiranja banaka
sporo se prenose na MSP-ove. U budućnosti je važno osigurati da se nastavi
priljev kredita u održive sektore gospodarstva dok privatni sektor nastavlja s
razduživanjem. Nadležna tijela poduzela su više mjera za poboljšanje pristupa
poduzeća bankarskom i nebankarskom financiranju te olakšanje
restrukturiranja duga poduzeća, ali potrebne su daljnje mjere politika.
(13)
Tržište rada pokazuje određene znakove
stabilizacije, a 2014. očekuje se blagi oporavak uz rast zaposlenosti i
smanjenje stopa nezaposlenosti. Međutim, s godišnjim prosjekom od
26,1 % u 2013. stopa nezaposlenosti i dalje je vrlo visoka. Posebno
zabrinjava visoka stopa nezaposlenosti mladih od 54,3 % i izražen vrhunac
dugotrajne nezaposlenosti od 49,7 % ukupne nezaposlenosti ostvaren u
2013., koja je osobito visoka među starijim i nekvalificiranim radnicima.
U raspoloživim ocjenama reforme tržišta rada iz 2012. zaključuje se da je
reforma, potpomognuta opredjeljenjem socijalnih partnera za umjerenost
plaća u razdoblju 2012. – 2014., omogućila poduzećima
veću unutarnju fleksibilnost i ograničila gubitke radnih mjesta,
zahvaljujući promicanju kolektivnog pregovaranja na razini poduzeća i
povećanju mogućnosti poduzeća da istupe iz kolektivnih ugovora.
Reformom su smanjene naknade u slučaju neopravdanog otkaza i
omogućeno smanjenje broja radnih sporova zbog otkaza, a uveden je i novi
ugovor za promicanje stalnog zapošljavanja u MSP-ovima. U 2013. i početkom
2014. uvedene su dodatne mjere kako bi se omogućilo stalno zapošljavanja u
nepunom radnom vremenu i privremeno smanjenje doprinosa za socijalnu sigurnost
za nove ugovore na neodređeno vrijeme. Međutim, segmentacija je i
dalje znatan izazov za španjolsko tržište rada, i dalje postoji velik broj
različitih vrsta ugovora, a razlika u otpremninama za ugovore na
određeno i neodređeno vrijeme i nakon reforme među najvišima je
u EU-u. Ostvaren je napredak u reformi aktivnih politika tržišta rada,
među ostalim odobrenjem godišnjeg plana zapošljavanja (PAPE).
Međutim, čini se da mjere modernizacije i jačanja javne službe
za zapošljavanje kasne, što bi moglo biti prepreka uspješnoj provedbi novog
okvira. Stavljanje u punu funkciju jedinstvenog portala za zapošljavanje više
je puta odgođeno. Ostvaren je napredak u poticanju suradnje s privatnim
agencijama za zapošljavanje, ali potrebno je uložiti dodatne napore.
(14)
Nedostatak relevantnosti obrazovanja i osposobljavanja
za tržište rada i veliki udio nezaposlenih bez formalnih kvalifikacija
(35,2 %) pridonose visokoj stopi nezaposlenosti mladih i dugotrajnoj
nezaposlenosti. Broj mladih koji nisu zaposleni niti su obuhvaćeni
sustavom obrazovanja i osposobljavanja i dalje je iznad prosjeka EU-a i u
snažnom je porastu. Udio učenika i studenata koji prerano napuštaju
obrazovanje i osposobljavanje smanjuje se, ali je i dalje vrlo visok
(23,5 %). Trendovi stjecanja tercijarnog obrazovanja stabilni su, ali su
programi strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te naukovanja i dalje
nedovoljno iskorišteni, a stručnost polaznika višeg sekundarnog strukovnog
obrazovanja i osposobljavanja zaostaje za prosjekom EU-a. Španjolska radi na
mjerama za poticanje zapošljavanja mladih. U tijeku je provedba nacionalne
strategije zapošljavanja mladih i poduzetništva za razdoblje 2013. –
2016., predstavljena u ožujku 2013., ali još nisu na snazi sve mjere. U vezi s
tom strategijom, Španjolska je pokrenula borbu protiv nezaposlenosti mladih u
skladu s ciljevima jamstva za mlade. Određeni napredak zabilježen je u
provedbi mjera protiv ranog napuštanja školovanja te mjera za promicanje
dvojnog sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, ali od presudne
će važnosti biti puna provedba i učinkovito korištenje sredstava.
Kada je riječ o dvojnom sustavu strukovnog osposobljavanja, potrebna je
stalna koordinacija među svim dionicima, uključujući donositelje
odluka i ustanove za osposobljavanje na svim državnim razinama te poslodavce,
kako bi se sustav racionalizirao, osposobljavanje bolje uskladilo s potrebama
tržišta rada i zajamčila usporedivost modela dvojnog sustava strukovnog
obrazovanja i osposobljavanja u svim regijama.
(15)
Uglavnom kao posljedica stanja na tržištu rada, ali
i zbog ograničene djelotvornosti socijalne zaštite u smanjivanju
siromaštva, Španjolska je ispod prosjeka EU-a na temelju glavnih pokazatelja
siromaštva i socijalne isključenosti, a djeca i mladi su posebno ugroženi.
U Španjolskoj je, kao posljedica krize, zabilježen jedan od najvećih
padova raspoloživog dohotka kućanstava i jedna od najviših razina
nejednakosti dohotka u EU-u. Ključni su izazovi pojednostavnjenje
postupaka za korisnike socijalne pomoći i poboljšanje upravljanja i
međuinstitucijske koordinacije na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj
razini. Nacionalnim akcijskim planom za socijalno uključivanje
2013. – 2016. osigurava se primjeren okvir politika za prilagodbu aktivnih
politika tržišta rada onima koji su od njega udaljeni, suzbijanje siromaštva
djece i poboljšanje učinkovitosti službi za potporu obitelji. Osim toga,
socijalna pomoć i socijalne naknade imaju tek ograničeni učinak
preraspodjele u raznim ugroženim skupinama, što ukazuje na nedostatke u njihovu
usmjerenju. Osim toga, ograničena koordinacija između službi za
zapošljavanje i socijalnih službi (uključujući i one na regionalnoj i
lokalnoj razini) i administrativno opterećenje povezano s pristupanjem
programima minimalnog dohotka otežavaju prelaske između sustava socijalne
pomoći i tržišta rada te reintegraciju na to tržište.
(16)
Španjolska je uglavnom ostvarila napredak u
strukturnim reformama za poticanje rasta i konkurentnosti u skladu s planovima
iz nacionalnog programa reformi za 2013. Zakon o jamstvu tržišnog jedinstva
donesen je u prosincu 2013. i u tijeku je složeni postupak njegove provedbe.
Osim toga, zakonom o poduzetništvu donesenim u jesen 2013. poboljšan je
stečajni okvir za poduzeća i uvedeni fleksibilniji oblici
trgovačkih društava te racionaliziran program potpora za internacionalizaciju
poduzeća. Proširena je primjena brzog izdavanja dozvola, čime je
pojednostavnjeno otvaranje malih maloprodajnih trgovina, a poduzete su i druge
mjere za olakšavanje izdavanja dozvola za rad trgovačkih društava.
Međutim, još uvijek nije doneseno sekundarno zakonodavstvo kojim se
omogućuje osnivanje društava s ograničenom odgovornošću prema
načelu „sve na jednom mjestu” uz skraćene rokove utvrđene u
zakonu o poduzetništvu iz rujna 2013. Osim toga, s obzirom na to da Španjolska zaostaje
za drugim državama europodručja prema kriteriju veličine
poduzeća, potrebno je redovito preispitivati regulatorne prepreke rastu
poduzeća, među ostalim i u okviru oporezivanja. Dugo očekivana
reforma profesionalnih usluga neprestano se odgađa i potrebno ju je
ubrzati. Nisu poduzete mjere za uklanjanje ograničenja otvaranju velikih
maloprodajnih prostora. Španjolski bi sustav istraživanja i inovacija trebao
povećati kvalitetu znanstvenih rezultata, poticati suradnju između
privatnog i javnog sektora i olakšati pretvaranje rezultata istraživanja i
razvoja u komercijalne proizvode. Španjolska je vlada 2013. donijela nacionalnu
strategiju za znanost, tehnologiju i inovacije, za koju tek treba osigurati
javna sredstva. Osim toga, u tijeku je osnivanje nove državne agencije za
istraživanje, čija je zadaća učinkovito upravljanje javnim
ulaganjima u istraživanje i razvoj.
(17)
Poduzeti su bitni koraci za smanjenje tarifnog
deficita u sektoru električne energije, posebice smanjenjem troškova
sustava, ali stvarni učinak reforme još uvijek nije potpuno jasan, osobito
na obnovljivu energiju. Vlada ispituje mogućnosti smanjenja negativnih
učinaka prelijevanja insolventnosti autocesta na javne financije. Nadležna
su tijela uspostavila bazu podataka koja sadržava ekonomske, okolišne, prometne
i druge pokazatelje koji mogu biti korisni u analizama prije ulaganja u
infrastrukturu, ali još uvijek nisu osnovala neovisno promatračko tijelo
koje bi moglo pomoći u procjeni budućih velikih infrastrukturnih
projekata. Tržišno natjecanje u pružanju usluga u putničkom i teretnom
željezničkom prometu i dalje onemogućuju tehničke i pravne
prepreke koje otežavaju učinkovito korištenje opsežne infrastrukture.
(18)
Reforma javne uprave napreduje. Odluka o reformi
lokalne javne uprave donesena je u prosincu 2013., a stručni odbor odbor
za reformu javne uprave započeo je s radom, koji će se nastaviti i
tijekom 2014. i 2015. Reforma pravosuđa u raznim je fazama dovršenja i/ili
provedbe i potrebno ju je dovršiti. Najnovije mjere borbe protiv korupcije
obuhvaćaju zakon o transparentnosti, javnom pristupu informacijama i
dobrom upravljanju donesen u prosincu 2013. te dva nacrta zakona o nadzoru
financiranja stranaka i odgovornosti visokih dužnosnika. U tijeku je provedba
nacionalnog plana suzbijanja rada na crno i zlouporaba sustava socijalne
sigurnosti za razdoblje 2012. – 2014. Španjolska je osim toga
proširila mrežu međunarodnih sporazuma za razmjenu informacija bitnih za
razrez poreza te pokrenula projekt s privatnim poduzećima kako bi ispitala
mogućnosti poboljšanja u upravljanju sustavom naknada.
(19)
Komisija je u okviru europskog semestra provela
sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Španjolske. Ocijenila je program
stabilizacije i nacionalni programi reformi. U obzir je uzela njihov
značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Španjolskoj, ali i
poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg
ekonomskog upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a
budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz
europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 8. u nastavku.
(20)
Vijeće je s obzirom na tu ocjenu preispitalo
program stabilizacije Španjolske, a njegovo je mišljenje[10] posebice navedeno u
preporuci 1. u nastavku.
(21)
Vijeće je s obzirom na Komisijino detaljno
preispitivanje i tu ocjenu ispitalo nacionalni program reformi i program
stabilizacije. Njegove preporuke na temelju članka 6.
Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 2., 3.,
4., 6., 7. i 8. u nastavku.
(22)
Komisija je osim toga u okviru europskog semestra
provela analizu ekonomske politike europodručja u cjelini. Vijeće je
na temelju te analize izdalo posebne preporuke za države članice čija
je valuta euro. Španjolska bi trebala osigurati potpunu i pravovremenu provedbu
tih preporuka.
OVIME PREPORUČUJE Španjolskoj da u
razdoblju 2014. – 2015. poduzme sljedeće mjere:
1.           da
od 2014. učvrsti proračunsku strategiju, a posebno da preciznije
utvrdi mjere na kojima se temelji proračunska strategija za godinu 2015. i
kasnije, kako bi osigurala održivo smanjenje prekomjernog deficita do 2016.
ostvarenjem strukturne prilagodbe utvrđene u preporuci Vijeća u
okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita; za trajni ispravak
fiskalnih neravnoteža potrebno je osigurati vjerodostojnu provedbu ambicioznih
strukturnih reformi u cilju povećanja sposobnosti prilagodbe i poticanja
rasta i zapošljavanja; da nakon što postigne smanjenje prekomjernog deficita
nastavi sa strukturnom prilagodbom u skladu sa srednjoročnim ciljem od
najmanje 0,5 % BDP-a godišnje, a i više ako za to postoje povoljni gospodarski
uvjeti ili je to potrebno da se osigura sukladnost s pravilom o dugu, kako bi
se udio duga opće države održao u stabilnoj u silaznoj putanji; da osigura
da neovisno fiskalno tijelo što prije preuzme sve svoje funkcije te da na svim
državnim razinama osigura punu provedbu preventivnih, korektivnih i provedbenih
mjera iz temeljnog zakona o stabilnosti proračuna, uključujući
uklanjanje zaostataka u plaćanju javnog sektora; da do veljače 2015.
provede sustavno preispitivanje rashoda na svim državnim razinama kako bi
poduprla povećanje učinkovitosti i kvalitete javne potrošnje; da
nastavi povećavati ekonomičnost sektora zdravstva, posebice daljnjom
racionalizacijom potrošnje na farmaceutske proizvode, među ostalim i u
bolnicama, te jačajući koordinaciju među raznim vrstama skrbi uz
istovremeno osiguravanje njihove dostupnosti za najosjetljivije skupine; da do
kraja 2014. donese opsežnu reformu poreznog sustava kako bi se porezni sustav
pojednostavnio i bolje prilagodio potrebama rasta i otvaranja radnih mjesta,
zaštiti okoliša i stabilnosti prihoda; da u tu svrhu prihode preseli u manje
distorzivna područja oporezivanja, kao što su porez na potrošnju, porez za
zaštitu okoliša (npr. na motorna goriva) i periodični porez na imovinu,
ukine neučinkovite porezne olakšice za fizičke osobe i poduzeća,
razmotri smanjenje doprinosa poslodavaca za socijalnu sigurnost posebice za
najniže plaćena radna mjesta, nastavi rješavati problem pogodovanja
zaduživanju u svojem sustavu oporezivanja poduzeća te poduzme mjere kako bi
spriječila da oporezivanje narušava normalno funkcioniranje unutarnjeg
tržišta Španjolske; da pojača borbu protiv utaje poreza;
2.           da dovrši reformu u
području štedionica, odnosno da donese sekundarno zakonodavstvo i dovrši
restrukturiranje štedionica u državnom vlasništvu kako bi ubrzala njihov
potpuni oporavak i olakšala njihov povratak u privatno vlasništvo; da
potiče napore banaka za održavanje snažnih stopa kapitala i nadzire
aktivnosti Sareba kako bi se osiguralo pravodobno otuđenje imovine i smanjili
troškovi za porezne obveznike; da dovrši tekuće mjere za proširenje
mogućnosti pristupa MSP-ova financiranju, posebice dovršenjem tekućih
mjera za poboljšanje nebankarskog financijskog posredovanja; da ukloni
preostala uska grla u stečajnom okviru za poduzeća, posebice
povećanjem stručnosti stečajnih upravitelja i kapaciteta sudstva
za rješavanje stečajnih predmeta te stvori trajni okvir za osobni
stečaj;
3.           da provede nove mjere za
smanjenje segmentacije tržišta rada u korist održivih, kvalitetnih radnih
mjesta, među ostalim smanjenjem broja vrsta ugovora i osiguravanjem
uravnoteženog pristupa pravima na otpremninu; da nastavi redovito nadzirati
reforme tržišta rada; da promiče kretanja realnih plaća koja su u
skladu s ciljem otvaranja radnih mjesta; da isplatu naknada za nezaposlene
čvršće poveže sa zahtjevom aktivnog traženja zaposlenja; da
poveća učinkovitost i preciznije usmjeri aktivne politike tržišta
rada, uključujući stipendije za zapošljavanje, posebno za one koji se
suočavaju s većim problemima u pristupu zaposlenju; da poboljša
koordinaciju između tržišta rada i politika obrazovanja i osposobljavanja;
da ubrza modernizaciju javnih službi za zapošljavanje kako bi osigurala
učinkovito savjetovanje prilagođeno osobnim potrebama, usklađivanje
osposobljavanja s potrebama radnih mjesta, s posebnim naglaskom na dugotrajnoj
nezaposlenosti; da do kraja 2014. osigura učinkovitu primjenu suradnje
javnog i privatnog sektora u uslugama za posredovanje u zapošljavanju te da
prati kvalitetu pruženih usluga; da osigura učinkovito funkcioniranje
jedinstvenog portala za zapošljavanje i poveže ga s dodatnim mjerama poticanja
mobilnosti radne snage;
4.           da provede strategiju
poduzetništva i zapošljavanja mladih 2013. – 2016. i ocijeni njezinu
učinkovitost; da osigura kvalitetne mogućnosti zaposlenja, naukovanja
i pripravništva za mlade i poboljša doseg kako bi se obuhvatili neregistrirani
nezaposleni u skladu s ciljevima jamstva za mlade; da učinkovito provede
nove obrazovne programe za povećanje kvalitete primarnog i sekundarnog
obrazovanja; da poboljša savjetovanje i potporu za skupine kojima prijeti
prerano napuštanje školovanja; da poveća relevantnost strukovnog
obrazovanja i osposobljavanja te visokog obrazovanja za tržište rada, osobito
poboljšanjem suradnje s poslodavcima i potporom osposobljavanju instruktora i
učitelja;
5.           da provede nacionalni
akcijski plan za socijalno uključivanje 2013. – 2016. i ocijeni
njegovu učinkovitost u odnosu na sve njegove ciljeve; da ojača
administrativnu sposobnost i koordinaciju između službi za zapošljavanje i
socijalnih službi kako bi stvorila integrirane kanale potpore ugroženim
skupinama te da pojednostavni postupke kako bi olakšala prelaske između
programa minimalnog dohotka i tržišta rada; da preciznije usmjeri programe potpore
obitelji i kvalitetne usluge dajući prednost obiteljima s niskim
primanjima koje imaju djecu, kako bi se osigurala progresivnost i
učinkovitost socijalnih transfera;
6.           da osigura ambicioznu i brzu
provedbu zakona br. 20/1013 o jedinstvu tržišta na svim razinama uprave; da do
kraja 2014. donese ambicioznu reformu profesionalnih usluga i profesionalnih
udruga, odnosno da odredi profesije koje se moraju registrirati u
profesionalnoj organizaciji te transparentnost i odgovornost profesionalnih
tijela, otvarajući pristup djelatnostima koje su neopravdano
ograničene i štiteći jedinstvo tržišta u pristupu profesionalnim
uslugama u Španjolskoj i pružanju tih usluga; da dodatno smanji trajanje,
troškove i broj postupaka potrebnih za osnivanje poduzeća; da ukloni
neopravdana ograničenja otvaranju velikih maloprodajnih objekata,
ponajprije revizijom postojećih propisa o regionalnom planiranju; da
utvrdi izvore financiranja za novu nacionalnu strategiju znanosti, tehnologije
i inovacija i osigura da nova državna agencija za istraživanje započne s
radom;
7.           da nakon reforme iz 2013.
osigura učinkovito uklanjanje deficita u sustavu električne energije
počevši od 2014. i da prema potrebi poduzme dodatne strukturne mjere; da
riješi problem insolventnih autocesta kako bi smanjila troškove za državu; da
do kraja 2014. osnuje neovisno promatračko tijelo koje će sudjelovati
u procjeni budućih velikih infrastrukturnih projekata; da poduzme mjere
kako bi osigurala učinkovito tržišno natjecanje u području usluga u
željezničkom teretnom i putničkom prometu;
8.           da na svim državnim razinama
provede preporuke odbora za reformu javne uprave; da ojača kontrolne
mehanizme i poveća transparentnost upravnih odluka, osobito na regionalnoj
i lokalnoj razini; da dovrši i pomno prati tekuće mjere suzbijanja sive
ekonomije i rada na crno; da donese odluku o provedbi očekivane reforme
strukture pravosuđa i pravosudne karte te da osigura provedbu donesenih
reformi.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 209, 2.8.1997., str. 1.
[2]               SL L 306, 23.11.2011., str. 25.
[3]               COM(2014) 410 završna verzija.
[4]               P7_TA(2014)0128 i P7_TA(2014)0129.
[5]               C(2013) 8003 završna verzija.
[6]               SL L 140, 27.5.2013., str. 11.
[7]               COM(2013) 800 završna verzija.
[8]               COM(2013) 790 završna verzija.
[9]               SWD(2014) 80 završna verzija.
[10]             U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe
Vijeća (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 11. srpnja 2017. o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2017.

text:
               9.8.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 261/31

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 11. srpnja 2017.
   o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2017.
   (2017/C 261/08)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2017. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrdila da je Španjolska država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je potvrdilo Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Vijeće je 21. ožujka 2017. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”) (3).

               (2)

               Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Španjolska bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, koja je navedena u preporukama od 1. do 3. u nastavku.

               (3)

               Izvješće za Španjolsku za 2017. objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Španjolske u odnosu na provedbu preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke za tu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Španjolske u ostvarenju nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, koji su također objavljeni 22. veljače 2017. U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Španjolskoj postoje makroekonomske neravnoteže koje imaju prekogranični značaj. Konkretno, suficiti tekućeg računa dovode do smanjenja neto vanjskih obveza Španjolske, koje su međutim i dalje znatne i izlažu zemlju promjenama raspoloženja na tržištu. Znatno se smanjio dug privatnog sektora, osobito poduzeća, no dug kućanstava i dalje je visok. Gospodarski rast postao je glavni pokretač smanjenja duga, no rizici za fiskalnu održivost i dalje su veliki u srednjoročnom razdoblju. Osobito je važna potreba da se provedu mjere kojima se smanjuje rizik od negativnih učinaka neravnoteža na španjolsko gospodarstvo te, s obzirom na njegovu veličinu i prekograničnu važnost, na ekonomsku i monetarnu uniju. Financijski sektor i dalje bilježi visoku razinu stabilnosti, čemu doprinose njegovo restrukturiranje koje je u tijeku, niski troškovi financiranja i gospodarski oporavak. Posljednjih je godina zabilježeno intenzivno otvaranje radnih mjesta i brzo smanjenje nezaposlenosti, koja je ipak i dalje visoka. Reforme tržišta rada i ograničavanje plaća bile su posljednjih godina važan pokretač intenzivnog otvaranja radnih mjesta i rasta konkurentnosti.

               (4)

               Španjolska je 28. travnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017., a 29. travnja 2017. svoj Program stabilnosti za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (5)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESI fondovi) za razdoblje 2014.–2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (6)

               Na Španjolsku se trenutačno primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. U svojem Programu stabilnosti za 2017. Španjolska namjerava smanjiti prekomjerni deficit do 2018. u skladu s Odlukom Vijeća od 8. kolovoza 2016. o pozivanju Španjolske da poduzme mjere za smanjenje deficita koje se smatraju potrebnima za ispravljanje stanja prekomjernog deficita („Odluka Vijeća od 8. kolovoza 2016.”). Planira se daljnje smanjenje ukupnog deficita na 0,5 % BDP-a u 2020. Projekcije rashoda iz Programa stabilnosti za 2017. uključuju realizaciju nepredviđenih obveza koje se odnose na autoceste i financijski sektor u iznosu od približno 0,4 % i 0,2 % BDP-a u 2017. odnosno 2018. Ne predviđa se ostvarenje srednjoročnog cilja, odnosno uravnoteženog stanja proračuna u strukturnom smislu, tijekom razdoblja obuhvaćenog Programom stabilnosti za 2017. Procjenjuje se da će ponovno izračunani strukturni saldo (5) u 2020. iznositi -1,9 % BDP-a. U Programu stabilnosti za 2017. predviđa se da će se udio državnog duga u BDP-u smanjiti na 98,8 % u 2017., 97,6 % u 2018. i 92,5 % u 2020. Makroekonomske pretpostavke navedene u Programu stabilnosti za 2017. vjerojatne su do 2018., a nakon toga će biti u određenoj mjeri povoljne. Općenito, najavljeno ostvarenje ciljeva i dalje se temelji na dobrim ekonomskim izgledima, no ono ipak podliježe rizicima. Ostali rizici za ostvarenje fiskalnih ciljeva odnose se na neizvjesnost u pogledu učinka nedavnih poreznih mjera. Nadalje, uzimajući u obzir predviđenu realizaciju nepredviđenih obveza (koje nisu uključene u Komisijinu proljetnu prognozu za 2017.), Program stabilnosti za 2017. temelji se na znatno većem ograničenju rashoda u 2017. i 2018. nego što se predviđa u Komisijinoj prognozi. Nadalje, nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za ostvarenje planiranog ciljnog deficita od 2018. nadalje.

               (7)

               Vijeće je 8. kolovoza 2016. zatražilo od Španjolske da do 2018. okonča stanje prekomjernog deficita i osobito da smanji deficit opće države na 4,6 % BDP-a u 2016., 3,1 % BDP-a u 2017. i 2,2 % BDP-a u 2018. Na temelju ažurirane Komisijine proljetne prognoze za 2016. to poboljšanje salda opće države u skladu je s pogoršanjem strukturnog salda za 0,4 % BDP-a u 2016. i poboljšanjem od 0,5 % BDP-a u 2017. i 2018. Ukupni deficit Španjolske dosegnuo je 4,5 % BDP-a u 2016., što je niže od cilja utvrđenog u Odluci Vijeća od 8. kolovoza 2016. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi za 2017. predviđa se da će se ukupni deficit smanjiti na 3,2 % BDP-a u 2017. te dodatno na 2,6 % BDP-a u 2018. ako se politike ne budu mijenjale, što je 0,1 % odnosno 0,4 % BDP-a više od ciljnih deficita utvrđenih u Programu stabilnosti za 2017. i koje je utvrdilo Vijeće. Za razliku od Programa stabilnosti za 2017., u Komisijinoj prognozi ne uzima se u obzir realizacija prethodno navedenih nepredviđenih obveza. Predviđa se da će se u razdoblju 2016.–2017. ukupni fiskalni napor jedva ostvariti, no ako se politike ne budu mijenjale, predviđa se da će 2018. fiskalni napor biti manji od onoga koji se zahtijevao u Odluci Vijeća od 8. kolovoza 2016. Nadalje, Vijeće je u kolovozu 2016. zatražilo od Španjolske da poduzme mjere za poboljšanje svojeg fiskalnog okvira, no u Programu stabilnosti za 2017. ne navode se planovi o jačanju doprinosa pravila o potrošnji iz Zakona o stabilnosti u odnosu na održivost javnih financija. Općenito, Vijeće smatra da će osobito u 2018. biti potrebne dodatne mjere kako bi se ispunile odredbe Pakta o stabilnosti i rastu i uvjeti iz Odluke Vijeća od 8. kolovoza 2016.

               (8)

               Španjolskoj i dalje nedostaje jasan i dosljedan okvir za politiku javne nabave kojim se osigurava pravna usklađenost, visoka razina tržišnog natjecanja i ekonomske učinkovitosti, prvenstveno na temelju djelotvornih ex ante i ex post mehanizama kontrole, poboljšane transparentnosti i koordinacije među javnim naručiteljima i subjektima na svim razinama vlasti. Vlada je u 2017. predložila određene mjere kojima bi se poboljšao sustav nadzora javne nabave, a za koje se trenutačno čeka odobrenje parlamenta.

               (9)

               Španjolska je ostvarila napredak u suzbijanju korupcije, osobito u pogledu transparentnosti administrativnih odluka i konkretnije u provedbi zakonodavstva o transparentnosti financiranja stranaka, objavljivanja podataka o imovini i sukobu interesa. Naglasak se sada stavlja na provedbu tih mjera. No unatoč većem broju istraga o korupciji koje uključuju slučajeve na lokalnoj i regionalnoj razini, nisu izrađene posebne strategije prevencije kako bi se smanjili rizici od korupcije na tim razinama vlasti niti postoji zajednička strategija prevencije na različitim državnim razinama. Ostali nedostaci, primjerice nedostaci u zakonodavstvu o zaštiti zviždača, stupanj neovisnosti nedavno osnovanog Ureda za sukob interesa i nedostatak propisa o lobiranju, još nisu predmet posebnog praćenja. Dodatni problem odnosi se na duljinu trajanja sudskih postupaka u slučajevima korupcije. Zakon o kaznenom postupku izmijenjen je 2015. kako bi se ograničilo vrijeme za istrage i smanjilo nepotrebno kašnjenje u kaznenim postupcima. To bi, međutim, moglo povećati rizik da postupovni rokovi neće biti dovoljni za rješavanje složenih predmeta povezanih s korupcijom ako se odredbe kojima se omogućuju produljenja pokažu ograničavajućima.

               (10)

               Unatoč tome što je standardna stopa PDV-a u skladu s prosjekom Unije te niskom i sve manjem izbjegavanju plaćanja PDV-a, Španjolska ima relativno niske prihode od PDV-a. To je uglavnom posljedica toga što Španjolska u velikoj mjeri primjenjuje oslobođenja ili smanjene stope za razne proizvode i usluge. Zbog toga je u 2014. Španjolska zabilježila najveći jaz porezne politike u Uniji (59 % u usporedbi s prosjekom Unije od otprilike 44 %). Slično tome, prihodi Španjolske od poreza povezanih s okolišem među najnižima su u Uniji unatoč određenim mjerama koje su provedene posljednjih godina, uglavnom u energetskom sektoru. Oporezivanjem onečišćavanja i upotrebe resursa mogu se ostvariti povećani prihodi i važne koristi za društvo i okoliš. Postoji i normativna neusklađenost, što dovodi do heterogenog pristupa određenim porezima za zaštitu okoliša na regionalnoj razini. Kad je riječ o rashodima, vlada je angažirala španjolsku neovisnu fiskalnu instituciju AIReF da provede reviziju rashoda koja će obuhvatiti sve razine opće države. Tom bi se revizijom mogla utvrditi područja u kojima se potrebe za potrošnjom mogu zadovoljiti učinkovitijom upotrebom sredstava.

               (11)

               Posljednjih godina intenzivno su se otvarala radna mjesta, čemu su doprinijele reforme tržišta rada i ograničavanje plaća. Nezaposlenost se brzo smanjila, ali je i dalje među najvišima u Uniji, osobito među mladima i niskokvalificiranim osobama, što podrazumijeva rizike od duže isključenosti s tržišta rada. Gotovo polovina nezaposlenih u tom je statusu dulje od godinu dana. Španjolska poduzima mjere kako bi pomogla mladima, posebno proširenjem kriterija prihvatljivosti za Garanciju za mlade (6), i kako bi ojačala pojedinačnu potporu dugotrajno nezaposlenim osobama. Djelotvornost tih mjera ovisi i o rezultatima koje postignu regionalne javne službe za zapošljavanje. Postoji prostor za poboljšanje njihove suradnje sa socijalnim službama kako bi se poboljšalo pružanje proširenih usluga tražiteljima posla, osobito dugotrajno nezaposlenim osobama i korisnicima programâ zajamčenog dohotka. Istodobno bi se mogla unaprijediti suradnja javnih službi za zapošljavanje s poslodavcima, posebno povećanjem udjela slobodnih radnih mjesta koje obrađuju službe za zapošljavanje.

               (12)

               Španjolska bilježi jedan od najvećih udjela privremene zaposlenosti u Uniji, s vrlo kratkim trajanjem mnogih ugovora na određeno vrijeme. Stope prelaska s ugovora na određeno vrijeme na ugovore na neodređeno vrijeme vrlo su niske u usporedbi s prosjekom Unije. Raširena uporaba ugovora na određeno vrijeme povezana je s nižim rastom produktivnosti (uključujući manje mogućnosti za osposobljavanje na radnom mjestu), lošijim uvjetima rada i većim rizicima od siromaštva. Čini se da su nedavne reforme tržišta rada imale blago pozitivan učinak na smanjenje segmentacije između ugovora na neodređeno vrijeme i ugovora na određeno vrijeme, dok se postojećim jačanjem inspekcija rada ostvaruju pozitivni rezultati u rješavanju problema zlouporabe ugovora na određeno vrijeme. Međutim, određena obilježja španjolskog tržišta rada još uvijek destimuliraju zapošljavanje na neodređeno vrijeme, među ostalim nesigurnost u slučaju pravnog spora nakon otkaza, u kombinaciji s relativno visokim otpremninama koje dobivaju radnici zaposleni na neodređeno vrijeme. Nadalje, sustav poticaja za zapošljavanje i dalje je sporadičan te nije učinkovito usmjeren na poticanje zapošljavanja na neodređeno vrijeme. Iako je nedavno uspostavila radnu skupinu za kvalitetu zakonodavstva, Španjolska još nije izradila sveobuhvatan plan za suzbijanje segmentacije tržišta rada na temelju sporazuma između vlade i socijalnih partnera iz 2014.

               (13)

               I dalje postoje razlike među regijama i programima u pogledu uvjeta prihvatljivosti za programe zajamčenog dohotka te veze između mjera aktivacije i zaštite. Određene ranjive skupine nisu uključene u programe zajamčenog dohotka. Ograničena djelotvornost tih programa djelomično se objašnjava velikim razlikama u primjerenosti i uvjetima pristupa regionalnim programima minimalnog dohotka i rascjepkanošću nacionalnog sustava naknada u višestruke sustave namijenjene raznim kategorijama tražitelja posla kojima upravljaju različite državne uprave. Rascjepkanost dovodi do diskontinuiteta u pružanju potpore onima kojima je potrebna i koči realizaciju integriranih kanala potpore. Kao odgovor na višestruke izazove, u tijeku je studija kojoj je cilj procijeniti učinkovitost nacionalnih i regionalnih programa dohodovne potpore. Obiteljske naknade nisu dobro usmjerene. Nadalje, ako se uzme u obzir učinak poreznih odbitaka, sustav poreza i naknada općenito je blago regresivan. Nadalje, korištenje uslugama skrbi o djeci znatno je veće što su obiteljski prihodi veći, što znači da postoje prepreke pristupu za roditelje s niskim dohotkom. Unapređuje se pružanje dugoročne skrbi, no postoje razlike među regijama i postojeće potrebe još nisu zadovoljene.

               (14)

               Slabi obrazovni rezultati negativno utječu na dugoročni potencijal rasta produktivnosti u Španjolskoj. Unatoč znatnim poboljšanjima posljednjih godina, stopa ranog napuštanja školovanja i dalje je među najvišima u Uniji. Postoje velike regionalne razlike u stopama ranog napuštanja školovanja i rezultatima učenika, osobito u pogledu osnovnih vještina. Obuka nastavnika i pojedinačna potpora učenicima ubrajaju se među glavne razloge uspješnog školskog obrazovanja u regijama koje bilježe dobre rezultate. Španjolska bilježi drugu po redu najveću stopu ponavljanja razreda u Uniji, zbog čega se povećava rizik od napuštanja školovanja, smanjuje se očekivani ostvareni stupanj obrazovanja i povećavaju troškovi obrazovanja. Zapošljivost osoba s tercijarnim obrazovanjem i dalje je relativno niska. Smanjena mobilnost studenata i akademskog osoblja, ograničene mogućnosti za stažiranje, nedostatak poticaja i krutost upravljanja sveučilištima i dalje su prepreka suradnji s poduzećima u području obrazovanja i istraživanja.

               (15)

               Španjolskoj bi koristilo dodatno promicanje istraživanja i inovacija kako bi ojačala produktivnost i konkurentnost. Međutim, rezultati u području inovacija pogoršavaju se i slabiji su nego 2007., dok se s vremenom povećao jaz u odnosu na prosjek Unije. Slabe rezultate u području inovacija prati smanjenje rashoda za istraživanje i razvoj u privatnom sektoru i oni upućuju na slabosti okvira za upravljanje istraživanjem i inovacijama. Državna agencija za istraživanja nadležna za upravljanje financiranjem istraživanja i inovacija na razini središnje vlade počela je s radom početkom 2017. Dosada nije uspostavljeno sustavno višegodišnje proračunsko planiranje za programe potpore. Nadalje, ne provodi se sustavno ocjenjivanje programa potpore u cilju poboljšanja njihove izrade i provedbe. Zbog nedostatka poticaja i krutosti upravljanja sveučilištima javno-privatna suradnja i dalje je slaba, a niska je i mobilnost istraživača između javnog i privatnog sektora. Nije najbolja ni koordinacija na različitim razinama vlasti i zbog toga se nacionalne i regionalne politike ne provode u potpunoj sinergiji.

               (16)

               Španjolska mala poduzeća bilježe znatno manju produktivnost u odnosu na usporediva poduzeća u drugim velikim državama članicama. S obzirom na raširenost malih poduzeća u Španjolskoj, to ima značajan učinak na produktivnost gospodarstva u cjelini. Smanjenje prepreka osnivanju, poslovanju i rastu poduzeća dovelo bi stoga do povećanja ulaganja i produktivnosti. Španjolska vlada donijela je posljednjih godina nekoliko mjera kojima se nastoji olakšati osnivanje i rast poduzeća. Konsolidacija i potpuna provedba tih reformi ključna je kako bi se u potpunosti iskoristile njihove prednosti. Zakon o jedinstvu tržišta donesen 2013. doprinio je uklanjanju dodatnih troškova poduzećima uzrokovanih znatnim razlikama i preklapanjima među regijama u pogledu propisa o poduzećima. Poduzeća se u sve većoj mjeri koriste mehanizmom za podnošenje pritužbi predviđenim tim zakonom kako bi se pravno zaštitili od prepreka pristupu tržištu, što upućuje na moguću potrebu daljnjeg pojednostavnjenja postupaka licenciranja. Potrebna su jača nastojanja u pogledu koordinacije relevantnih javnih uprava, među ostalim na razini sektorskih udruženja. To je ključno kako bi se osiguralo da se postojećim i budućim zakonodavstvom na svim razinama djelotvorno uklone nepotrebne prepreke ulasku na tržište, među ostalim novim poslovnim modelima u okviru ekonomije suradnje. U sektoru maloprodaje dvostruka odobrenja za osnivanje maloprodajnih poduzeća i dalje nepotrebno ograničavaju ulazak na tržište. Zahtjevi o pristupu tržištu u regionalnom zakonodavstvu o sektoru usluga automobila s vozačima i o uslugama kratkoročnog iznajmljivanja smještaja mogu nepotrebno kočiti uravnoteženi razvoj ekonomije suradnje. Španjolska je tijekom prvih mjeseci 2017. poduzela mjere kako bi se potaknula primjena zakona o jedinstvu tržišta, koje primjerice uključuju nedavno doneseni vodič o provedbi tog zakona i objavljeni katalog dobre i loše prakse u njegovoj primjeni.

               (17)

               Propisi o profesionalnim uslugama i dalje su relativno restriktivni. Protekcionistička prava („ograničene djelatnosti”) dodjeljuju se selektivno određenim pružateljima usluga, dok se isključuje ostale pružatelje usluga s relevantnim sličnim kvalifikacijama. Za velik broj profesija obvezno je članstvo u profesionalnom udruženju. U Španjolskoj je razina ograničenosti za inženjere građevinarstva, arhitekte i turističke vodiče veća od ponderiranog prosjeka Unije. Manja je od prosjeka Unije za patentne zastupnike i odvjetnike, iako je pristup odvjetničkoj profesiji ograničeniji nego za bilo koju drugu profesiju u Španjolskoj. Još nije donesen nacrt zakona o profesionalnim uslugama, kojim se među ostalim predviđa racionalizacija članstva u profesionalnim udruženjima. Tom se reformom definira i veća transparentnost i odgovornost profesionalnih tijela, otvaranje pristupa djelatnostima koje su neopravdano ograničene i zaštita jedinstva tržišta u pristupu profesionalnim uslugama u Španjolskoj i pružanju tih usluga.

               (18)

               Komisija je u okviru europskog semestra 2017. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Španjolske i objavila je u Izvješću za Španjolsku za 2017. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2017. i Nacionalni program reformi za 2017. te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Španjolskoj u proteklim godinama. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Španjolskoj, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine Unije.

               (19)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2017., a njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (20)

               Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2017. i Program stabilnosti za 2017. Preporuke Vijeća u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 3. u nastavku,

         PREPORUČUJE Španjolskoj da 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               Osigurati usklađenost s Odlukom Vijeća od 8. kolovoza 2016., uključujući i mjerama za jačanje fiskalnog okvira i okvira za javnu nabavu. Provesti sveobuhvatnu reviziju rashoda kako bi se utvrdila moguća područja za poboljšanje učinkovitosti potrošnje.

               2.

               Ojačati koordinaciju među regionalnim službama za zapošljavanje, socijalnim službama i poslodavcima kako bi se bolje zadovoljile potrebe tražitelja posla i poslodavaca. Poduzeti mjere za promicanje zapošljavanja na neodređeno vrijeme. Ukloniti regionalne razlike i rascjepkanost programā zajamčenog dohotka i poboljšati programe potpore obiteljima, uključujući pristup kvalitetnoj skrbi o djeci. Povećati relevantnost tercijarnog obrazovanja za tržište rada. Ukloniti regionalne razlike u obrazovnim rezultatima, osobito jačanjem obuke nastavnika i potporom za pojedine učenike.

               3.

               Osigurati primjerenu i održivu razinu ulaganja u istraživanje i inovacije i ojačati upravljanje njima na svim razinama vlasti. Osigurati temeljitu i pravovremenu provedbu zakona o jedinstvu tržišta u okviru postojećeg i budućeg zakonodavstva.

      Sastavljeno u Bruxellesu 11. srpnja 2017.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         T. TÕNISTE

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  SL C 92, 24.3.2017., str. 1.

      (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (5)  Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

      (6)  Preporuka Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Garancije za mlade (SL C 120, 26.4.2013., str. 1.).

      (7)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Europske središnje banke od 24. kolovoza 2017. – Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Banco de Portugal (ESB/2017/24)

text:
               2.9.2017

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 292/1

         PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE
   od 24. kolovoza 2017.
   Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima središnje banke Banco de Portugal
   (ESB/2017/24)
   (2017/C 292/01)
   UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 27. stavak 1.,
   budući da:

               (1)

               Reviziju računa Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije.

               (2)

               Mandat sadašnjeg vanjskog revizora središnje banke Banco de Portugal, društva PricewaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda. prestao je nakon revizije za fiskalnu godinu 2016. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijske godine 2017.

               (3)

               Središnja banka Banco de Portugal odabrala je društvo Deloitte & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A. kao svoje vanjske revizore za financijske godine od 2017. to 2021.,

         DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
   Preporučuje se da se društvo Deloitte & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A. imenuje za vanjske revizore središnje banke Banco de Portugal za financijske godine od 2017. to 2021.

      Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 24. kolovoza 2017.

            Predsjednik ESB-a

         Mario DRAGHI