title: Preporuka Komisije (EU) 2018/1149 оd 10. kolovoza 2018. o neobvezujućim smjernicama za utvrđivanje sukobima pogođenih i visokorizičnih područja i drugih rizika u lancu opskrbe u skladu s Uredbom (EU) 2017/821 Europskog parlamenta i Vijeća

text:
               17.8.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 208/94

      PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2018/1149
      оd 10. kolovoza 2018.
      o neobvezujućim smjernicama za utvrđivanje sukobima pogođenih i visokorizičnih područja i drugih rizika u lancu opskrbe u skladu s Uredbom (EU) 2017/821 Europskog parlamenta i Vijeća
      EUROPSKA KOMISIJA,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
      budući da:

                  (1)

                  Prirodni mineralni resursi imaju veliki razvojni potencijal, ali na sukobima pogođenim i visokorizičnim područjima mogu biti uzrokom spora kada prihodi ostvareni njihovim iskorištavanjem doprinose izbijanju ili nastavljanju nasilnog sukoba, potkopavajući nastojanja usmjerena prema postizanju razvoja, dobrog upravljanja i vladavine prava. Na tim je područjima razbijanje veze između sukoba i nezakonitog iskorištavanja minerala ključan element za jamčenje mira, razvoja i stabilnosti.

                  (2)

                  Kako bi se uklonio taj problem, Uredbom (EU) 2017/821 Europskog parlamenta i Vijeća (1) utvrđuju se obveze dužne pažnje u lancu opskrbe za uvoznike Unije koji uvoze kositar, tantal i volfram, njihove rude i zlato podrijetlom iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja; koje će se primjenjivati od 1. siječnja 2021. (dalje u tekstu „Uredba”).

                  (3)

                  Sukobima pogođena i visokorizična područja za potrebe Uredbe definirana su kao područja u stanju oružanog sukoba ili područja u nestabilnoj situaciji nakon sukoba te područja na kojima su vlast i sigurnost slabe ili ne postoje, kao što su propale države, i područja na kojima su raširena i sustavna kršenja međunarodnog prava uključujući povrede ljudskih prava.

                  (4)

                  U članku 14. stavku 1. Uredbe utvrđeno je da, kako bi se uspostavila jasnoća i sigurnost te dosljednost među praksama gospodarskih subjekata, a posebno MSP-ova, Komisija, uz savjetovanje s Europskom službom za vanjsko djelovanje i OECD-om, treba izraditi neobvezujuće smjernice za gospodarske subjekte u kojima se objašnjava kako najbolje primjenjivati kriterije za identificiranje sukobima pogođenih i visokorizičnih područja (dalje u tekstu „Smjernice”).

                  (5)

                  U tom se članku utvrđuje i da se ove Smjernice moraju temeljiti na definiciji sukobima pogođenih i visokorizičnih područja utvrđenoj u Uredbi i da se uzimaju u obzir Smjernice OECD-a o dužnoj pažnji u tom području, uključujući druge rizike u lancu opskrbe koji pokreću upozorenja kako je definirano u relevantnim dopunama tim Smjernicama.

                  (6)

                  Ovim bi se smjernicama, kako bi bile učinkovite, trebao utvrditi opći pojam dužne pažnje u lancu opskrbe mineralima i metalima povezanima sa sukobima pogođenim i visokorizičnim područjima te koraci koje bi društva trebala poduzimati radi utvrđivanja i rješavanja rizika povezanih s nabavljanjem kositra, tantala, volframa i zlata.

                  (7)

                  Potrebno je podsjetiti da se zahtjevi Uredbe za uvoznike Unije ne odnose samo na metale i minerale koji potječu iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja, već i na povezane rizike duž početka lanca opskrbe u pogledu primjerice trgovine, obrade i izvoza.

                  (8)

                  Ovim Smjernicama trebala bi se isto tako objasniti ključna načela za utvrđivanje sukobima pogođenih i visokorizičnih područja za određene potrebe provedbe Uredbe, dok se definicijom i objašnjenjem takvih područja ne dovodi u pitanje stajalište Unije o tome što može činiti sukobima pogođena i visokorizična područja izvan konteksta te Uredbe.

                  (9)

                  Upućivanje na relevantne dostupne izvore informacija kojima se gospodarski subjekti mogu koristiti pri utvrđivanju sukobima pogođenih i visokorizičnih područja trebalo bi biti središnji dio ovih Smjernica, dok se istovremeno podsjeća da se relevantni izvori ažuriraju različitom učestalošću te bi se po potrebi trebali dopuniti drugim izvorima.

                  (10)

                  Ostali rizici u lancu opskrbe koji pokreću upozorenja i koji su obuhvaćeni ovim Smjernicama trebali bi se odnositi na lokaciju, dobavljače i neuobičajene okolnosti trgovanja te bi se trebali temeljiti na radu OECD-a u tom području.

                  (11)

                  U članku 14. stavku 2. Uredbe utvrđeno je da Komisija treba pozvati vanjske stručnjake koji će izraditi indikativan, netaksativan i redovito ažuriran popis sukobima pogođenih i visokorizičnih područja. Taj predstojeći popis treba se temeljiti na analizi ovih Smjernica koju provode vanjski stručnjaci i drugim postojećim informacijama koje potječu od, među ostalim, znanstvenika i programa dužne pažnje u lancu opskrbe.

                  (12)

                  Ove Smjernice nisu obvezujuće te uvoznici Unije ostaju odgovorni za usklađivanje s obvezama dužne pažnje u skladu s Uredbom, a službe Komisije osiguravaju da ove Smjernice ostanu relevantne protokom vremena,

            DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

                  1.

                  Uvoznici Unije s obvezama u skladu s Uredbom (EU) 2017/821 trebali bi se ravnati prema neobvezujućim smjernicama navedenima u Prilogu ovoj Preporuci. Ove Smjernice će im pomoći da prikladno utvrde sukobima pogođena i visokorizična područja te upozorenja kako bi pravilno udovoljili zahtjevima te Uredbe koji će se primjenjivati od 1. siječnja 2021. Smjernicama se mogu služiti i drugi subjekti koji primjenjuju dužnu pažnju na svoj lanac opskrbe mineralima.

                  2.

                  Ova će se Preporuka objaviti u Službenom listu Europske unije.

         Sastavljeno u Bruxellesu 10. kolovoza 2018.

               Za Komisiju

            Cecilia MALMSTRÖM

               Članica Komisije

         (1)  Spremi stavku Uredba (EU) 2017/821 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o utvrđivanju obveza dužne pažnje u lancu opskrbe za uvoznike Unije koji uvoze kositar, tantal i volfram, njihove rude i zlato podrijetlom iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja (SL L 130, 19.5.2017., str. 1.).

         PRILOG
         1.   CILJ SMJERNICA

         Uredba (EU) 2017/821 (dalje u tekstu „Uredba”) stupila je na snagu 8. lipnja 2017. i primjenjuje se na uvoznike Unije (1) (uključujući, ali ne ograničavajući se na talionice i rafinerije) od 1. siječnja 2021. Kako je utvrđeno u njezinu prvom članku, Uredba je osmišljena kako bi se osigurala transparentnost i sigurnost u pogledu praksi nabavljanja sirovina od strane uvoznika Unije koji nabavljaju sirovine iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja.
         U skladu s člankom 14. stavkom 1. Uredbe Komisija ima zadatak izraditi neobvezujuće smjernice u obliku priručnika za gospodarske subjekte u kojem se objašnjava kako najbolje primjenjivati kriterije za utvrđivanje sukobima pogođenih i visokorizičnih područja. U tom članku se isto tako utvrđuje da smjernice uzimaju u obzir Smjernice OECD-a o dužnoj pažnji (2) u tom području, uključujući druge rizike u lancu opskrbe koji pokreću takozvana „upozorenja”, kako je definirano u relevantnim dopunama tim smjernicama.
         U ovim smjernicama,

                     —

                     u ODJELJKU 2. utvrđuje se opći pojam dužne pažnje u lancima opskrbe mineralima koji potječu iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja te koraci koje bi društva trebala poduzimati radi utvrđivanja i rješavanja rizika povezanih s nabavljanjem kositra, tantala i volframa i zlata,

                     —

                     u ODJELJKU 3. objašnjavaju se ključni elementi definicije sukobima pogođenih i visokorizičnih područja za potrebe Uredbe,

                     —

                     u ODJELJKU 4. navedeni su dostupni izvori informacija kako bi se pomoglo društvima pri utvrđivanju sukobima pogođenih i visokorizičnih područja i drugih rizika,

                     —

                     u ODJELJKU 5. navedene su informacije o drugim pokazateljima potencijalnih rizika (ili „upozorenja”) u lancu opskrbe mineralima koje se odnose na lokaciju, dobavljače i neuobičajene okolnosti trgovanja.

               Ove su smjernice osmišljene kako bi se pomoglo uvoznicima Unije da provode dužnu pažnju u lancu opskrbe. Njima se ne dovodi u pitanje Uredba (EU) 2017/821 i nisu pravno obvezujuće.
         Nadalje, potrebno je napomenuti da će, u skladu s člankom 14. stavkom 2. Uredbe, Europska komisija (naknadno) pozvati vanjske stručnjake koji će izraditi indikativan, netaksativan i redovito ažuriran popis sukobima pogođenih i visokorizičnih područja. Taj će se popis temeljiti na analizi ovih smjernica koju su proveli vanjski stručnjaci i postojećim informacijama koje potječu od, među ostalim, vlada, međunarodnih organizacija, znanstvenika i programa dužne pažnje u lancu opskrbe.
         2.   DUŽNA PAŽNJA U LANCU OPSKRBE MINERALIMA – OPĆI POJAM I KORACI

         2.1.   Pojam dužne pažnje koji se temelji na procjeni rizika

         U sukobima pogođenim i visokorizičnim područjima društva uključena u rudarenje, obradu i trgovinu mineralima imaju potencijal za ostvarivanje prihoda, rasta i prosperiteta, pružanje sredstava za život i poticanje lokalnog razvoja. U takvim situacijama društva mogu riskirati da pridonose ili se povezuju sa znatnim negativnim učincima povezanima s njihovim aktivnostima ili odlukama o nabavi, uključujući oružane sukobe i teške povrede ljudskih prava. U tom smislu, kako bi se osiguralo da društva ne pridonose namjerno ili nenamjerno ili postanu (ili nastave biti) povezana s tim negativnim učincima, trebala bi provoditi dužnu pažnju na temelju rizika kao dio kontinuiranog, proaktivnog i reaktivnog procesa integriranog u njihove sustave upravljanja.
         Općenito govoreći, dužna pažnja na temelju rizika odnosi se na korake koje bi društva trebala poduzimati kako bi utvrdila i riješila potencijalne rizike u svojim lancima opskrbe mineralima kako bi spriječila ili ublažila svaki doprinos negativnim učincima povezanima s vađenjem, proizvodnjom, trgovanjem, obradom, tretiranjem i izvozom minerala povezanih sa sukobom pogođenim i visokorizičnim područjima. Rizici su definirani u odnosu na potencijalne negativne učinke predmetnih aktivnosti društva, koji proizlaze iz vlastitih aktivnosti društva ili koji mogu biti izravno povezani s aktivnostima, proizvodima ili uslugama kroz poslovne odnose s trećim stranama, uključujući dobavljače i druge subjekte u lancu opskrbe. Negativni učinci mogu obuhvaćati povrede ljudi (tj. vanjske učinke), oštećeni ugled ili pravnu odgovornost za društvo (tj. unutarnje učinke), ili oboje.
         Društva se mogu suočiti s rizicima u svojem lancu opskrbe mineralima jer okolnosti vađenja, proizvodnje, trgovanja, obrade ili izvoza minerala po svojoj prirodi nose veći rizik od imanja znatnih negativnih učinaka, kao što su financiranje sukoba ili poticanje, omogućivanje ili pogoršavanje uvjeta za sukob kako je navedeno u Prilogu II. Smjernica OECD-a o dužnoj pažnji i njihovim dodacima.
         Zbog tih rizika društva bi trebala nastojati u dobroj vjeri utvrditi i procijeniti rizike povezane s lokacijom, dobavljačem ili okolnostima i uspostaviti mjere dužne pažnje prilagođene posebnim zahtjevima tih rizika. Dužna pažnja može također pomoći društvima da poštuju međunarodno pravo i nacionalne zakone, uključujući one za nezakonitu trgovinu mineralnim resursima te sankcije UN-a i odluke EU-a na temelju Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), posebno mjera ograničavanja u skladu s člankom 215. UFEU-a.
         Općeniti cilj Uredbe koja se temelji na načelima iz Smjernica OECD-a jest omogućiti razvoj sigurnih, transparentnih i provjerljivih lanaca opskrbe mineralima te osigurati, omogućiti i promicati odgovoran uvoz minerala i metala iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja u EU, a da se ne pridonosi oružanom sukobu i povezanom kršenju ljudskih prava, te time pridonijeti gospodarskom razvoju i sredstvima za život u lokalnim zajednicama.
         2.2.   Dužna pažnja – okvir od pet koraka

         Dužna pažnja na temelju rizika kako se preporučuje u Smjernicama OECD-a o dužnoj pažnji ima strukturu pet koraka od kojih su svi sadržani i u Uredbi.
         Društva u lancu opskrbe trebala bi:

                     —

                        Uspostaviti snažan sustav upravljanja te donijeti i jasno priopćiti dobavljačima i javnosti svoju politiku za minerale i metale koji potencijalno potječu iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja. To obuhvaća utvrđivanje činjeničnih okolnosti uključenih u vađenje, prijevoz, obradu, trgovanje, preradu, taljenje, rafiniranje i legiranje, proizvodnju ili prodaju proizvoda koji sadržavaju minerale iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja. (članak 4. Uredbe),

                     —

                        Utvrditi i procijeniti sve stvarne ili potencijalne rizike u lancu opskrbe (3). (članak 5. stavak 1. točka (a) Uredbe),

                     —

                        Izraditi i provoditi strategiju kao odgovor na utvrđene rizike kako bi se oni spriječili ili ublažili donošenjem i provođenjem plana upravljanja rizicima. Rezultat može biti odluka da se nastavi s trgovinom dok se istovremeno nastoje ublažiti rizici, privremeno suspendira trgovina dok se nastavljaju ublažavati rizici ili odustane od suradnje s dobavljačem nakon neuspjelih pokušaja ublažavanja ili ako dobavljač teško krši ljudska prava (npr. najgori oblici dječjeg rada, prisilnog rada i mučenja) ili pruža izravnu ili neizravnu potporu nedržavnim naoružanim skupinama. (članak 5. stavak 1. točka (b) Uredbe),

                     —

                        Provesti ili ishoditi reviziju koju obavlja neovisna treća strana aktivnosti, procesa i sustava društva koji se koriste za provedbu dužne pažnje u lancu opskrbe na identificiranim točkama u lancu opskrbe, osobito u pogledu praksi dužne pažnje talionica i rafinerija. (članak 6. Uredbe),

                     —

                        Javno izvještavati o politici i praksama dužne pažnje u lancu opskrbe kako bi se izgradilo povjerenje javnosti u mjere koje društva poduzimaju. (članak 7. Uredbe).

               3.   RAZUMIJEVANJE DEFINICIJE SUKOBIMA POGOĐENIH I VISOKORIZIČNIH PODRUČJA

         Definicija sukobima pogođenih i visokorizičnih područja koja je upotrijebljena u Uredbi u skladu je sa Smjernicama OECD-a o dužnoj pažnji u pogledu onoga što obilježava takva područja i ne dovodi u pitanje stajalište EU-a o tome što može činiti sukobima pogođena i visokorizična područja izvan konteksta Uredbe. Predviđena je isključivo za potrebe dužne pažnje u lancu opskrbe u pogledu metala i minerala u području primjene Uredbe i osmišljena je tako da bude praktična, temeljita i lako razumljiva društvima.
         Definicija sukobima pogođenih i visokorizičnih područja u Uredbi (članak 2. točka (f)):

            „područja u stanju oružanog sukoba ili područja u nestabilnoj situaciji nakon sukoba te područja na kojima su vlast i sigurnost slabe ili ne postoje, kao što su propale države, i područja na kojima su raširena i sustavna kršenja međunarodnog prava uključujući povrede ljudskih prava”.

         Ta definicija slijedi određena ključna načela utvrđena u međunarodnom pravu, uključujući „stanje oružanog sukoba”, „nestabilnu situaciju nakon sukoba” i „propale države”. Ta su načela dodatno ilustrirana i objašnjena u nastavku kako bi se olakšalo njihovo praktično razumijevanje kao dio odgovornog upravljanja lancem opskrbe od strane društava.
         Nadalje, ta ključna načela trebala bi omogućiti lako podudaranje s dostupnim izvorima informacija o situaciji na terenu na sukobima pogođenim i visokorizičnim područjima te općenito pomoći društvima da utvrde rizike u svojim lancima opskrbe i potencijalni utjecaj njihovih aktivnosti (vidjeti odjeljak 4.).
         Potrebno je napomenuti da je dužna pažnja u lancu opskrbe, predviđena u Uredbi i u Smjernicama OECD-a o dužnoj pažnji, povezana s utvrđivanjem i procjenom rizika negativnih učinaka određenih poslovnih aktivnosti i odnosa povezanih s metalima i mineralima koji potječu sa sukobima pogođenih i visokorizičnih područja ili se preko njih prevoze (što može biti podnacionalna razina). Informacije o određenoj zemlji mogu dati informacije o kontekstu za utvrđivanje opće razine potrebne pažnje.

                     Ključni element definicije

                     Objašnjenje

                     Stanje oružanog sukoba

                        Prisutnost oružanog sukoba, rašireno nasilje ili drugi rizici povrede ljudi kako je opisano u međunarodnom humanitarnom pravu kojim se regulira ponašanje boraca u oružanom sukobu. Oružani sukob može biti u različitim oblicima kao što je sukob međunarodnog ili nemeđunarodnog karaktera koji može obuhvaćati dvije ili više država, ili se može sastojati od ratova za oslobođenje, pobuna, građanskih ratova itd.
                     Konkretne smjernice o „stanju oružanog sukoba” dane su u Ženevskim konvencijama iz 1949. i obuhvaćaju sve slučajeve objavljenog rata ili bilo kojeg drugog oružanog sukoba do kojeg može doći između dviju ili više strana, čak i ako jedna od njih ne priznaje stanje rata; sve slučajeve djelomične ili potpune okupacije državnog područja strane, čak i ako nema oružanog otpora protiv navedene okupacije. U skladu s Protokolom II. (1977.) uz Ženevske konvencije iz 1949. ne primjenjuju se na situacije unutarnjih nemira i napetosti kao što su neredi, izolirano i sporadično nasilje i druge slične radnje.

                     Područja u nestabilnoj situaciji nakon sukoba
                     Područja na kojima su vlast i sigurnost slabe ili ne postoje, kao što su propale države, i područja na kojima su raširena i sustavna kršenja međunarodnog prava uključujući kršenja ljudskih prava.

                        Područja u nestabilnoj situaciji nakon sukoba jesu područja na kojima su prekinuti aktivni sukobi i nalaze se u nestabilnoj situaciji, što znači da regija ili država ima slab kapacitet za obavljanje osnovnih funkcija upravljanja i zbog prethodnog sukoba nema sposobnost razvijanja međusobno konstruktivnih odnosa unutar društva. Takva su područja ranjivija na unutarnje ili vanjske šokove kao što su gospodarske krize ili prirodne katastrofe. U takvim slučajevima, kao što je u slučajevima obuhvaćenima sljedećim dijelom definicije (tj. područja na kojima su vlast i sigurnost slabe ili ne postoje), gospodarski subjekti trebaju utvrditi postoji li institucionalna slabost ili nedostatak vlasti raširena i sustavna kršenja međunarodnog prava te kršenje ljudskih prava kako bi se odredilo je li područje sukobima pogođeno i visokorizično područje. Stoga je uvjet kršenja međunarodnog prava kumulativan s uvjetima područja u nestabilnoj situaciji nakon sukoba te područja na kojima su vlast i sigurnost slabe ili ne postoje. Kod potonjeg bi na primjer izostanak službenog postupka licenciranja u rudarstvu bio dokaz nedostatka vlasti.

                     Propale države

                     „Propala država”prikaz je stanja ekstremne institucionalne slabosti. Propala država uključuje imploziju struktura moći i vlasti, urušavanje prava i reda te nedostatak institucija sposobnih zastupati državu.

               4.   DOSTUPNI IZVORI INFORMACIJA ZA UTVRĐIVANJE SUKOBIMA POGOĐENIH I VISOKORIZIČNIH PODRUČJA

         Ovaj odjeljak obuhvaća indikativan, netaksativan popis relevantnih dostupnih izvora informacija kako bi se pomoglo društvima da utvrde sukobima pogođena i visokorizična područja. Razumijevanjem nacionalnog i regionalnog konteksta te potencijalnih rizika prisutnih na područjima na kojima posluju ili s kojih nabavljaju sirovine, društva će u skladu s tim moći bolje prilagoditi svoja nastojanja u provedbi dužne pažnje. Općenitije informacije o određenoj zemlji bi također mogle biti korisne u procjeni vjerodostojnosti navoda o kršenju prava.
         Dostupni izvori informacija s popisa grupirani su prema ključnim elementima utvrđenima u definiciji sukobima pogođenih i visokorizičnih područja (vidjeti odjeljak 3.):

                     —

                     SUKOB – omogućuje procjenu je li područje u „stanju oružanog sukoba” ili je područje u „nestabilnoj situaciji nakon sukoba”.

                     —

                     VLAST – omogućuje procjenu u kojim su razmjerima vlast i sigurnost na tim područjima slabe ili ne postoje.

                     —

                     LJUDSKA PRAVA – omogućuje procjenu je li područje pogođeno raširenim i sustavnim kršenjem međunarodnog prava, uključujući kršenje ljudskih prava (4).

               Uz to, popis iz odjeljka 4.2 obuhvaća izvore informacija o mineralnim resursima radi objašnjenja konteksta.
         4.1.   Kako se najbolje koristiti izvorima informacija

         Navedeni izvori informacija nisu komercijalne prirode, tj. ne zahtijevaju plaćanje pretplate ili bilo kakav financijski doprinos. Društva bi trebala provjeriti jesu li informacije ažurirane kada se njima koriste. U Uredbi je utvrđeno da bi osim ovih smjernica Europska komisija treba pozvati vanjske stručnjake koji će izraditi indikativan, netaksativan i redovito ažuriran popis sukobima pogođenih i visokorizičnih područja. Službe Europske komisije će zajedno s tim vanjskim stručnjacima osigurati da se popis izvora informacija po potrebi ažurira kako bi i dalje bio relevantan.
         Dodatni izvori općenitije prirode (od kojih neki nisu izričito navedeni na popisu u nastavku), koji su korisni za konzultiranje, obuhvaćaju geološka istraživanja s informacijama o mineralnim resursima (britanska i američka geološka istraživanja), informacijski sustav Europske komisije o sirovinama, internetske stranice vodećih organizacija u tom području, kao što su izvješća po zemljama Ministarstva vanjskih poslova SAD-a (vlast i ljudska prava), izvješća koja objavljuju različite agencije UN-a (uključujući Vijeće za ljudska prava, UNHCR, OHCHR, UNICEF, UNDP, ILO i IOM) te druge relevantne organizacije civilnog društva, na primjer Amnesty International, Global Witness, Human Rights Watch i IMPACT (nekadašnje partnerstvo Afrike i Kanade). Kako bi dobila informacije o određenim temama i novostima, društva se mogu koristiti i internetskim stranicama drugih organizacija te drugim izvorima informacija kao što su Međunarodni odbor Crvenog križa, indeks upravljanja prirodnim resursima, svjetski mirovni indeks itd.
         Korisno bi bilo konzultirati i nacionalne ili regionalne izvore. Iako je ponekad teško dobiti pristup, nacionalni/regionalni izvori pružaju dublji pregled situacije na određenom području u usporedbi sa skupnim informacijama o zemljama.
         Društva koja se koriste tim izvorima mogu postupiti na sljedeći način:

                     1.

                     Na temelju informacija o lancu opskrbe iz svojeg sustava upravljanja (1. korak okvira od pet koraka, vidjeti odjeljak 2.), društva bi najprije trebala nastojati utvrditi svoja zemljopisna područja na kojima nabavljaju, trguju, obrađuju i prevoze materijale kako bi se razumio kontekst u kojem se provode rudarske i trgovinske aktivnosti i utvrdili povezani rizici.

                     2.

                     U tu svrhu društva se mogu koristiti dostupnim izvorima (tj. analitički izvori, karte/tablice i vijesti) navedenima u nastavku, koji obuhvaćaju tri ključna elementa definicije sukobima pogođenih i visokorizičnih područja (tj. sukob, vlast i ljudska prava) kako bi razumjela politički i sigurnosni kontekst te utvrdila i procijenila potencijalne rizike od negativnih učinaka svojeg lanca opskrbe u odnosu na svoju politiku lanca opskrbe i u skladu s Prilogom II. Smjernica OECD-a i „upozorenjima” navedenima u njihovim dodacima.

                     3.

                     U slučaju da izvori navedeni u nastavku daju kontradiktorne ili nejasne informacije, društva bi trebala biti oprezna prije nego što na nekom području obustave postupak povećane dužne pažnje. Potrebno je ponovno naglasiti da je odgovornost za dužnu pažnju povezana s utvrđivanjem i rješavanjem stvarnih ili potencijalnih rizika u cilju sprječavanja ili ublažavanja negativnih učinaka aktivnosti, osobito nabavljanja, trgovanja i poslovnih odnosa te drugih okolnosti povezanih s aktivnostima društava, a ne samo sa zemljom ili područjem podrijetla minerala.

                     4.

                     Izvori navedeni u nastavku ažuriraju se različitom učestalošću te iako su relevantni, možda nisu uvijek u potpunosti točni. Stoga bi se po potrebi trebali koristiti zajedno s dopunskim izvorima. Čim bude dostupan prethodno navedeni indikativan, netaksativan i redovito ažuriran popis sukobima pogođenih i visokorizičnih područja koji izrađuju vanjski stručnjaci, služit će kao dodatan izvor informacija.

               4.2.   Popis dostupnih izvora informacija

                     Predmet procjene

                     Pokrivenost

                     Dostupni izvori

                     Sadržaj izvora

                     SUKOB

                     Globalno

                     Analitički izvori

                     Heidelberški barometar konflikta
                     http://www.hiik.de/?lang=en/

                     Analiza najnovijih sukoba u svijetu u obliku teksta i grafičkih prikaza; posebna poglavlja o regijama i pojedinim zemljama.

                     Vladavina prava u oružanim sukobima, Ženevska akademija
                     http://www.rulac.org/

                     Baza podataka i analitičko izvješćivanje o provedbi međunarodnog prava u oružanim sukobima diljem svijeta (globalna pokrivenost i kratki pregledi).

                     Projekt procjene kapaciteta – Pregled izvanrednih stanja u svijetu
                     https://www.acaps.org/countries/

                     Karta svijeta i analiza pojedinačnih zemalja s pregledom i analizom zemalja u „zabrinjavajućoj situaciji”, „humanitarnoj krizi” i „teškoj humanitarnoj krizi”.

                     Karte ili tablice

                     Uppsalski program za podatke o konfliktima – Georeferencirani podaci o događajima
                     http://www.ucdp.uu.se/ged/

                     Interaktivna karta događaja organiziranog nasilja na temelju izvora vijesti, uključujući žrtve i vrstu nasilja (državno, nedržavno, jednostrano); korisnik može zumirati do razine pojedinih događaja.

                     CrisisWatch
                     http://www.crisisgroup.org

                     Trenutačno stanje u najznačajnijim svjetskim sukobima/potencijalnim sukobima; interaktivna karta i baza podataka koja omogućuje procjenu situacije u odabranim zemljama 2003.-2018.

                     Svjetski mirovni indeks
                     http://www.visionofhumanity.org

                     Interaktivna karta kojom se prema kvalitativnim i kvantitativnim pokazateljima mjeri svjetski mir (službenici zaduženi za sigurnost i policija, politička nestabilnost, organizirani sukob, pripadnici naoružanih skupina itd.).

                     Najveći slučajevi političkog nasilja
                     http://www.systemicpeace.org

                     Karte i tablice u kojima su navedeni slučajevi oružanog sukoba (uključujući žrtve) u svijetu od 1946. do 2017.

                     Regionalno

                     Lokacija oružanih sukoba i podaci o događajima
                     http://www.acleddata.com/

                     Izvješća i analize kretanja konflikata, uključujući mjesečno ažuriranje političkog nasilja u Africi, na Bliskom istoku i u Aziji na temelju podataka u stvarnom vremenu te analizu trenutačne i povijesne dinamike u određenim državama.

                     International Peace Information Service – Karte sukoba
                     http://ipisresearch.be/

                     Karte Demokratske Republike Kongo (sukob/sukob zbog minerala), Srednjoafričke Republike, Sudana – Južnog Sudana (sporna područja, incidenti, prirodni resursi, obrazovanje, nasilje u zajednici, međudržavni i unutarnji sukobi); dostupna je analiza karata.

                     International Tin Association (Međunarodno udruženje za kositar)
                     https://www.internationaltin.org/
                     http://www.itsci.org/

                     Inicijativa za lanac opskrbe kositrom (iTSCi) pruža izvješća o procjeni sigurnosne situacije na miniranim područjima u Ruandi, istočnim pokrajinama Demokratske Republike Kongo, Burundiju i Ugandi.

                     Sukobi u rudarstvu u Latinskoj Americi
                     http://ejatlas.org/featured/mining-latam

                     Atlas ekološke pravde s dokumentacijom i katalogom društvenih sukoba zbog ekoloških pitanja radi informiranja o kontekstu.

                     VLAST

                     Globalno

                     Svjetski pokazatelji vlasti
                     http://info.worldbank.org/governance/wgi

                     Podaci o ažuriranim skupnim i pojedinačnim pokazateljima vlasti za određene zemlje, šest dimenzija vlasti; u izvješćima su sažeti podaci po zemljama.

                     Indeks nestabilnih država
                     http://ffp.statesindex.org

                     Indeks s naglaskom na indeksima rizika, temeljen na člancima iz medija i izvješćima.

                     Indeks percepcije korupcije
                     http://www.transparency.org/research/cpi/overview

                     Indeks percepcije korupcije u zemljama.

                     National Resource Governance Institute (Nacionalni institut za upravljanje resursima)
                     https://resourcegovernance.org/

                     Informacije po zemljama i komparativna analiza pitanja koja se odnose na upravljanje prirodnim resursima.

                     LJUDSKA PRAVA

                     Globalno

                     Rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda
                     http://www.un.org/en/sc/documents/resolutions

                     Rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda pružaju koristan opis političke i sigurnosne situacije u predmetnim zemljama na godišnjoj osnovi.

                     Vijeće Ujedinjenih naroda za ljudska prava
                     http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/Pages/AboutCouncil.aspx

                     Općeniti, periodični pregledi.

                     Ured visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava
                     http://www.ohchr.org/EN/pages/home.aspx

                     Informacije po zemljama o pitanjima ljudskih prava.

                     Program Ujedinjenih naroda za razvoj – Međunarodni pokazatelji ljudskog razvoja – Profili zemalja
                     http://hdr.undp.org/en/countries

                     Godišnja izvješća po zemljama o praksi ljudskih prava u pojedinim zemljama, u cijelom svijetu.

                     Amnesty International
                     https://www.amnesty.org/en/countries/

                     Global Witness
                     https://www.globalwitness.org/en-gb/

                     Human Rights Watch
                     https://www.hrw.org/

                     Mines and Communities
                     http://www.minesandcommunities.org/

                     Članci iz medija i analize svjetskog rudarstva i njegova utjecaja, razvrstani po temama, zemljama, društvima, mineralima.

                     MINERALNI RESURSI I PROIZVODNJA

                     Globalno

                     British Geological Survey
                     https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html

                     Izvješća po zemljama o međunarodnim statistikama i informacijama o mineralima.

                     U.S. Geological Survey
                     http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/

                     Izvješća po zemljama o međunarodnim statistikama i informacijama o mineralima.

                     Informacijski sustav EU-a o sirovinama
                     http://rmis.jrc.ec.europa.eu/

                     Informacije o proizvodnji, trgovinskim tokovima i politici u pogledu sirovina.

               Osim gore navedenih dostupnih izvora informacija očekuje se da će OECD pružiti dodatne informacije važne za utvrđivanje sukobima pogođenih i visokorizičnih područja (http://www.oecd.org/corporate/mne/mining.htm). Rizici povezani s humanitarnim krizama i katastrofama također mogu dati informacije o kontekstu i područjima na kojima mogu izbiti oružani sukobi. U tom smislu koristan izvor je INFORM (zajednički projekt Stalnog međuagencijskog odbora i Europske komisije; http://www.inform-index.org). Još jedan koristan alat u tom pogledu jest Globalni indeks rizika od sukoba (dostupna baza činjenica kao potpora donošenju odluka o dugoročnim rizicima od sukoba koju je izradio Zajednički istraživački centar Europske komisije; http://conflictrisk.jrc.ec.europa.eu/).
         Uz to, Europska komisija pružit će potporu MSP-ovima u njihovim nastojanjima da uvode i provode politike odgovornog nabavljanja minerala putem programa COSME, a očekuje se da se djelomično odnosi na utvrđivanje sukobima pogođenih i visokorizičnih područja u skladu s Uredbom (EU) 2017/821.
         5.   PROCJENA RIZIKA U LANCU OPSKRBE MINERALIMA – „UPOZORENJA” ZA POVEĆANU DUŽNU PAŽNJU

         5.1.   Uvođenje upozorenja i općenita razmatranja

         Postupak dužne pažnje utvrđen u Uredbi i u Smjernicama OECD-a o dužnoj pažnji nije ograničen na utvrđivanje i ublažavanje rizika povezanih s podrijetlom i prijevozom minerala u sukobima pogođenim i visokorizičnim područjima. Društva zapravo trebaju provjeriti i dostaviti informacije o rizicima u skladu sa Smjernicama OECD-a o dužnoj pažnji povezanima s trgovanjem, obradom i izvozom minerala duž početka lanca opskrbe te o neuobičajenim okolnostima.
         U tu svrhu u dopunama Smjernica OECD-a o dužnoj pažnji naveden je popis takozvanih situacija za „upozorenja” koje iziskuju povećanu dužnu pažnju, uključujući prikupljanje dodatnih informacija putem sustava upravljanja društva, osobito u sljedećim situacijama:

                     A

                        Lokacije podrijetla i provoza minerala za upozorenje

                                 —

                                 Ako minerali potječu sa sukobima pogođenih i visokorizičnih područja ili se preko njih prevoze;

                                 —

                                 Ako se tvrdi da minerali potječu iz zemlje za koju je poznato ili postoji opravdana sumnja da se kroz nju prevoze minerali sa sukobima pogođenih i visokorizičnih područja;

                                 —

                                 Ako se tvrdi da minerali potječu iz zemlje u kojoj su poznati mineralni resursi ili zalihe, vjerojatni resursi ili očekivane razine proizvodnje predmetnog minerala ograničeni (tj. prijavljene količine minerala iz te zemlje ne podudaraju se s poznatim mineralnim resursima ili očekivanim razinama proizvodnje).
                                 Na svim tim lokacijama s „upozorenjem”, osobito u situacijama u kojima je vlast slaba ili ne postoji, rizik je povećan kada se zakoni za sprečavanje pranja novca, zakoni za sprečavanje korupcije, carinske kontrole i drugi relevantni državni zakoni za nadzor ne provode učinkovito, kada posluju neslužbeni bankarski sustavi i kada se u velikoj mjeri upotrebljava gotovinski novac.

                     B

                        Dobavljači s upozorenjem

                                 —

                                 Ako dobavljači društva ili druga poznata društva na početku lanca opskrbe posluju na nekoj od prethodno navedenih lokacija s „upozorenjem” s kojih mineral potječe ili preko kojih se prevozi, ili imaju dioničarske ili druge interese u dobavljačima minerala s neke od prethodno navedenih lokacija s „upozorenjem” s kojih mineral potječe ili preko kojih se prevozi.

                                 —

                                 Ako je poznato da su dobavljači društva ili druga poznata društva na početku lanca opskrbe nabavljala minerale s lokacije s „upozorenjem” s koje mineral potječe ili preko koje se prevozio u zadnjih 12 mjeseci.

                                 —

                                 Za zlato: ako se tvrdi da je zlato dobiveno iz recikliranih/otpadnih ili mješovitih izvora i da je rafinirano u zemlji za koju je poznato ili postoji opravdana sumnja da se preko nje prevozi zlato sa sukobima pogođenih i visokorizičnih područja.

                     C

                        Okolnosti s upozorenjem

                                 —

                                 Ako su na temelju informacija prikupljenih putem sustava upravljanja društva utvrđene nepravilnosti ili neuobičajene okolnosti zbog kojih postoji osnovana sumnja da bi minerali mogli pridonijeti sukobu ili teškim povredama povezanima s vađenjem, prijevozom ili trgovinom.

               5.2.   Utvrđivanje određenih upozorenja i osiguravanje primjerene dužne pažnje

         Nakon utvrđivanja „upozorenja” navedenih u odjeljku 5.1 kao dijela procjene rizika od strane društva, društva bi trebala provesti temeljitu provjeru konteksta svih tih upozorenja prikupljanjem dodatnih informacija putem svojih sustava upravljanja i osiguravanjem da se odgovarajući rizici propisno uzmu u obzir.
         Kao što je istaknuto u Smjernicama OECD-a o dužnoj pažnji, dužna pažnja je postepeni pristup na temelju analize rizika pri čemu društva moraju uspostaviti prikladne sustave upravljanja i postupke, prikazati činjenične okolnosti duž lanca opskrbe i utvrditi rizike koji bi mogli dovesti do povećane dužne pažnje.
         Sljedeće smjernice trebale bi pomoći društvima da dobiju relevantne informacije o situacijama za „upozorenja” i u skladu s tim prilagode svoju dužnu pažnju. Potrebno je napomenuti da se izvori informacija ažuriraju različitom učestalošću te iako su relevantni, možda nisu uvijek u potpunosti točni. Stoga bi se po potrebi trebali koristiti zajedno s dopunskim izvorima.

                     A

                        Lokacije podrijetla i provoza minerala za upozorenje

                                 —

                                    Upozorenje: minerali koji potječu sa sukobima pogođenih i visokorizičnih područja ili se preko njih prevoze

                                 Povećana dužna pažnja pokreće se kada minerali potječu sa sukobima pogođenih i visokorizičnih područja ili se preko njih prevoze. Utvrđivanje takvih područja opisano je u odjeljku 4. ovih smjernica.

                                 —

                                    Upozorenje: minerali za koje se tvrdi da potječu iz zemlje za koju je poznato ili postoji opravdana sumnja da se kroz nju prevoze minerali sa sukobima pogođenih i visokorizičnih područja.

                                 Društva bi trebala procijeniti u kojoj mjeri su važna sljedeća pitanja:

                                             —

                                                „Vlast i druga pitanja u zemlji” trebaju se provjeriti kako bi se utvrdilo u kojoj mjeri zemlje ili područja kontroliraju svoje granice i imaju prikladne unutarnje mehanizme provedbe kako bi se osigurala vjerodostojna i dokumentirana sljedivost trgovine mineralima te suzbili rizici povezani s provozom u slučaju slabe vlasti.

                                                         Pokazatelji

                                                         Izvori informacija (5)

                                                                     —

                                                                     Prijavljena zemlja podrijetla ima propusne granice ili nedovoljno provodi carinske propise za robu.

                                                                     —

                                                                     Rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda (vidjeti odjeljak 4.)

                                                                     —

                                                                     Informacije koje pružaju lokalna veleposlanstva, delegacije EU-a ili druge delegacije

                                                                     —

                                                                     Zakoni protiv korupcije nedovoljno se provode i postoje prijavljeni slučajevi korupcije u rudarstvu i trgovini.

                                                                     —

                                                                     Zakoni za sprečavanje pranja novca ili za nadzor banaka ne postoje ili nisu dovoljni ili se ne provode u dovoljnoj mjeri.

                                                                     —

                                                                     Gospodarstva se uglavnom zasnivaju na gotovinskom novcu, osobito trgovina mineralima.

                                                                     —

                                                                     Radna skupina za financijsko djelovanje (FATF)
                                                                     http://www.fatf-gafi.org/countries/

                                                                     —

                                                                     Indeks percepcije korupcije, Transparency International
                                                                     http://www.transparency.org/research/cpi/overview

                                                                     —

                                                                     Svjetski pokazatelj vlasti, Svjetska banka
                                                                     http://info.worldbank.org/governance/wgi

                                                                     —

                                                                     Izvješća o globalnom financijskom integritetu
                                                                     http://www.gfintegrity.org/

                                                                     —

                                                                     Vidjeti odjeljak 4. ovih smjernica pod „vlast”

                                             —

                                                „Neposredna blizina, regionalna i povijesna pitanja” pružaju informacije o vjerojatnosti netočnog navođenja podrijetla uslijed krijumčarenja iz susjednih zemalja, zemalja s povijesnim vezama ili zemalja koja daju porezne olakšice.

                                                         Pokazatelji

                                                         Izvori informacija

                                                                     —

                                                                     Prijavljena zemlja podrijetla izravno graniči s područjima na kojima nezakonite oružane skupine, javne snage sigurnosti ili kriminalne organizacije sudjeluju u proizvodnji minerala i trgovini njima.

                                                                     —

                                                                     Prijavljena zemlja podrijetla gospodarski je povezana sa sukobima pogođenim i visokorizičnim područjima i s njima povezanom nezakonitom trgovinom mineralima.

                                                                     —

                                                                     Rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda

                                                                     —

                                                                     Lokalna veleposlanstva, delegacije EU-a

                                                                     —

                                                                     Vidjeti odjeljak 4. ovih smjernica pod „sukob”

                                                                     —

                                                                     Porezna politika zemlje podrijetla potiče na krijumčarenje minerala u tranzitne zemlje gdje se izvoz sirovina ne oporezuje ili se oporezuje po znatno nižim stopama.

                                                                     —

                                                                     Baza podataka OECD-a za ograničenja izvoza sirovina
                                                                     http://www.oecd.org/tad/benefitlib/export-restrictions-raw-materials.htm

                                 —

                                    Upozorenje: minerali za koje se tvrdi da potječu iz zemlje u kojoj su mineralni resursi/zalihe ili očekivane razine proizvodnje ograničeni

                                 U kontrolnom popisu u nastavku navedena su „Posebna pitanja minerala i lanca opskrbe”. Kao dio postupka dužne pažnje društva bi trebala posebno provjeriti postoje li stvarno u navedenoj zemlji podrijetla poznati geološki resursi ili očekivane razine proizvodnje predmetnog minerala. Isto tako, društva bi trebala razumno procijeniti ima li prijavljeno podrijetlo smisla s ekonomskog gledišta, kao što je primjerice prisutnost bližih i atraktivnih tržišta.

                                             Pokazatelji

                                             Izvori informacija

                                                         —

                                                         Prijavljena zemlja podrijetla ima ograničene poznate mineralne resurse ili zalihe, vjerojatne resurse ili očekivane razine proizvodnje minerala te posebne karakteristike minerala.

                                                         —

                                                         Prijavljena zemlja podrijetla ima veliki neslužbeni ili obrtnički i mali sektor rudarstva u kojem su povezani rizici uobičajeno veći.

                                                         —

                                                         British Geological Survey:
                                                         https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html

                                                         —

                                                         USGS U.S. Geological Survey:
                                                         http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/

                                                         —

                                                         Nacionalne geološke službe u državama članicama EU-a

                                                         —

                                                         Geološke službe navedene zemlje podrijetla

                     B.

                        Dobavljači s upozorenjem

                                 —

                                    Upozorenje: ako dobavljači društva ili druga poznata društva na početku lanca opskrbe posluju na nekoj od prethodno navedenih lokacija s „upozorenjem” s kojih mineral potječe ili preko kojih se prevozi, ili imaju dioničarske ili druge interese u dobavljačima minerala s neke od prethodno navedenih lokacija s „upozorenjem” s kojih mineral potječe ili preko kojih se prevozi te ako je poznato da su dobavljači društva ili druga poznata društva na početku lanca opskrbe nabavljala minerale s lokacije s „upozorenjem” s koje mineral potječe ili preko koje su prevoženi u zadnjih 12 mjeseci.

                                 Informacije o pojedinim dobavljačima uglavnom proizlaze iz podataka koje društva prikupljaju putem provedbe svojeg sustava dužne pažnje. Čim identitet dobavljača društva ili drugog poznatog društva na početku lanca opskrbe postane dostupan, društva bi trebala nastojati provjeriti posluje li dobavljač na lokaciji s upozorenjem tako da:

                                             —

                                             na internetu potraže generičke informacije o predmetnom dobavljaču / društvu na početku lanca opskrbe, uključujući izvješća vlada i međunarodnih organizacija (osobito izvješća stručne skupine UN-a) te općenito izvješća međunarodnih i lokalnih medija i organizacija civilnog društva,

                                             —

                                             provjere poslovne internetske stranice i sva dostupna izvješća o dužnoj pažnji (na primjer dokumente podnesene američkoj komisiji za nadzor burze vrijednosnih papira),

                                             —

                                             provjere popise postojećih sustava dužne pažnje talionica/rafinerija i popis globalnih odgovornih talionica i rafinerija Europske komisije čim bude dostupan,

                                             —

                                             pretraže nacionalni trgovinski registar u kojem se mogu pronaći informacije o lokaciji sjedišta i potencijalno operativnih društava kćeri.

                                       Društva bi također trebala konzultirati registre stvarnih vlasnika ako su dostupni te izvješća po zemljama Inicijative za transparentnost ekstraktivnih industrija (EITI) (koja sadržavaju sve veću količinu informacija o stvarnim vlasnicima društava uključenih u ekstraktivnu industriju).

                     C.

                        Okolnosti s upozorenjem

                                 —

                                    Upozorenje: Ako su na temelju informacija prikupljenih putem sustava upravljanja društva utvrđene nepravilnosti ili neuobičajene okolnosti zbog kojih postoji osnovana sumnja da bi minerali mogli pridonijeti sukobu ili teškim povredama povezanima s vađenjem, prijevozom ili trgovinom.

                                 Te informacije o pojedinom poslovanju gotovo u cijelosti proizlaze iz podataka koje su društva prikupila putem provođenja dužne pažnje.
                                 Nepravilnosti / neuobičajene okolnosti mogu biti u različitim oblicima. U Dopuni o zlatu Smjernica OECD-a o dužnoj pažnji naveden je primjer da ako nakit koji se nosi u zemlji obično ima 14 karata (58 %), potrebno je preispitati ponudu u kojoj je navedeno da je nakit recikliran s udjelom zlata od 90 %.
                                 U ostalim primjerima navodi se situacija u kojoj dobavljač s početka lanca opskrbe (npr. lokalni izvoznik) može neobjašnjivo povećati količinu izvoznih sirovina u kratkom razdoblju te izvješća o učestaloj krađi mineralnih resursa u regiji za koju europski uvoznik ima razloga vjerovati da iz nje nabavlja resurse.
                                 Ostali primjeri „neuobičajenih okolnosti”, osobito u pogledu zlata (i drugih plemenitih metala mogu se pronaći u odjeljku 111. smjernica na temelju analize rizika Radne skupine za financijsko djelovanje za trgovce plemenitim metalima i dragim kamenjem (6) te u priručniku o pristupu na temelju analize rizika za trgovce plemenitim metalima i dragim kamenjem kanadskog Centra za analizu financijskih transakcija i izvješća (7), npr.:

                                             —

                                             prethodno nepoznati kupac koji traži od rafinerije da zlato pretvori u polugu,

                                             —

                                             čistoća zlata, masa, podrijetlo i vrijednost krivo su navedene u carinskim deklaracijama,

                                             —

                                             osobe ili poduzeća bez licence koji proizvode i prodaju zlato,

                                             —

                                             poluga koja ima fizičke karakteristike koje nisu u skladu sa standardima industrije.

            (1)  Kako je utvrđeno u članku 2. stavku 1. Uredbe (EU) 2017/821 „uvoznik Unije” znači svaka fizička ili pravna osoba koja deklarira minerale ili metale za puštanje u slobodni promet u smislu članka 201. stavka 1. Uredbe (EU) 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (SL L 269, 10.10.2013., str. 1.) ili svaka fizička ili pravna osoba u čije se ime takva deklaracija popunjava, kako je navedeno u podatkovnim elementima 3/15 i 3/16 u skladu s Prilogom B Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2015/2446 od 28. srpnja 2015. o dopuni Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o detaljnim pravilima koja se odnose na pojedine odredbe Carinskog zakonika Unije (SL L 343, 29.12.2015., str. 1.) .

            (2)  Smjernice OECD-a o dužnoj pažnji za odgovorne lance opskrbe mineralima iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja (drugo izdanje, OECD 2013.) čine okvir za provođenje dužne pažnje u lancu opskrbe u skladu s Uredbom (EU) 2017/821.

            (3)  Rizici utvrđeni u Prilogu II. Smjernicama OECD-a o dužnoj pažnji, uključujući rizike pokrenute „upozorenjima” kako je definirano u dopunama Smjernicama.

            (4)  Za definiciju ljudskih prava vidjeti Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda; https://www.echr.coe.int/Documents/Convention_ENG.pdf.

            (5)  Prema potrebi informacije se trebaju redovito ažurirati.

            (6)  http://www.fatf-gafi.org/media/fatf/documents/reports/RBA%20for%20Dealers%20in%20Precious%20Metal%20and%20Stones.pdf

            (7)  http://www.fintrac-canafe.gc.ca/guidance-directives/compliance-conformite/rba/rba-dpms-eng.asp


               16.3.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 101/166

         P8_TA(2016)0317
   71. zasjedanje Opće skupštine UN-a
   Preporuka Europskog parlamenta Vijeću od 7. srpnja 2016. o 71. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (2016/2020(INI))
   (2018/C 101/15)

      Europski parlament,

               —

               uzimajući u obzir prijedlog preporuke Vijeću o 71. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda koji podnosi Andrej Kovačev u ime kluba PPE (B8-1374/2015),

               —

               uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegove članke 21., 34. i 36.,

               —

               uzimajući u obzir 70. zasjedanje Opće skupštine Ujedinjenih naroda,

               —

               uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 22. lipnja 2015. o prioritetima EU-a za 70. zasjedanje Opće skupštine UN-a,

               —

               uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda,

               —

               uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima te konvencije UN-a o ljudskim pravima i njihove neobavezne protokole,

               —

               uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine Ujedinjenih naroda o sudjelovanju Europske unije u radu Ujedinjenih naroda (1), kojom se EU-u jamči pravo interveniranja u Općoj skupštini UN-a, pravo podnošenja usmenih prijedloga i amandmana o kojima se glasuje na zahtjev država članica i pravo odgovora,

               —

               uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2010. o 10. godišnjici Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325 (2000) o ženama, miru i sigurnosti (2),

               —

               uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 18. travnja 2013. o UN-ovom načelu „odgovornosti za pružanje zaštite” (3),

               —

               uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 2. travnja 2014. o 69. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (4),

               —

               uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2015. o ulozi EU-a u okviru UN-a – kako na bolji način ostvariti ciljeve vanjske politike EU-a (5),

               —

               uzimajući u obzir svoje Rezolucije od 21. siječnja 2016. o prioritetima EU-a za sjednice Vijeća UN-a za ljudska prava 2016. (6) te od 17. srpnja 2014. o zločinu agresije (7),

               —

               uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. veljače 2016. o sustavnom masovnom ubijanju vjerskih manjina koje provodi tzv. Islamska država (8),

               —

               uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2016. o situaciji u kojoj se nalaze žene izbjeglice i tražiteljice azila u EU-u (9),

               —

               uzimajući u obzir Sporazum iz Pariza od 12. prosinca 2015.,

               —

               uzimajući u obzir dokument od 13. lipnja 2012. naslovljen „Akcijski plan za jačanje potpore ZSOP-a EU-a mirovnim operacijama UN-a” (10) te dokument od 23. ožujka 2015. naslovljen „Jačanje strateškog partnerstva UN-a i EU-a za očuvanje mira i upravljanje kriznim situacijama: prioriteti za razdoblje 2015. – 2018.” (11),

               —

               uzimajući u obzir Smjernice iz Osla o upotrebi stranih sredstava vojne i civilne obrane za pomoć u slučaju katastrofa i velikih nesreća iz studenoga 2007.,

               —

               uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 1325 (2000) te nedavnu Rezoluciju Vijeća sigurnosti 2242 (2015) o ženama, miru i sigurnosti,

               —

               uzimajući u obzir izvješće UN-a od 15. svibnja 2015. o ocjeni korektivnih mjera i pomoći žrtvama seksualnog iskorištavanja i zlostavljanja koje je u mirovnim operacijama počinilo osoblje UN-a i drugo osoblje;

               —

               uzimajući u obzir prvo izvješće UN-a o otpornosti na antibiotike koje je provela Svjetska zdravstvena organizacija u travnju 2014., a u kojem se navodi da je antimikrobna rezistencija „ozbiljna prijetnja” globalnom javnom zdravlju,

               —

               uzimajući u obzir nedavna otkrića u vezi s aktivnostima odvjetničkog društva Mossack Fonseca iz Paname i povezane inicijative za jaču međusobnu suradnju u borbi protiv utaje poreza,

               —

               uzimajući u obzir članak 134. stavak 3. i članak 113. Poslovnika,

               —

               uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za razvoj (A8-0146/2016),

               A.

               budući da je predanost EU-a učinkovitom sustavu multilateralnih odnosa i dobrom globalnom upravljanju, u čijem je središtu UN, sastavni dio vanjske politike Unije i da počiva na uvjerenju da je sustav multilateralnih odnosa koji se temelji na općeprihvaćenim pravilima i vrijednostima koja se moraju poštovati i podupirati najprikladniji za rješavanje globalnih kriza, izazova i prijetnji;

               B.

               budući da bi EU trebao imati proaktivnu ulogu u stvaranju Ujedinjenih naroda koji mogu učinkovito doprinijeti globalnim rješenjima, miru i sigurnosti, razvoju, ljudskim pravima, demokraciji i međunarodnom poretku temeljenom na vladavini prava;

               C.

               budući da je nužno da države članice EU-a ulože sve napore za koordiniranje svojih djelovanja u okviru organa i tijela sustava Ujedinjenih naroda u skladu s mandatom iz članka 34. stavka 1. UEU-a;

               D.

               budući da se globalno i regionalno sigurnosno okružje brzo pogoršava i postaje složenije, granice između unutarnje i vanjske sigurnosti sve se više preklapaju; budući da UN i dalje ima ključnu ulogu u jamčenju globalne sigurnosti i stabilnosti;

               E.

               budući da je nužno pažljivo redefinirati instrumente za učinkoviti sustav multilateralnih odnosa u okviru UN-a zbog promjenjive raspodjele i širenja globalne moći; budući da ti instrumenti moraju više uključivati sve državne i nedržavne dionike, i u postupcima za sprečavanje sukoba i u postupcima za upravljanje krizom;

               F.

               budući da EU i države članice zajedno daju najveći financijski doprinos sustavu UN-a koji iznosi jednu trećinu redovitog proračuna UN-a, gotovo dvije petine proračuna UN-a za mirovne operacije i oko polovice svih doprinosa fondovima i programima UN-a;

               G.

               budući da EU radi na postizanju ekološke održivosti, posebice u borbi protiv klimatskih promjena, promicanjem međunarodnih mjera i akcija za očuvanje i poboljšanje kvalitete okoliša te za održivo gospodarenje prirodnim resursima;

               H.

               budući da je EU jedan od najvećih zaštitnika i promicatelja ljudskih prava, temeljnih sloboda, kulturnih vrijednosti i raznolikosti, demokracije i vladavine prava;

               I.

               budući da je sigurnosno stanje EU-a sve nestabilnije i promjenjivije zbog velikog broja dugogodišnjih i novih sigurnosnih izazova koji uključuju nasilne sukobe, terorizam, organizirani kriminal, nezabilježene valove migranata i klimatske promjene koje je nemoguće riješiti na nacionalnoj razini i koji iziskuju regionalna i globalna rješenja;

               J.

               budući da novi izazovi koji uključuju hibridno i informacijsko ratovanje, kibernetičke prijetnje, bioinženjerstvo, smrtonosne autonomne sustave, nanotehnologiju, minijaturizaciju oružja i širenje tehnologija s dvojnom namjenom zahtijevaju razvoj multilateralnih sporazuma za koje je okvir UN-a najprikladniji;

               K.

               budući da najnoviji događaji u pogledu širenja oružja za masovno uništenje i povezanih sredstava otežavaju nadzor nad oružjem i razoružanje te narušavaju globalnu sigurnost i stabilnost; budući da je UN prikladan okvir za promicanje nove generacije mjera nadzora nad oružjem i razoružanja uz partnere istomišljenike;

               1.

               upućuje sljedeće preporuke Vijeću:

         Mir i sigurnost

               (a)

               da se aktivno zauzme za to da se svi izravni ili neizravni sudionici oružanih sukoba i njihove organizacije u potpunosti pridržavaju međunarodnih obveza i standarda međunarodnoga prava te da uloži napore za osiguranje mirnih i diplomatskih rješenja svih vrsta sukoba; da zahtijeva da se to odnosi i na obvezu omogućavanja pristupa humanitarnoj pomoći za potrebite;

               (b)

               da nastavi podržavati multilateralna nastojanja za pronalazak dugoročnih političkih i mirovnih rješenja za aktualne sukobe na Bliskom istoku i sjevernoj Africi; da nastavi podržavati rad posebnog izaslanika glavnog tajnika UN-a za Siriju, posebnog predstavnika i šefa Misije potpore Ujedinjenih naroda u Libiji, posebnog izaslanika glavnog tajnika UN-a za Jemen, posebnog koordinatora UN-a za mirovni proces na Bliskom istoku te posebnog predstavnika glavnog tajnika UN-a za Zapadnu Saharu; da traži trajnu humanitarnu, financijsku i političku pomoć međunarodne zajednice za rješavanje humanitarne situacije te da radi na trenutačnom prekidu nasilja; da osudi jednostrano neusklađeno djelovanje u područjima krize;

               (c)

               da podupire unutarsirijske pregovore vođene načelima Rezolucije Vijeća sigurnosti 2254 (2015); da podupre rad radnih skupina koje je stvorila Međunarodna skupina za potporu Siriji, a koje nadziru prijeko potrebnu isporuku humanitarne pomoći tisućama Sirijaca u opkoljenim i drugim teško dostupnim područjima te prestanak neprijateljstva, što je poduprto Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 2268 (2016); da oštro osudi široko rasprostranjena kršenja ljudskih prava i kršenja međunarodnog humanitarnog prava u Siriji te da podrži rad organizacija civilnog društva u dokumentiranju dokaza o ratnim zločinima, zločina protiv čovječnosti i drugih kršenja ljudskih prava; da naglasi potrebu za pronalaženjem političkog rješenja za sukob i da zajamči uključivanje žena u mirovne pregovore; da potakne sve države članice UN-a da stave na raspolaganje sve potrebne financijske i ljudske resurse kao pomoć lokalnom stanovništvu i izbjeglicama;

               (d)

               da se pobrine da Opća skupština UN-a u suradnji s EU-om i SAD-om osigura sve instrumente za omogućivanje održivosti i djelotvornosti dvodržavnog rješenja na temelju granica iz 1967. godine, prema kojemu je Jeruzalem glavni grad obiju država, te da Izrael ima sigurne i priznate granice i živi u miru pokraj nezavisne, demokratske, odvojene i održive Palestine; da djeluje u skladu sa zaključcima Vijeća o bliskoistočnom mirovnom procesu usvojenom 18. siječnja 2016. prema kojima se neprestano širenje naselja smatra trajnom preprekom miru;

               (e)

               da naglasi potrebu za koordiniranim humanitarnim djelovanjem u Jemenu pod vodstvom UN-a; da apelira na sve strane da omoguće ulazak i dostavu hitno potrebne hrane, lijekova, goriva i drugih potrebnih oblika pomoći putem kanala UN-a i međunarodnih humanitarnih organizacija kako bi se zadovoljile hitne potrebe civila pogođenih krizom u skladu s načelima nepristranosti, neutralnosti i neovisnosti; da traži humanitarnu stanku kako bi se omogućilo da pomoć koja je od životne važnosti hitno stigne do jemenskog naroda; da traži provođenje nepristrane i neovisne istrage svih navodnih kršenja međunarodnog prava o ljudskim pravima i međunarodnoga humanitarnog prava, uključujući posljednje napade kojima su cilj bili humanitarna infrastruktura i osoblje; da pozove sve strane da poštuju ljudska prava i slobode svih jemenskih građana i da naglasi važnost poboljšanja sigurnosti svih osoba koje rade za mirovne i humanitarne misije u zemlji, uključujući humanitarne radnike, liječnike i novinare; da potiče politiku približavanja između Saudijske Arabije i Irana kako bi se ublažile regionalne napetosti te kao put prema rješavanju sukoba u Jemenu i drugdje;

               (f)

               da nastavi pozivati na potpuno poštovanje međunarodno priznatih granica i teritorijalne cjelovitosti zemalja istočne Europe i južnog Kavkaza, uključujući Gruziju, Moldovu i Ukrajinu, s obzirom na kršenja međunarodnog prava na tim područjima, i na njihovo slobodno i suvereno opredjeljenje za europski put; da podrži i obnovi diplomatske napore za mirno rješavanje tih zamrznutih sukoba i onih koji su u tijeku; da potiče međunarodnu zajednicu da u potpunosti provede politiku nepriznavanja nezakonitog pripajanja Krima; da aktivno pojača pritisak na Rusiju kao stalnog člana Vijeća sigurnosti UN-a kako bi se riješio sukob u Ukrajini;

               (g)

               da traži povećanje potpore naporima međunarodne zajednice i regionalnih organizacija u rješavanju sigurnosne krize na afričkom kontinentu, osobito u Somaliji, Sudanu, Južnom Sudanu, Srednjoafričkoj Republici, Maliju, Nigeriji, Burundiju i području Velikih jezera općenito; da potiče države članice UN-a da povećaju podršku povećanju uloge i vlastitih kapaciteta Afričke unije u posredovanju i upravljanju krizom težeći usklađenosti s naporima Ureda UN-a za potporu izgradnji mira; da podrži napore koje Afrička unija, Istočnoafrička zajednica i UN ulažu u sprječavanje daljnje eskalacije krize u Burundiju i da radi na promicanju hitnog uključivog i istinskog dijaloga u Burundiju između vlade i opozicije; da pruži potporu angažmanu neovisne međunarodne istrage koja je istraživala sva navodna kršenja ljudskih prava i pomagala da odgovorni snose odgovornost i da ih se privede pravdi;

               (h)

               da podupre sveobuhvatne aktualne napore za jačanje mirovnih operacija Ujedinjenih naroda te sposobnosti organizacije za rješavanje sukoba; da istraži nove mogućnosti i podupre tješnju suradnju između EU-a i UN-a u kontekstu preoblikovanja njihovih strateških vizija sigurnosti uz pomoć, s jedne strane, nove sigurnosne strategije EU-a te, s druge strane, kroz vlastito preispitivanje mirovnih operacija, izgradnje mira te programa o ženama, miru i sigurnosti UN-a (Rezolucija 1325 (2000) Vijeća sigurnosti) i njihovih međusobnih sinergija; da osigura da se u postupku revizije arhitekture UN-a za izgradnju mira u 2015. promiče načelo odgovornosti za zaštitu te uloga žena u izgradnji mira;

               (i)

               da pozdravi usvajanje i podupre provođenje nedavno donesene Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a br. 2242 (2015) u kojoj žene imaju središnju ulogu u svim naporima za rješavanje globalnih problema te da pruži dodatne napore da program o ženama, miru i sigurnosti uključi u sve dimenzije održavanja mira; da istakne važnost ravnopravnog, potpunog i aktivnog sudjelovanja žena u sprječavanju sukoba i njihovu rješavanju te u mirovnim pregovorima i izgradnji mira, da osigura svu potrebnu i sigurnu liječničku pomoć ženama žrtvama silovanja u ratu;

               (j)

               da promiče kulturu prevencije u okviru sustava UN-a u cilju poboljšanja svoje sposobnosti bržeg pružanja odgovora na nove krize i moguće prijetnje miru i sigurnosti, posebno učinkovitijom preventivnom diplomacijom, izgradnjom povjerenja i naporima u pogledu posredovanja; da nastoji unaprijediti sustave ranog upozoravanja i ranu komunikaciju te da dodatno razvije postupke za savjetovanje u kriznim situacijama između EU-a i UN-a i ostalih regionalnih i podregionalnih organizacija radi boljeg usklađivanja njihovog odgovora na krizu i kako se iste aktivnosti ne bi nepotrebno ponavljale; da surađuje s UN-om u jačanju uloge i kapaciteta regionalnih i podregionalnih organizacija u održavanju mira, sprečavanju sukoba, civilnom i vojnom upravljanju krizama te rješavanju sukoba;

               (k)

               da poveća podršku država članica mirovnim operacijama i operacijama za izgradnju mira UN-a koje uključuju komponentu ljudskih prava i jasne izlazne strategije, posebno u pogledu osoblja i opreme, te da u tom smislu naglasi posredničku ulogu EU-a; da dodatno razvije postupke za primjenu zajedničke sigurnosne i obrambene politike EU-a u svrhu potpore operacijama UN-a, uključujući s pomoću formiranja borbenih skupina EU-a ili inicijativa za izgradnju kapaciteta i reformu sigurnosnog sektora, obraćajući dovoljno pozornosti na pitanja kao što su ljudska prava, održivi razvoj i temeljni uzroci masovnih migracija;

               (l)

               da promiče široku definiciju koncepta ljudske sigurnosti, dovodeći ga u užu vezu s ravnopravnosti spolova i ljudskim pravima, i načelo odgovornosti za pružanje zaštite te da nastavi podržavati napore za nastavak operacionalizacije načela odgovornosti za pružanje zaštite; da podržava UN u njegovoj ključnoj ulozi pružanja pomoći državama u provedbi načela odgovornosti za pružanje zaštite kako bi se poduprla vladavina prava i međunarodno humanitarno pravo; da promiče kodeks ponašanja u vezi s akcijom Vijeća sigurnosti protiv genocida, zločina protiv čovječnosti ili ratnih zločina, čime se države članice UN-a obvezuju na podržavanje aktivnosti Vijeća sigurnosti usmjerene na sprječavanje ili zaustavljanje takvih zločina te na to da ne glasuju protiv odgovarajuće rezolucije Vijeća sigurnosti;

         Borba protiv terorizma

               (m)

               da ponovo istakne svoju nedvosmislenu osudu terorizma i svoju punu podršku mjerama kojima je cilj poraz i istrebljenje terorističkih organizacija, posebno takozvane Islamske države koja predstavlja jasnu prijetnju regionalnoj i međunarodnoj sigurnosti, istodobno podsjećajući da bi te mjere trebale uvijek biti potpuno u skladu s međunarodnim pravom o ljudskim pravima; da podupre promicanje svih aspekata Rezolucije Vijeća sigurnosti 2178 (2014) o borbi protiv prijetnji koje postavljaju strani teroristički borci te vodećih načela iz Madrida o zaustavljanju protoka stranih terorističkih boraca;

               (n)

               da nastavi s naporima u suzbijanju novačenja terorista i borbi protiv terorističke propagande preko društvenih medija, ali i preko mreža radikalnih propovjednika mržnje; da podrži politike protiv radikalizacije i politike deradikalizacije u skladu s Planom djelovanja UN-a za sprječavanje nasilnog ekstremizma;

               (o)

               da nastavi surađivati s UN-om na suzbijanju financiranja terorizma i na izgradnji mehanizama za identificiranje terorista i terorističkih organizacija te na jačanju mehanizama za zamrzavanje imovine diljem svijeta, istodobno podupirući međunarodne standarde pravičnog postupka i vladavine prava;

               (p)

               da pruža podršku Radnoj skupini UN-a za borbu protiv terorizma kako bi se osigurala usklađenost i dosljednost u provedbi Globalne strategije UN-a za borbu protiv terorizma koristeći resurse i stručnost 25 tijela u okviru strukture UN-a i Interpola, uvijek podsjećajući na to da napori u borbi protiv terorizma ne smiju biti izgovor za suzbijanje unutarnjeg nezadovoljstva ili kršenje prava ljudi;

               (q)

               da promiče usklađene međunarodne napore u borbi protiv rastuće prijetnje koju postavljaju improvizirani eksplozivni uređaji (IED), posebice razumijevanjem spone između borbe protiv IED-a i borbe protiv terorizma te uporabom resursa i stručnosti tijela u okviru strukture UN-a i Interpola kako bi se omogućila veća provedba zakona i vojna suradnja;

               (r)

               da u tom kontekstu ponovi potrebu za odgovarajućom kombinacijom sigurnosti, provedbe zakona, ljudskih prava i društveno-gospodarskih instrumenata kojom se pružaju prikladnija rješenja za odgovor na promjenjivu prirodu terorizma i nasilnog ekstremizma koji predstavljaju Daiš, Al Qaida, Al-Shabaab, Boko Haram i drugi;

               (s)

               da podupre povećani doprinos EU-a inicijativama UN-a za izgradnju kapaciteta u vezi s borbom protiv stranih terorističkih boraca i nasilnog ekstremizma;

         Neširenje oružja i razoružanje

               (t)

               da podrži napore UN-a za sprječavanje nedržavnih aktera i terorističkih skupina u razvoju, proizvodnji, nabavi ili prijenosu oružja za masovno uništenje i njihovog sustava isporuke te da doprinese sveobuhvatnoj reviziji Rezolucije Vijeća sigurnosti 1540 (2004) u 2016.; da ustraje na potpunoj usklađenosti s Ugovorom o neširenju nuklearnog oružja, Konvencijom o kemijskom oružju i Konvencijom o biološkom oružju te na završetku procesa ratifikacije Ugovora o sveobuhvatnoj zabrani nuklearnih pokusa; da podupre sve države članice UN-a da potpišu i ratificiraju Konvenciju o zabrani uporabe, stvaranja zaliha, proizvodnje i prijenosa protupješačkih mina i o njihovom uništenju; da pozdravi uspostavljanje otvorene radne skupine kao pomoćnog tijela Opće skupštine UN-a čiji je cilj ubrzati multilateralne pregovore za nuklearno razoružanje te da sve države članice aktivno sudjeluju u njezinim postupcima; da od država članica traži da poduzmu aktivne korake prema globalnom razoružanju, uzimajući u obzir i sigurnosnu i humanitarnu dimenziju nuklearnog oružja;

               (u)

               da pozove države članice da na 71. zasjedanju podrže rezoluciju Opće skupštine UN-a pod nazivom „Posljedice upotrebe oružja i streljiva s osiromašenim uranijem” te da donese zajedničko stajalište EU-a kojim se bolje odražavaju opetovani pozivi Parlamenta na predostrožni globalni moratorij i stvaranje globalnog konsenzusa o mogućim rizicima za zdravlje civila, teretu složenog upravljanja radioaktivnim otpadom nakon sukoba i troškovima uporabe takvog oružja; da procjenu o osiromašenom uraniju i projekte za njegovo uklanjanje uključi u instrumente financiranja EU-a za protuminsko djelovanje;

               (v)

               da promiče potpunu provedbu Ugovora o trgovini oružjem i potiče sve države članice UN-a da potpišu ili pristupe tom ugovoru;

               (w)

               da radi na učinkovitom djelovanju protiv nezakonite trgovine oružjem i streljivom i njihovog preusmjeravanja, uključujući malo i lako oružje, osobito razvojem sustava za praćenje oružja;

               (x)

               da promiče politički odgovor na globalnoj razini o upotrebi naoružanih bespilotnih letjelica s ciljem da njihova upotreba ostane strogo u granicama međunarodnog prava o ljudskim pravima i međunarodnog humanitarnog prava; da promiče zabranu razvoja, proizvodnje i uporabe potpuno autonomnog oružja kojim se omogućava provođenje napada bez ljudskog djelovanja; da zajamči da su ljudska prava dio svih dijaloga s trećim državama o borbi protiv terorizma;

               (y)

               da nastavi podupirati trajne napore UN-a za istraživanje razvoja normi za odgovorno i sigurno ponašanje u kibernetičkom prostoru, uključujući multilateralni okvir protiv kibernetičkih napada, kako bi se zajamčila provedba postojećega međunarodnog zakonodavstva i zakona o ljudskim pravima;

         Migracije

               (z)

               da promiče veću potporu radu UNHCR-a u izvršavanju međunarodnog mandata za zaštitu izbjeglica, uz posebnu pozornost na ranjive skupine kao što su žene i djeca; da istakne veliki financijski jaz između proračunskih potreba UNHCR-a i dobivenih sredstava te da zahtijeva veću međunarodnu solidarnost; da poziva na veće redovito financiranje UN-a namijenjeno proračunu temeljnih aktivnosti UNHCR-a kako bi se očuvalo njegovo funkcioniranje;

               (aa)

               da podsjeća da je potrebna veća dosljednost i usklađenost između vanjske i unutarnje dimenzije migracijske politike te razvoj vanjskopolitičkih programa;

               (ab)

               da zahtijeva više napora u sprječavanju nezakonitih migracija i u borbi protiv krijumčarenja i trgovine ljudima, posebno suzbijanjem kriminalnih mreža pravovremenom i učinkovitom razmjenom relevantnih informacija obavještajnih službi uz poštovanje međunarodnog prava o ljudskim pravima; da poboljša metode za utvrđivanje i zaštitu žrtava te ojača suradnju s trećim zemljama radi praćenja, oduzimanja i vraćanja prihoda od kaznenih djela u tom sektoru; da na razini UN-a insistira na važnosti ratifikacije i potpune provedbe Konvencije UN-a protiv transnacionalnog organiziranog kriminaliteta i njezinih protokola protiv krijumčarenja migranata kopnom, morem i zrakom te o sprječavanju, suzbijanju i kažnjavanju trgovanja ljudima, posebno ženama i djecom; da podupre rad posebnog izvjestitelja UN-a o ljudskim pravima migranata;

               (ac)

               da podrži sastanak na visokoj razini plenarne sjednice Opće skupštine UN-a zakazan za 19. rujna 2016. na kojem će se razmatrati masovna kretanja izbjeglica i migranata te da zahtijeva da središnja tema tog sastanka budu temeljni uzroci migracija, uz posebni naglasak na istrebljenje siromaštva i ostvarivanje ljudskih prava te stabilnost;

         Ljudska prava, demokracija i vladavina prava

               (ad)

               da jasno i čvrsto ponavlja da su sva ljudska prava utvrđena konvencijama UN-a univerzalna, nedjeljiva, međuovisna i međusobno povezana te da se moraju poštovati; da skrene pozornost na kršenja i povrede ljudskih prava diljem svijeta; da pozove na obranu slobode mišljenja i izražavanja; da istakne važnost slobodnog novinarstva u zdravom društvu i ulogu svakog građanina te da brani slobodu udruživanja i okupljanja;

               (ae)

               da se nastavi zalagati za slobodu vjere ili uvjerenja; da potiče veće napore u zaštiti vjerskih i drugih manjina; da traži veću zaštitu vjerskih manjina od progona i nasilja; da traži ukidanje zakona kojima se kriminalizira blasfemija ili apostazija koje služe kao paravan za progon vjerskih manjina i nevjernika; da podrži rad posebnog izvjestitelja UN-a za slobodu vjeroispovijedi ili uvjerenja; da aktivno radi na tome da UN prizna genocid počinjen nad manjinama koje je počinila takozvana Islamska država i da se slučajevi navodnih zločina protiv čovječnosti, ratnih zločina i genocida upute Međunarodnom kaznenom sudu;

               (af)

               da nastavi aktivno promicati jednakost i nediskriminaciju; da potiče UN da u svojim aktivnostima i programima aktivno podrži inicijative za rodno osviještenu politiku; da podrži mjere jačanja vodstva i sudjelovanja žena na svim razinama odlučivanja; da se bori protiv nasilja nad osobama i njihove diskriminacije na temelju njihove spolne orijentacije, rodnog identiteta ili rodnog izražavanja; da traži ukidanje zakona u državama članicama UN-a kojima se krše prava homoseksualnih, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih (LGBTI) osoba; da pozdravi po prvi puta održani sastanak Vijeća sigurnosti UN-a o pravima osoba LGBTI iz 2015.; da pozove države članice UN-a da provedu preporuke posebnog izvjestitelja UN-a o suvremenim oblicima rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije i povezanih netrpeljivosti;

               (ag)

               da promiče prava djece, posebice dajući doprinos u jamčenju prava djece na pristup vodi, sanitarnim uslugama, zdravstvenoj skrbi i obrazovanju, što uključuje djecu u područjima sukoba i izbjegličkim kampovima, te iskorjenjujući dječji rad, mučenje, trgovinu djecom, dječje brakove i seksualno iskorištavanje; da uz pomoć UN-a podupre i ojača međunarodne napore kako bi se zaustavilo angažiranje djece u oružanim sukobima te učinkovitije razmotrili učinci stanja tijekom i nakon sukoba na žene i djevojke; da u rizičnim i hitnim situacijama podupire pristup osobama s invaliditetom koji se temelji na ljudskim pravima, u skladu s Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom;

               (ah)

               da potiče sve države, uključujući države članice EU-a da brzo ratificiraju Fakultativni protokol uz Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima kojim se uspostavljaju mehanizmi pritužbi i ispitivanja;

               (ai)

               da pridonese uspješnom ishodu rada međuvladine radne skupine za transnacionalne korporacije i ostalih poduzeća u pogledu ljudskih prava; da potiče daljnju provedbu vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima u državama članicama UN-a; da potiče države članice UN-a na razvoj i provedbu nacionalnih akcijskih planova; da podržava projekt pravne odgovornosti i pravnih sredstava visokog povjerenika UN-a za ljudska prava u cilju jačanja pravnih sredstava u nacionalnim zakonodavstvima, posebno u slučajevima teških kršenja ljudskih prava u poslovnom sektoru; da pozove države članice UN-a da s međunarodnim i nacionalnim sportskim tijelima pokrenu pitanje ljudskih prava;

               (aj)

               da nastavi zagovarati nultu toleranciju prema smrtnoj kazni i da nastavi raditi na njezinom univerzalnom ukidanju čime otvara put prema usvajanju sljedeće Rezoluciju Opće skupštine UN-a o ukidanju moratorija na smrtnu kaznu; da osudi sve veće donošenje smrtnih presuda zbog kaznenih djela povezanih s drogom te da poziva na isključenje primjene smrtne kazne za takva kaznena djela;

               (ak)

               da podsjeća na obvezu Opće skupštine da prilikom izbora za članstvo u Vijeću UN-a za ljudska prava (UNHCR) mora uzeti u obzir da li kandidati poštuju i promiču zaštitu ljudskih prava, vladavinu prava i demokraciju; da pozove na uspostavu jasnih kriterija ljudskih prava koji se temelje na uspješnosti za članstvo u UNHCR-u te da, u kontekstu desete obljetnice UNHCR-a, pozove na procjenu radnih metoda i učinka Vijeća;

               (al)

               da intenzivira rad Međunarodnog kaznenog suda na ukidanju nekažnjivosti počinitelja najtežih oblika kaznenih djela koja nailaze na osudu u očima međunarodne zajednice te ostvarivanju pravde za žrtve ratnih zločina, zločina protiv čovječnosti i genocida; da pruži političku, diplomatsku, financijsku i logističku podršku u svakodnevnom radu Međunarodnog kaznenog suda; da pozove sve države članice UN-a da se pridruže Sudu ratificiranjem Rimskog statuta te da potakne ratifikaciju amandmana iz Kampale; da potiče čvrstu suradnju UN-a i njegovih tijela i agencija sa Sudom i širenje njegovog odnosa s Vijećem sigurnosti; da od Vijeća sigurnosti UN-a traži da stanje u Demokratskoj Narodnoj Republici Sjevernoj Koreji prijavi Međunarodnom kaznenom sudu;

               (am)

               da pokrene javnu i sveobuhvatnu raspravu sa svim članicama Opće skupštine UN-a o važnosti poštovanja ustavnih ograničenja predsjedničkih ovlasti diljem svijeta;

               (an)

               da pozove UN da se prihvati rješavanja pravnih nedostataka pojma „klimatskih izbjeglica”, što uključuje i njegovu moguću međunarodnu definiciju;

         Razvoj

               (ao)

               da radi na provedbi ciljeva održivog razvoja iz Programa održivog razvoja do 2030.; da radi na poboljšanju života budućih naraštaja te da potiče i podržava države da preuzmu odgovornost i uspostave nacionalne okvire za postizanje 17 ciljeva; da potiče države članice UN-a da ispune svoje obveze u vezi s izdacima za razvojnu pomoć i da pozove na usvajanje čvrstog okvira pokazatelja i na korištenje statističkih podataka za praćenje napretka i jamčenje odgovornosti svih dionika; da ustraje na tome da Politički forum o održivom razvoju na visokoj razini postane glavno tijelo za jamčenje praćenja i ocjene provedbe ciljeva održivog razvoja te da predstavi zajedničko stajalište EU-a o provedbi Programa održivog razvoja do 2030. prije održavanja Političkog foruma o održivom razvoju na visokoj razini (HLPF) 2016.;

               (ap)

               da zajamči da se ne dovodi u pitanje „pravna stečevina” Pekinške platforme za djelovanje u vezi s pristupom obrazovanju i zdravstvenoj skrbi kao temeljnim ljudskim pravima; da poboljša pristup uslugama spolnog i reproduktivnog zdravlja jer se time pridonosi smanjenju smrtnosti novorođenčadi i majki; da promiče planiranje obitelji, zdravlje majki i jednostavan pristup kontracepcijskim sredstvima i svim službama za spolno i reproduktivno zdravlje kao važne elemente uz pomoć kojih se ženama može spasiti život i pomoći im da započnu novi život ako su bile žrtve silovanja; da te politike stavi u središte razvojne suradnje s trećim zemljama;

               (aq)

               da ustraje na potrebi za jačanjem usklađenosti politika u interesu razvoja u okviru radnih struktura UN-a kako bi se učinkovito uključile sve dimenzije održivog razvoja; da istakne važnost multilateralnog trgovinskog sustava koji je univerzalan, temeljen na pravilima, otvoren, transparentan, nediskriminatoran, uključiv i pravedan te potrebu za zaključivanjem kruga pregovora iz Dohe; da podsjeti da razvoj nije moguć bez mira, niti je mir moguć bez razvoja, naglašavajući važnost cilja održivog razvoja br. 16 o miru, pravdi i upravljanju koji bi trebao biti jedan od prioriteta u financiranju razvojne suradnje; da od UN-a traži da izgradnju kapaciteta i dobro upravljanje sustavno unese u svoje dugoročne razvojne strategije;

               (ar)

               da pozdravi činjenicu da je Opća skupština UN-a 9. rujna 2014. usvojila ključnu Rezoluciju 68/304 u kojoj se priznaje „suvereno pravo država da restrukturiraju svoj državni dug, što ni jedna mjera neke druge države ne smije spriječiti ili otežati” te u kojoj se sa zabrinutošću napominje „da međunarodni financijski sustav nema čvrsti zakonski okvir za pravilno i predvidivo restrukturiranje državnog duga” te da je ona pokrenula postupak za usvajanje „multilateralnog zakonskog okvira za postupke restrukturiranja državnog duga”; da pozove sustav UN-a da kao cjelina podrži taj proces; poziva EU i njegove države članice da se aktivno uključe u taj proces;

               (as)

               da razvije učinkovitiji i strateški pristup agencijama UN-a, posebice u vezi s programiranjem vanjskih financijskih instrumenata kako bi se zajamčila veća vidljivost pomoći EU-a na terenu;

               (at)

               predlaže aktivno sudjelovanje u poboljšanju političkog upravljanja u području održivoga razvoja jačanjem Programa za zaštitu okoliša Ujedinjenih naroda (UNEP) i prihvaćanje prijedloga uspostave međunarodnog kaznenog suda za kaznena djela povezana s okolišem s ciljem bolje provedbe pravnih propisa ekološke politike diljem svijeta;

               (au)

               da radi na jačanju međunarodne fiskalne suradnje podupirući stvaranje međunarodnog poreznog tijela u okviru sustava UN-a; da se automatskom razmjenom informacija o poreznim pitanjima na međunarodnoj razini i stvaranjem zajedničke globalne crne liste poreznih oaza bori protiv porezne utaje i pranja novca;

               (av)

               da pokrene globalni plan za borbu protiv antimikrobne rezistencije kako bi se spriječilo daljnje širenje otpornih superbakterija;

         Klimatske promjene

               (aw)

               da učvrsti vodeći položaj EU-a u borbi protiv klimatskih promjena i osnaži njegovu daljnju suradnju s UN-om u tom području; da osigura brzu provedbu odluka s Konferencije UN-a o klimatskim promjenama iz 2015.;

         EU i reforma sustava UN-a

               (ax)

               da podržava sveobuhvatnu reformu Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda na temelju širokog konsenzusa kako bi se bolje odrazila nova svjetska stvarnost i kako bi se zajamčilo da se Vijeće može djelotvorno suočiti s prijetnjama međunarodnom miru i sigurnost; da radi na ostvarenju dugoročnog cilja stvaranja mjesta za EU u reformiranom Vijeću sigurnosti UN-a; da potiče članice Vijeća sigurnosti da se suzdrže od korištenja pravom veta u slučajevima počinjenja zločina protiv čovječnosti;

               (ay)

               da promiče revitalizaciju rada Opće skupštine i poboljšanu suradnju i usklađenost djelovanja svih institucija UN-a, što bi trebalo poboljšati učinkovitost, uspješnost, legitimnost, transparentnost, odgovornost, kapacitet i reprezentativnost sustava; da podupire i nastavi povećavati transparentnost u postupku izbora sljedećeg glavnog tajnika UN-a, što uključuje predstavljanje kandidata na Općoj skupštini; da tijekom utvrđivanja i imenovanja najboljeg kandidata promiče jednake i pravedne mogućnosti na temelju spolne i geografske ravnoteže te da, u slučaju da kandidati imaju slične izvanredne kvalifikacije, podrži da se za sljedećeg glavnog tajnika odabere žena;

               (az)

               u kontekstu izvještaja UN-a iz 2015. i nedavnih optužbi za spolno zlostavljanje djece protiv francuskih postrojbi i postrojbi UN-a u Srednjoafričkoj Republici, da zajamči da UN, države članice EU-a i tijela ZSOP-a EU-a bez odgode pokrenu istrage i kazneni progon te da odlučno osude sve članove osoblja UN-a, nacionalnog osoblja i osoblja EU-a koji su počinili spolno nasilje;

               (ba)

               da pozove Europski revizorski sud na jačanje suradnje s odgovarajućim nadzornim institucijama tajništva Ujedinjenih naroda, posebice Uredom za unutrašnji nadzor (OIOS), Neovisnim revizorskim savjetodavnim odborom (IAAC) i Revizorskim odborom (BoA) kako bi se povećala transparentnost i obostrano shvaćanje financiranja i funkcioniranja;

               (bb)

               da uspostavi djelotvoran sustav zaštite zviždača u UN-u;

               (bc)

               u pogledu nedavnog slučaja sukoba interesa posebnog predstavnika UN-a za Libiju da potakne izradu obvezujućeg kodeksa ponašanja kojim bi se dužnosnike obvezalo na nepristranost u skladu sa smjernicama UN-a za djelotvorno posredovanje;

               2.

               nalaže svojem predsjedniku da ovaj prijedlog proslijedi Vijeću, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, Komisiji te, radi obavijesti, Općoj skupštini Ujedinjenih naroda i glavnom tajniku Ujedinjenih naroda.

      (1)  A/RES/65/276 od 3. svibnja 2011.

      (2)  SL C 99 E, 3.4.2012., str. 56.

      (3)  SL C 45, 5.2.2016., str. 89.

      (4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0259.

      (5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0403.

      (6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0020.

      (7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0013.

      (8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0051.

      (9)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0073.

      (10)  ESVD 01024/12, dokument Vijeća 11216/12.

      (11)  ESVD 458/15, dokument Vijeća 7632/15.