               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.5.2017.
            COM(2017) 511 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Italije za 2017.i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Italije za 2017.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Italije za 2017.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Italije za 2017.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) Europskog parlamenta i Vijeća br. 1176/2011 od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta
                  5
               , čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  6
               , u kojemu je utvrdila da je Italija država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 9. i 10. ožujka 2017., a Vijeće donijelo 21. ožujka 2017.
                  7

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Italija bi trebala osigurati punu i pravovremenu provedbu Preporuke za europodručje koja je navedena u preporukama 1. do 4. u nastavku.

               (3)Izvješće za Italiju za 2017.
                  8
                objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Italije u odnosu na provedbu preporuka za Italiju koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Italije u ostvarenju svojih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, koji su također objavljeni 22. veljače 2017.
                  9
                Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Italiji postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. U kontekstu visoke razine loših kredita i visoke nezaposlenosti, visok državni dug i dugotrajna slaba dinamika produktivnosti upućuju na rizike s prekograničnim učinkom. Osobito je potrebno poduzeti mjere za smanjenje rizika od štetnih učinaka na talijansko gospodarstvo te, s obzirom na njegovu veličinu i prekograničnu važnost, na ekonomsku i monetarnu uniju.

               (4)Italija je 27. travnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017. i svoj Program stabilnosti za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. U Nacionalni program reformi Italije uključene su kratkoročne i srednjoročne obveze. Kratkoročno se planira završno donošenje zakonâ o tržišnom natjecanju te reforme kaznenog postupka i pravila o zastari, provedba zakona o suzbijanju siromaštva te mjere povezane s pregovaranjem na razini poduzeća, preusmjeravanje oporezivanja i privatizacija. Srednjoročne mjere odnose se na javne financije, oporezivanje, tržište rada, bankarski i kreditni sustav, tržišno natjecanje, javnu upravu i pravosuđe te ulaganja. Nacionalni program reformi obuhvaća i izazove iz Izvješća za Italiju za 2017. i Preporuke za europodručje, uključujući potrebu za ponovnim pokretanjem ulaganja i osiguravanjem održivosti javnih financija. Ako se u potpunosti provedu u utvrđenom vremenskom okviru, tim bi se mjerama pomoglo Italiji u rješavanju makroekonomskih neravnoteža i provedbi preporuka za tu zemlju. Na temelju ocjene obveza koje proizlaze iz politika Italije Komisija potvrđuje svoju prethodnu ocjenu da u ovoj fazi u okviru postupka zbog makroekonomskih neravnoteža nisu potrebni nikakvi daljnji koraci. Provedba plana reformi politika pomno će se pratiti s pomoću posebnog praćenja.

               (5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno zakonodavstvom kojim se uređuju europski strukturni i investicijski fondovi
                  10
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka po državama članicama, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje relevantne programe u okviru strukturnih i investicijskih fondova. Komisija je dostavila dodatne smjernice o primjeni tih odredbi
                  11
               .

               (6)Na Italiju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2017. planira poboljšanje ukupnog deficita sa 2,4 % BDP-a u 2016. na 2,1 % u 2017. i 1,2 % u 2018. te nakon toga uglavnom uravnoteženo stanje proračuna do 2019. Planira se da će se srednjoročni proračunski cilj, odnosno uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu, ostvariti do 2019. i održati u 2020. s obzirom na to da ponovno izračunani
                  12
                strukturni saldo u objema godinama upućuje na malen strukturni deficit (0,3 % BDP-a). U Programu stabilnosti predviđa se da će se udio duga opće države u BDP-u, nakon što se dodatno povećao u 2016. (sa 132,1 % u 2015. na 132,6 % BDP-a), uglavnom stabilizirati u 2017., a zatim će se od 2018. smanjivati i doseći 125,7 % u 2020. Nesigurnost u pogledu sadržaja i provedbe srednjoročne proračunske strategije Programa stabilnosti podrazumijeva negativne rizike za predviđanja rasta i ostvarivanje proračunskih ciljeva. Konkretno, unatoč znatno većem deficitu, prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2017. očekuje se gotovo jednak rast realnog BDP-a za 2018. kao i u Programu stabilnosti za 2017. Naime, u Komisijinu prognozu nije uključeno povećanje PDV-a (0,9 % BDP-a), koje je propisano kao zaštitna klauzula za postizanje proračunskih ciljeva u 2018., jer se u Programu stabilnosti za 2017. potvrđuje da se ta klauzula namjerava aktivirati samo ako su pružene detaljne informacije o alternativnim kompenzacijskim mjerama. Nadalje, u Programu stabilnosti za 2017. navodi se da se namjerava pronaći dodatan prostor za smanjenje poreznog opterećenja.

               (7)U Programu stabilnosti za 2017. upućuje se na znatan učinak iznimnog priljeva izbjeglica i mjera sigurnosti na ukupni proračun u 2016. i 2017. te se pružaju odgovarajući dokazi o opsegu i prirodi tih dodatnih proračunskih troškova. Prema Komisiji prihvatljivi dodatni rashodi 2016. za izniman priljev izbjeglica iznosili su 0,06 % BDP-a, a za mjere sigurnosti 0,06 % BDP-a. Prihvatljivi rashodi koji se odnose na izniman priljev izbjeglica za 2017. prethodno su procijenjeni na 0,16 % BDP-a
                  13
               .  Nadalje, talijanska tijela pozvala su se u 2017. na klauzulu o neuobičajenom događaju za iznimnu seizmičku aktivnost. Prihvatljivi rashodi koji se odnose na iznimnu seizmičku aktivnost prethodno su procijenjeni u 2017. na 0,18 % BDP-a.
                  14
                 Odredbama iz članka 5. stavka 1. i članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 uzimaju se u obzir ti dodatni rashodi jer su priljev izbjeglica, ozbiljnost terorističke prijetnje i iznimna seizmička aktivnost neuobičajeni događaji, njihov je utjecaj na javne financije Italije znatan, a održivost ne bi bila ugrožena ako se dopusti privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Stoga, kako bi se u obzir uzeli dodatni troškovi povezani s izbjeglicama i mjerama sigurnosti, potrebna prilagodba prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja za 2016. smanjena je za 0,12 % BDP-a. U pogledu 2017. konačna će se ocjena, uključujući prihvatljive iznose, izraditi u proljeće 2018. na temelju zabilježenih podataka koje su dostavila talijanska tijela.

               (8)Kako bi se uzele u obzir velike strukturne reforme s pozitivnim učinkom na dugoročnu održivost javnih financija, Italiji je za 2016. odobreno privremeno odstupanje od potrebne prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja od 0,5 % BDP-a, a daljnjih 0,25 % BDP-a odobreno je kako bi se uzeli u obzir nacionalni rashodi za ulaganja u projekte koje sufinancira EU. Kad je riječ o klauzuli o ulaganjima, jedan je od kriterija prihvatljivosti povećanje javnih ulaganja. Stvarni podaci za 2016. pokazali su da su se javna ulaganja u 2016. u odnosu na 2015. smanjila (za 1,6 milijardi EUR). Međutim Vijeće prima na znanje da su prošle godine javna ulaganja ograničavali posebni čimbenici. Jedan je od njih nesigurnost povezana s prelaskom na novi zakon o javnoj nabavi i koncesijama, koji je revidiran u skladu s preporukama po državama članicama za 2016. Nadalje, što je još i važnije, u 2016. je zbog početka novog programskog razdoblja zabilježen oštar pad ulaganja koja se financiraju sredstvima EU-a, dok su se ulaganja koja se financiraju nacionalnim sredstvima neznatno povećala (za 1,1 milijardu EUR) Stoga, s obzirom na to da su ulaganja koja se financiraju iz nacionalnih sredstava u 2016. porasla, a nisu ih nadomjestili rashodi koji se odnose na klauzulu o ulaganjima, Italiji se može odobriti privremeno odstupanje od 0,21 % BDP-a u pogledu klauzule o ulaganjima, što odgovara nacionalnim rashodima koji su prihvatljivi za sufinanciranje, kako je navedeno u Programu stabilnosti za 2017. Kad se uzme u obzir ukupna dodatna fleksibilnost od 0,83 % BDP-a za neuobičajeni događaj, strukturnu reformu i klauzule o ulaganjima, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2017. istaknuto je određeno odstupanje od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2016.

               (9)Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Italiji da ostvari godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a ili više prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja 2017. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. postoji rizik od znatnog odstupanja od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2017. i tijekom 2016. i 2017. zajedno. Međutim da se od zahtjeva u 2017. oduzme privremeno odstupanje za klauzulu o neuobičajenom događaju u vezi s iznimnim priljevom izbjeglica i preventivnim planom ulaganja za zaštitu državnog područja od seizmičkih rizika (prethodno procijenjeno na ukupno 0,34 % BDP-a), taj bi se rizik od znatnog odstupanja tada smatrao rizikom od određenog odstupanja.

               (10)S obzirom na njezinu fiskalnu situaciju i osobito razinu njezina duga, očekuje se da Italija 2018. ostvari dodatnu prilagodbu prema ostvarenju svojeg srednjoročnog proračunskog cilja, odnosno uravnoteženog stanja proračuna u strukturnom smislu. Prema zajednički dogovorenoj matrici prilagodbe u okviru Pakta o stabilnosti i rastu ta prilagodba trebala bi 2018. dovesti do stope nominalnog smanjenja neto primarnih državnih rashoda od najmanje 0,2 %. To bi odgovaralo godišnjoj strukturnoj prilagodbi od najmanje 0,6 % BDP-a. Ne bude li promjene u politikama, postoji rizik od znatnog odstupanja od zahtjeva u 2018. Na prvi se pogled predviđa da Italija 2017. i 2018. neće poštovati pravilo o dugu. Općenito, Vijeće smatra da Italija treba biti spremna poduzeti dodatne mjere kako bi 2017. osigurala usklađenost te da će 2018. biti potrebne dodatne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Međutim, kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1466/97, ocjenom proračunskih planova i rezultata trebao bi se uzeti u obzir proračunski saldo države članice s obzirom na cikličke uvjete. Kako se navodi u Komunikaciji Komisije uz ove preporuke po državama članicama, ocjenom nacrta proračunskog plana za 2018. i naknadnom ocjenom proračunskih rezultata za 2018. morat će se uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike koji pridonosi jačanju oporavka koji je u tijeku i održivosti javnih financija Italije. U tom kontekstu i s obzirom na cikličku situaciju u Italiji, Komisija namjerava primijeniti odgovarajuću razinu diskrecije.

               (11)Zbog neusklađenosti Italije prima facie s pravilom o dugu u 2015. Komisija je 22. veljače 2017. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. UFEU-a u kojem se zaključuje da se „zasad smatra da kriterij o visini duga utvrđen u Ugovoru i u Uredbi (EZ) br. 1467/1997 nije ispunjen, osim ako se dodatne strukturne mjere u vrijednosti od najmanje 0,2 % BDP-a, koje se vlada obvezala donijeti najkasnije u travnju 2017., do tada pouzdano provedu kako bi se u 2017. (pa tako i u 2016.) smanjila razlika u odnosu na načelnu usklađenost s preventivnim dijelom Pakta. Međutim, odluka o mogućoj preporuci o pokretanju postupka u slučaju prekomjernog deficita može biti donesena samo na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. i uzimajući u obzir potvrđene podatke za 2016. i provedbu fiskalnih mjera koje su se talijanska nadležna tijela u veljači 2017. obvezala poduzeti.” Talijanska vlada donijela je propisane dodatne mjere konsolidacije u travnju 2017. Stoga se smatra da u ovoj fazi nisu potrebne nikakve daljnje mjere za ispunjavanje kriterija duga. Komisija će u jesen 2017. ponovno ocijeniti usklađenost Italije s kriterijem duga na temelju prijavljenih podataka za 2016. i Komisijine jesenske prognoze 2017., u što će biti uključeni nove informacije o izvršenju proračuna u 2017. i stvarni proračunski planovi za 2018.

               (12)Zbog pogoršanja strukturnog primarnog salda i trenutačnih makroekonomskih uvjeta visok udio javnog duga Italije trebao bi se stabilizirati, a ne smanjiti. S obzirom na to da iznosi 130 % BDP-a, znatna sredstva namijenjena su pokrivanju troškova servisiranja duga, na štetu više stavki kojima se potiče rast uključujući obrazovanje, inovacije i infrastrukturu.

               (13)Talijanski porezni sustav ne potiče gospodarski rast i učinkovitost zbog nekoliko razloga. Unatoč nedavnom neznatnom smanjenju porezno opterećenje na čimbenike proizvodnje i dalje je među najvišima u EU-u. Postoji prostor za dodatno preusmjeravanje prema porezima koji su manje štetni za rast, bez posljedica za proračun. Porez na prvu nekretninu stavljen je izvan snage 2015., što je korak unatrag u postupku ostvarivanja učinkovitije porezne strukture. Unatoč tome što se nacionalnim zakonodavstvom zahtijeva njezino provođenje na godišnjoj osnovi, dugo očekivana revizija poreznih rashoda, posebno u pogledu smanjenih stopa poreza na dodanu vrijednost, dodatno je odgođena. Reforma zastarjelih katastarskih vrijednosti u skladu s trenutačnim tržišnim vrijednostima još je u tijeku. Zbog niske razine porezne discipline i složenog poreznog zakona povećava se opterećenje za poduzeća i kućanstva koja se pridržavaju poreznih obveza. Nedavne mjere, kao što su obvezno elektroničko fakturiranje i razdvojeno plaćanje za kupnju koju obavljaju vladina tijela, čine korak u pravom smjeru. Međutim elektroničko fakturiranje nije obvezno za transakcije u privatnom sektoru, a ograničenja povezana s upotrebom gotovine nedavno su ukinuta, tako da je upotreba elektroničkog plaćanja i dalje znatno ispod prosjeka EU-a, što nepovoljno utječe na poreznu disciplinu.

               (14)Kad je riječ o proračunskom postupku, 2016. je donesena sveobuhvatna reforma. Komisija će i dalje pratiti provedbu reforme, kojom bi analiza rashoda u većoj mjeri postala sastavni dio proračunskog postupka.

               (15)Na talijanske okvirne uvjete, javnu upravu i poslovno okruženje i dalje utječe niz strukturnih nedostataka. Ti nedostatci i dalje usporavaju provedbu reformi, nepovoljno utječu na ulaganja, uzrokuju nesigurnost i stvaraju prostor za rente. Reforme sustava građanskog pravosuđa donesene proteklih godina kako bi se povećala učinkovitost pravosudnog sustava, poboljšalo upravljanje predmetima i osigurala postupovna disciplina tek sad počinju vrlo sporo pokazivati rezultate. Trajanje građanskih sudskih postupaka i dalje je veliki izazov. Premda se blago smanjuju na nižim instancama, vrijeme potrebno za donošenje odluke i zaostatak u građanskim i trgovačkim parnicama i dalje su na svim instancama među najvišima u EU-u. Reformom građanskih postupaka koja je u tijeku predviđa se daljnje sužavanje kriterija dopuštenosti žalbe, pojednostavnjenje građanskih postupaka na svim instancama i mjere kojima se odvraća od obijesnog parničenja.

               (16)Unatoč reformama koje su dosad donesene, nekoliko pokazatelja potvrđuje da je korupcija i dalje velik problem u Italiji. Na donošenje davno očekivane reforme pravila o zastari radi učinkovitije borbe protiv korupcije čeka se od 2014. Zbog pravila o zastari u njihovu trenutačnom obliku za velik udio predmeta nakon prvostupanjske presude nastupa zastara. Nadalje, nacionalno tijelo za borbu protiv korupcije u izvršavanju svojih ovlasti raspolaže s ograničenim financijskim i ljudskim resursima, a okvir za prevenciju i dalje je rascjepkan.

               (17)Sveobuhvatan zakon o davanju ovlasti u cilju reforme javne uprave donesen je 2015. Zakon ima potencijal za poboljšanje učinkovitosti i djelotvornosti javne uprave. Međutim zbog presude Ustavnog suda iz studenoga 2016., kojom su postupci koji su primijenjeni za donošenje nekih provedbenih zakonodavnih odluka proglašeni neustavnima, provedba ključnih dijelova reforme još je u tijeku. Presuda se posebno odnosi na tri ključna područja reforme: lokalne javne službe, javne službe za zapošljavanje i poduzeća u javnom vlasništvu. S obzirom na to da je rok za donošenje povezanih odluka istekao u studenome 2016., potrebne su nove zakonodavne inicijative za reformu lokalnih javnih službi i javnih službi za zapošljavanje na razini upravljanja. Kad je riječ o poduzećima u javnom vlasništvu, odluku donesenu prije presude potrebno je izmijeniti. Reformom se nastoji smanjiti broj poduzeća u javnom vlasništvu, povećati njihova učinkovitost i osigurati da posluju u skladu s istim pravilima kao i subjekti u privatnom vlasništvu. Provedbom planirane privatizacije pridonijelo bi se i racionalizaciji poduzeća u javnom vlasništvu.

               (18)Okvirni uvjeti za tržišno natjecanje također su i dalje nepovoljni. Naime, godišnji zakon o tržišnom natjecanju iz 2015. još nije donesen. U određenim sektorima, kao što su regulirane profesije, koncesije, javna nabava, sustav odobrenja i lokalne javne službe uključujući prijevoz, i dalje postoje velike prepreke za tržišno natjecanje. Naime, napredak u poticanju učinkovitog i transparentnog funkcioniranja tržišta javnog prijevoza temeljenog na konkurenciji, posebno za željeznice u državnoj koncesiji, i dalje je vrlo ograničen. Prema novim pokazateljima koje je izradila Komisija razina restriktivnosti u Italiji veća je od prosjeka za većinu analiziranih profesija na razini EU-a. U okviru paketa mjera za uklanjanje prepreka na tržištima usluga
                  15
                u siječnju 2017. Komisija je u svojoj Komunikaciji o preporukama za reformu regulative u području profesionalnih usluga dala posebne smjernice za rješavanje tog pitanja po profesijama.

               (19)Velika količina loših kredita u bankarskom sektoru i dalje predstavlja opterećenje za dobit banaka i njihovu sposobnost unutarnjeg stvaranja kapitala. To čini znatno opterećenje i za ponudu kredita, posebno za mala poduzeća. Dosad poduzetim političkim inicijativama još se nije postiglo znatno smanjenje razine loših kredita. Nadzorne smjernice o upravljanju lošim kreditima na nacionalnoj razini i dalje nisu dovoljno razrađene. Srednje i male banke i dalje su ranjivije od velikih kreditnih institucija. Komisija će stoga pratiti provedbu reforme korporativnog upravljanja najvećih popolari banaka i malih uzajamnih banaka, što je ključno za konsolidaciju bankarskog sustava. Stečajni okvir i okvir za naplatu osiguranja i dalje pružaju nedovoljnu potporu za brzo rješavanje i restrukturiranje loših kredita, posebno u pogledu malih poduzeća i mikropoduzeća. Nacrtom zakona o davanju ovlasti u cilju reforme i pojednostavnjenja stečajnih i provedbenih alata, o kojem se trenutačno raspravlja u parlamentu, moglo bi se pridonijeti uklanjanju postojećih nedostataka i razvoju sekundarnog tržišta za dug poduzeća pred bankrotom u Italiji.

               (20)Unatoč postupnom poboljšanju na tržištu rada, kojem doprinose reforme, dugotrajna nezaposlenost i nezaposlenost mladih i dalje su visoke (6,7 % odnosno 38 % u 2016.), a više od 1,2 milijuna mladih ne obrazuje se, nije zaposleno ili se ne osposobljava. Premda je postignut velik napredak u provedbi programa Garancije za mlade, i dalje su prisutni određeni izazovi u osiguravanju djelotvornije i sveobuhvatnije provedbe. Broj i kvaliteta ponuda i dalje su niski, a razlike u rezultatima među regijama velike. Reforma aktivnih politika tržišta rada, uključujući njihov sustav upravljanja, i dalje je u ranoj fazi, a učinkovitost službi za zapošljavanje i dalje je niska, s time da su razlike među regijama znatne. Obrazovanje odraslih nije dovoljno razvijeno, što može imati negativan učinak na rezultate tržišta rada niskokvalificiranih osoba.

               (21)Sudjelovanje žena na tržištu rada i dalje je nedostatno, a potencijal njihove radne snage uvelike neiskorišten. Stopa zaposlenosti žena jedna je od najnižih u EU-u. Neke značajke poreznog sustava i sustava socijalnih naknada i dalje odvraćaju primatelje drugog dohotka od sudjelovanja na tržištu rada, a pristup povoljnim uslugama skrbi (za djecu i starije osobe) i dalje je ograničen, sa znatnim razlikama među regijama. Stopa očinskog dopusta među najnižima je u EU-u.

               (22)Pregovori na drugoj razini nisu u širokoj uporabi. To otežava učinkovitu raspodjelu sredstava i prilagodbu plaća lokalnim gospodarskim uvjetima. Tome su razlog i pravila i praksa povezana s kolektivnim pregovorima iz postojećeg okvira, koje uključuju nesigurnost u industrijskim odnosima i ostavljaju ograničen prostor za pregovore na lokalnoj razini. Porezne olakšice na povećanje plaće povezane s produktivnošću nisu se pokazale djelotvornima u znatnom širenju uporabe pregovora na drugoj razini.

               (23)Broj osoba suočenih s rizikom od siromaštva i stopa socijalne isključenosti znatno su iznad prosjeka EU-a, posebno za djecu i osobe migrantskog podrijetla. Postoje i znatne razlike među regijama. Postignut je određen napredak u pogledu nacionalne strategije za suzbijanje siromaštva. Nedavno donesen program za dohodak za uključivanje pozitivan je korak prema uspostavi jedinstvenog sveobuhvatnog programa za suzbijanje siromaštva. Njegova će djelotvornost ovisiti o njegovoj pravilnoj provedbi uz mobilizaciju odgovarajućih resursa (među ostalim pojednostavnjenjem raznih socijalnih davanja), primjerenom usmjeravanju s pomoću imovinskog cenzusa i prava prvenstva za obitelji s djecom te djelotvornim postupcima na terenu, koji uključuju osiguravanje potpore dohotku i pružanje dobro integriranih usluga. U ovoj fazi nejasno je hoće li financijski resursi biti dostatni za suočavanje s problemom siromaštva u Italiji. Uzimanje u obzir dodatnih sredstava poštujući pritom proračunske ciljeve, smanjenje fragmentacije sustava socijalne pomoći, racionalizacija socijalnih izdataka i suočavanje se s pitanjem njegove trenutačne pristranosti prema mirovinama i dalje su ključni izazovi.

               (24)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Italije, koju je objavila u Izvješću za Italiju za 2017. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Italiji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Italiji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja u EU-u na način da se na razini EU-a pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (25)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje
                  16
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

               (26)Uzimajući u obzir Komisijino detaljno preispitivanje i ovu ocjenu, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku,

               PREPORUČUJE da Italija 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Nastaviti s provedbom fiskalne politike u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, što znači da bi 2018. trebala ostvariti velik fiskalni napor. Pri poduzimanju mjera politike potrebno je uzeti u obzir postizanje smjera fiskalne politike koji pridonosi jačanju oporavka koji je u tijeku i održivosti javnih financija Italije. Preusmjeriti porezno opterećenje s čimbenika proizvodnje na poreze koji su manje štetni za rast bez posljedica za proračun, i to poduzimanjem odlučnih mjera za smanjenje broja i opsega poreznih rashoda, reformom zastarjelog katastarskog sustava i ponovnim uvođenjem poreza na prvu nekretninu za kućanstva s visokim dohotkom. Proširiti obveznu uporabu elektroničkog fakturiranja i plaćanja.

               2.Smanjiti trajanje suđenja u građanskom pravosuđu s pomoću učinkovitog upravljanja predmetima i pravila kojima se osigurava postupovna disciplina. Pojačati borbu protiv korupcije, posebno revizijom pravila o zastari. Dovršiti reforme javnih službi za zapošljavanje i povećati učinkovitost poduzeća u javnom vlasništvu. U najkraćem roku donijeti i provesti zakon o tržišnom natjecanju i suočiti se s preostalim ograničenjima za tržišno natjecanje.

               3.Ubrzati smanjenje razine loših kredita i pojačati poticaje za sanaciju i restrukturiranje bilance, posebno u segmentu banaka koje su pod nacionalnim nadzorom. Donijeti sveobuhvatnu reformu stečajnog regulatornog okvira i regulatornog okvira za naplatu osiguranja.

               4.Ojačati okvir za kolektivne pregovore uz sudjelovanje socijalnih partnera kako bi se omogućilo da se u većoj mjeri uzmu u obzir lokalni uvjeti. Osigurati djelotvorne aktivne politike tržišta rada. Olakšati zapošljavanje primatelja drugog dohotka. Racionalizirati socijalne izdatke i poboljšati njihovu strukturu.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 511 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 i P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  SL C92/01, 24.3.2017., str. 1.

                     (8)
                  SWD(2017) 77 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Članak 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006, SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

                     (11)
                  COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (13)
                  Taj se iznos temelji na ukupnim proračunskim troškovima koji su u Programu stabilnosti za 2017. procijenjeni na 0,25 % BDP-a, od čega su oduzeta privremena odstupanja od 0,03 % BDP-a i od 0,06 % BDP-a, koja su već odobrena 2015. odnosno 2016. Komisija je u svojem mišljenju o nacrtu proračunskog plana Italije za 2017. najavila da bi bila spremna razmotriti mogućnost dodatnog odstupanja zbog trajnog iznimnog priljeva izbjeglica u Italiju te s obzirom na priznanje Europskog vijeća od listopada 2016. u pogledu „važnog doprinosa, financijskog i inog, najizloženijih država članica tijekom zadnjih godina”.

                     (14)
                  Komisija je u svojem mišljenju o nacrtu proračunskog plana Italije za 2017. navela da bi se rashodi namijenjeni za upravljanje u izvanrednim situacijama i preventivni plan ulaganja za zaštitu državnog područja od rizika seizmičke aktivnosti mogli smatrati rashodima integrirane prirode. U narednim godinama samo bi se pozitivne dodatne promjene u sredstvima namijenjenima za tu svrhu mogle smatrati prihvatljivima za moguća daljnja privremena odstupanja.

                     (15)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (16)
                  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


                       EUROPSKA
                       KOMISIJA
                                              Bruxelles, 13.5.2015.
                                              COM(2015) 268 final
                                   Preporuka za
                             PREPORUKU VIJEĆA
              o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2015.
   i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2015.
HR                                                                            HR
 ---pagebreak---                                                Preporuka za
                                           PREPORUKU VIJEĆA
                       o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2015.
          i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2015.
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121.
   stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja
   proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika1, a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16.
   studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža2, a posebno
   njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije3,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta4,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:
   (1)      Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove
            strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., temeljene na pojačanom usklađivanju
            ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je
            potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.
   (2)      Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o
            općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a
            21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja
            država članica. One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice bile su
            pozvane uzeti ih u obzir u okviru svojih nacionalnih ekonomskih politika i politika
            zapošljavanja.
   1
           SL L 209, 2.8.1997., str. 1.
   2
           SL L 306, 23.11.2011., str. 25.
   3
           COM(2015) 268.
   4
           P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
HR                                                  2                                             HR
 ---pagebreak---    (1)  Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku o Nacionalnom programu reforme
        Nizozemske za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti
        Nizozemske za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014. dostavila mišljenje o nacrtu
        proračunskog plana Nizozemske za 2015.5 u skladu s Uredbom (EU) br. 473/20136.
   (2)  Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta7, čime je označen
        početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2015. Istog je dana
        Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu
        upozoravanja8, u kojem Nizozemsku smatra jednom od država članica za koje je
        potrebno provesti detaljno preispitivanje.
   (3)  Europsko vijeće je 18. prosinca 2014. podržalo prioritete za poticanje ulaganja,
        ubrzanje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije kojom se
        potiče rast.
   (4)  Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Nizozemsku za 2015.9. Njime je
        ocijenjen napredak Nizozemske u vezi s preporukama po državama članicama
        donesenima 8. srpnja 2014. U izvješću za Nizozemsku navedeni su i rezultati
        detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U analizi
        Komisija zaključuje da se Nizozemska suočava s makroekonomskim neravnotežama,
        što zahtijeva djelovanje u okviru politika i praćenje. I dalje su prisutni rizici koji
        proizlaze iz visoke razine privatnog duga i zaslužuju pozornost, čak i ako se
        najnovijim mjerama podupire oporavak tržišta nekretnina i pomaže zaustaviti rast
        hipoteka. I dok veliki višak na tekućem računu djelomično odražava strukturne
        značajke gospodarstva, struktura mirovinskih i poreznih sustava mogla bi izazvati
        neučinkovitu raspodjelu kapitala.
   (5)  Nizozemska je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015.
        te Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna
        povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.
   (6)  Trenutačno se na Nizozemsku primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu
        te prijelazno pravilo duga. U svojem Programu stabilnosti za 2015. vlada planira
        postupno poboljšanje ukupnog deficita na 1,8 % BDP-a u 2015. i dalje na 0,7 %
        BDP-a u 2018. Vlada planira tijekom cijelog programskog razdoblja ispunjavati
        srednjoročni cilj, a to je strukturni deficit od 0,5 % BDP-a. Prema Programu
        stabilnosti očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti vrhunac od
        68,8 % u 2015. i postupno padati na 66.1% u 2018. Makroekonomski scenarij na
        kojem se temelje proračunske projekcije djeluje uvjerljivo. Prema proljetnoj
        prognozi Komisije 2015. očekuje se da će strukturni saldo ispuniti srednjoročni cilj i
        dosegnuti -0,3 % BDP-a u 2015. i -0,4 % BDP-a u 2016. Na temelju ocjene
        Programa stabilnosti i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije 2015. Vijeće
        smatra da će Nizozemska ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Javni rashodi za
        istraživanje i razvoj su sa 0,84 % BDP-a u 2013. niski s obzirom na razinu
        obrazovanja, akademska postignuća i stupanj gospodarskog razvoja Nizozemske.
        Državni izdaci u tom području smanjuju se od 2014., a privatna potrošnja na
        istraživanje i razvoj je mala. Prebacivanje javnih rashoda na inovacije i istraživanja,
   5
       C(2014) 8810.
   6
       SL L 140, 27.5.2013., str. 11.
   7
       COM(2014) 902.
   8
       COM(2014) 904.
   9
       SWD(2015) 38.
HR                                             3                                                HR
 ---pagebreak---         osobito na temeljna istraživanja, i provođenje okvirnih politika kako bi se potakla
        privatna ulaganja u istraživanje i razvoj, pomoglo bi povećati dugoročni potencijal za
        rast nizozemskog gospodarstva.
   (7)  Ključan izazov predstavlja tržište nekretnina gdje se desetljećima razvijaju
        nefleksibilnosti i narušavanja kojima su oblikovani uzorci stambenog financiranja i
        štednje u tom sektoru. Sklonost kućanstava da povećavaju bruto hipotekarni dug radi
        vlasništva nad nekretninama, uglavnom je posljedica dugotrajnih fiskalnih poticaja,
        posebice porezni odbitak hipotekarnih kamata u cijelosti. Od 2012. provodi se niz
        mjera kako bi se pronašlo djelomično rješenje za te poticaje. Neke od njih uključuju
        prilagodbu fiskalnog tretmana stambenog financiranja. Postupno ograničavanje
        poreznog odbitka na hipotekarne kamate i povećavanje poticaja za otplatu svakako je
        opravdano. Međutim, ta se mjera uvodi presporo da bi znatnije utjecala na otplatu te
        će i dalje biti prisutan veliki porezni poticaj na ulaganja u neproduktivnu imovinu.
        Odnos izloženosti i vrijednosti nekretnine koji bi u 2018. trebao dosegnuti 100 % i
        dalje je visok. Tržište najma ograničeno je propisima i vrlo velikim sektorom
        socijalnog stanovanja koji se treba nositi s dugačkim listama čekanja. Uvođenje
        različitih visina najamnine na temelju dohotka u sektoru socijalnog stanovanja mjera
        je koja ide u pravom smjeru, ali njezin je učinak ograničen. Prema novom zakonu
        društva za stanovanje morat će odvojiti djelatnosti od općeg gospodarskog interesa
        (npr. socijalno stanovanje) od drugih djelatnosti. Tek treba vidjeti hoće li to dovesti
        do planiranog preusmjeravanja socijalnog stanovanja prema ljudima kojima je
        potrebna pomoć i osigurati da socijalno stanovanje bude na raspolaganju socijalno
        ugroženim osobama koje si ne mogu priuštiti stanovanje po tržišnim uvjetima.
   (8)  Dugoročna održivost mirovinskog sustava se poboljšala. Osim što se postupno
        povećava zakonska dob za umirovljenje iz prvog stupa sa 65 u 2012. na 67 u 2023. i
        zatim povezuje s očekivanim            životnim vijekom, Nizozemska je donijela
        sveobuhvatne reforme privatnog stupa mirovinskog sustava i sustava dugotrajne
        skrbi. Poboljšao se financijski nadzor mirovinskih fondova, a sustav je postao
        otporniji na financijske šokove. To se nadopunjuje uspješnim reformama kojima se
        starije radnike potiče da dulje ostanu radno aktivni. Reformama dugotrajne skrbi
        nadležnost se prenijela na općine što je dovelo do smanjenja ukupnih rashoda i
        usmjeravanja na povećanje učinkovitosti. Potrebno je nadzirati kvalitetu i
        pristupačnost dugotrajne skrbi.
   (9)  Ostali izazovi uključuju odgovarajuću raspodjelu troškova i rizika unutar naraštaja i
        među njima koji su izvan propisa o indeksaciji i financijskim zaštitnim slojevima
        (okvir za financijsku procjenu), osobito smanjenjem doprinosa mlađih ljudi.
        Poboljšanje aktuarske pravednosti doprinosa u drugi mirovinski stup pomoglo bi
        kućanstvima da svoja financijska sredstva raspodjeljuju na način kojim se potiče rast.
   (10) Cilj sveobuhvatne reforme zakonodavstva o zaštiti radnih mjesta donesenog 2014.
        jest povećati sudjelovanje na tržištu rada i mobilnost. Smanjene su fiskalne mjere
        nepoticajne za rad. Zakonodavstvom koje je donio parlament za poslodavce će se
        utvrditi kvota za zapošljavanje osoba s invaliditetom. Utjecaj tih mjera može se u
        potpunosti ocijeniti tek nakon njihove provedbe. Potrebne su daljnje mjere za
        poboljšanje integracije ljudi na marginama tržišta rada, uključujući one migrantskog
        podrijetla.
   (11) Uzimajući u obzir obvezna neporezna plaćanja, porezni klin u Nizozemskoj znatno je
        viši od prosjeka EU-a te ima prostora za prebacivanje oporezivanja na čimbenike
        koji su manje štetni za rast. Predviđena porezna reforma pridonijela bi povećanju
HR                                             4                                                HR
 ---pagebreak---              sudjelovanja na tržištu rada. Nakon što se prihvati potrebno je pomno pratiti njezin
             utjecaj.
   (12)      Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu nizozemske
             ekonomske politike i objavila je u izvješću za Nizozemsku za 2015. Isto tako
             ocijenila je Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te provedbu preporuka
             upućenih Nizozemskoj prethodnih godina. U obzir je uzela njihov značaj za održivu
             fiskalnu i socioekonomsku politiku u Nizozemskoj, ali i poštovanje pravila i
             smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom
             unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama.
             Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 3. u
             nastavku.
   (13)      Vijeće je u okviru te ocjene preispitalo Program stabilnosti Nizozemske i njegovo je
             mišljenje10 da je Nizozemska usklađena s Paktom o stabilnosti i rastu.
   (14)      S obzirom na detaljno preispitivanje Komisije i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo
             Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s
             člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. do 3. u
             nastavku.
   (15)      U okviru europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike
             europodručja u cjelini. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke za
             države članice čija je valuta euro. Nizozemska bi također trebala osigurati cjelovitu i
             pravovremenu provedbu tih preporuka,
   OVIME PREPORUČUJE Nizozemskoj da u razdoblju 2015. – 2016. poduzme mjere kojima
   je cilj:
   1.        Preusmjeriti javne rashode u potporu ulaganjima u istraživanje i razvoj i izraditi
             okvirne uvjete za poboljšanje privatnih izdataka za istraživanje i razvoj kako bi se
             zaustavio trend pada javnih rashoda za istraživanje i razvoj te povećao potencijal za
             gospodarski rast.
   2.        Ubrzati smanjenje poreznog odbitka na hipotekarne kamate kako bi se smanjili
             porezni poticaji na ulaganje u neproduktivnu imovinu. Osigurati više tržišno
             orijentirani mehanizam za određivanje cijena na tržištu najamnina i dalje povezivati
             najamnine s dohotkom kućanstva u sektoru socijalnog stanovanja.
   3.        Smanjiti razinu doprinosa na drugi stup mirovinskog sustava za one koji su na
             početku radnog vijeka.
   Sastavljeno u Bruxellesu
                                                     Za Vijeće
                                                     Predsjednik
   10
            U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.
HR                                                      5                                            HR


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.5.2016.
            COM(2016) 342 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Portugala za 2016.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Portugala za 2016.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Portugala za 2016.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Portugala za 2016.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) Europskog parlamenta i Vijeća br. 1176/2011 od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta
                  5
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2016. Prioritete godišnjeg pregleda rasta odobrilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  6
               , u kojem Portugal smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja
                  7
               . Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 18. i 19. veljače 2016., a Vijeće donijelo 8. ožujka 2016. Kao zemlja čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Portugal bi trebao osigurati punu i pravovremenu provedbu te preporuke.

               (2)Izvješće za Portugal za 2016.
                  8
                objavljeno je 26. veljače 2016. Njime je ocijenjen napredak Portugala u odnosu na preporuke za Portugal koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak te zemlje u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 8. ožujka 2016. predstavila rezultate detaljnog preispitivanja.
                  9
                U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Portugalu postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Konkretno, visoke razine neto vanjskih obveza, javnog i privatnog duga te visok udio loših kredita slabe su točke u kontekstu povišene nezaposlenosti. I dalje ima nedostataka u okviru politika u pogledu tržišta proizvoda i usluga, restrukturiranja korporativnog duga, fiskalnih pitanja i pojedinih područja tržišta rada.

               (3)Portugal je 29. travnja 2016. dostavio svoj nacionalni program reformi za 2016. i svoj program stabilnosti za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. U nacionalnom programu reformi Portugala postoji dovoljna razina ambicije za rješavanje prekomjernih neravnoteža, ističu se relevantne mjere za poticanje konkurentnosti i smanjenje privatnog duga te se osvrće na izazove iz izvješća za Portugal za 2016. i preporuke za europodručje, uzimajući u obzir potrebu za ponovnim pokretanjem ulaganja i osiguravanjem održivosti javnih financija. Ako se u potpunosti i brzo provedu, tim će se mjerama lakše riješiti makroekonomske neravnoteže u zemlji. Na temelju ocjene preuzetih obveza u okviru politika trenutačno ne postoji potreba za pojačavanjem postupka zbog makroekonomskih neravnoteža.

               (4)Pri planiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako je potrebna potpora pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojeg Sporazuma o partnerstvu i povezanih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje
                  10
               .

               (5)Na Portugal se trenutačno primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Zemlja nije smanjila prekomjerni deficit u predviđenom roku do 2015. i nije ostvarila fiskalni napor koji je preporučilo Vijeće. Vlada u svojem programu stabilnosti za 2016. namjerava smanjiti prekomjerni deficit i doseći ukupni deficit od 2,2 % BDP-a u 2016. Nakon smanjenja prekomjernog deficita na Portugal će se primjenjivati preventivni dio Pakta i prijelazno pravilo o dugu. (Ponovno izračunani
                  11
               ) strukturni saldo poboljšat će se u razdoblju od 2016. do 2020. za samo oko 0,35 % BDP-a godišnje, što je ispod potrebne vrijednosti od 0,6 % BDP-a, te se očekuje da se srednjoročni proračunski cilj, a to je strukturni suficit od 0,25 % BDP-a, neće ostvariti tijekom trajanja programa.  Prema programu stabilnosti očekuje se da će se udio državnog duga u BDP-u smanjiti na 124,8 % u 2016. te se dodatno smanjiti na 110,3 % u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze prilično je optimističan. Isto tako, nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za ostvarenje planiranih ciljeva u pogledu deficita od 2017. nadalje. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2016. prognozira se da će deficit opće države dosegnuti 2,7 % BDP-a u 2016., što je ispod referentne vrijednosti iz Ugovora od 3 % BDP-a, te 2,3 % BDP-a u 2017. Budući da se predviđa blago povećanje strukturnog deficita u 2016. i 2017., fiskalni napor nije u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Osim toga, predviđa se da Portugal neće ispuniti zahtjeve prijelaznog pravila o dugu u 2017. Vijeće na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2016. smatra da postoji rizik da Portugal neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će za osiguravanje njihova ispunjivanja u 2016. i 2017. biti potrebne dodatne mjere.

               (6)U skladu s člankom 10. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1467/97 Komisija će redovito pratiti provedbu djelovanja koje Portugal poduzima kao odgovor na zadnju preporuku koju je Vijeće izdalo na temelju članka 126. stavka 7. UFEU-a: Komisija će stoga Vijeću preporučiti da se poduzmu odgovarajuće mjere u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita.

               (7)Pravovremena i stroga provedba reformiranog okvirnog zakona o proračunu, zakona o kontroli obveza te dodatnih poboljšanja u prikupljanju prihoda i kontroli rashoda mogu znatno pridonijeti postizanju potrebne fiskalne prilagodbe. Portugal je suočen s dvostrukim izazovom postizanja dugoročne fiskalne održivosti sustava zdravstvene skrbi, istovremeno zadržavajući razinu pristupa zdravstvenoj skrbi poboljšanjem učinkovitosti sustava. Iako je udio javnih rashoda Portugala u ukupnim izdvajanjima za zdravstvo trenutačno među najnižima u EU-u, predviđeno povećanje javnih rashoda za zdravstvo za 2,5 % BDP-a do 2060. najveće je. U cilju rješavanja izazova dugoročne održivosti u zdravstvenom sektoru još nisu poduzete sveobuhvatne mjere za promidžbu sprečavanja bolesti i politika javnog zdravstva te osiguranje pružanja primarne zdravstvene zaštite u ranoj i povoljnijoj fazi. Kratkoročan važan izazov i dalje je precizno planiranje proračuna i provedba u bolnicama radi osiguranja podmirenja dugova. Iako su se nedavne reforme odnosile na dugoročnu održivost mirovinskog sustava, kratkoročna i srednjoročna održivost još nisu riješene. Javni mirovinski sustav izrazito ovisi o proračunskim prijenosima i međugeneracijskoj nejednakosti. Zaostaci u provedbi i nedostaci u okviru politika i dalje otežavaju fiskalnu održivost poduzeća u državnom vlasništvu, prije svega u prometnom sektoru. Jačanje mjera poticanja učinkovitosti u okviru planova restrukturiranja i dalje je ključno za ostvarenje fiskalnih ušteda.

               (8)Poduzeti su znatni napori kako bi se suzbila utaja poreza, i to dodatnim poboljšanjem učinkovitosti porezne uprave. Poduzimaju se mjere suzbijanja poreznih prijevara, poboljšanja razmjene informacija s financijskim ustanovama i jačanja okvira za suzbijanje pranja novca. Usprkos ostvarenom napretku i dalje treba jačati poreznu disciplinu. Ulaganja bi se potaknula i poboljšanjem učinkovitosti porezne uprave.

               (9)Sveukupni razvoj plaća bio je umjeren, što se podudara s visokom nezaposlenosti i potrebom promicanja vanjskog uravnoteženja te je u skladu sa srednjoročnim rastom produktivnosti. Tom trendu ide u prilog kolektivno pregovaranje na sektorskoj razini iako značajke sustava kolektivnog pregovaranja i dalje ograničavaju opseg prilagodbe na razini poduzeća. U kontekstu niske inflacije i visoke nezaposlenosti minimalna je plaća u siječnju 2016. porasla sa 505 EUR na 530 EUR mjesečno te je planirano daljnje postupno povećanje na 600 EUR mjesečno u 2019. (isplata 14 puta godišnje). Kada je riječ o postotku minimalne plaće, Portugal je na sredini ljestvice EU-a minimalnih plaća, ali kada je riječ o postotku srednje vrijednosti plaće, među zemljama je s najvišom minimalnom plaćom. To upućuje na činjenicu da je raspodjela plaća u Portugalu vrlo naklonjena nižim plaćama i da bi se daljnjim povećanjima minimalne plaće brzo mogao povećati udio obuhvaćenih radnika, koji je u 2016. dosegao gotovo četvrtinu svih zaposlenika. Iako bi se time moglo smanjiti siromaštvo zaposlenih, dovodi se i do povećanog sažimanja strukture plaća, čime se pojačava pritisak na ukupne plaće. Ako to nije usklađeno s rastom produktivnosti, postoji opasnost da će naškoditi izgledima za zapošljavanje i konkurentnost, posebno u radno intenzivnim industrijama. Zbog toga postoji i opasnost od smanjenja poticaja za ulaganja u vještine.

               (10)Portugalsko tržište rada i dalje se oporavljalo u 2014. i 2015. te su uloženi znatni napori u reformiranje politika uključivanja na tržište rada, modernizaciju javne službe za zapošljavanje i povećanje otvorenosti prema neprijavljenim mladim osobama, no i dalje postoje izazovi u provedbi. U kontekstu nedavnog pogoršanja socijalne situacije, posebno u pogledu povišene razine siromaštva djece, poduzete su važne mjere kako bi se pojačala socijalna pomoć, i to u područjima programa minimalnog dohotka, dječjeg doplatka i niskih mirovina. Trebat će ocijeniti učinak tih mjera na smanjenje intenziteta siromaštva. Međutim, izazov je i dalje apsorpcija velikog broja dugotrajno nezaposlenih, što negativno utječe na gospodarski rast i socijalnu situaciju. Postoji prostor za daljnje uključivanje dugotrajno nezaposlenih na tržište rada ciljanim politikama tržišta rada i većom koordinacijom službi za zapošljavanje i socijalnih službi. Iako su oporavkom nastala nova stalna radna mjesta, segmentacija na tržištu rada i dalje je znatna. Udio zaposlenika na određeno vrijeme i dalje je među najvećima u Europi, a stopa prelaska s privremenog na stalno radno mjesto niska je.

               (11)Visoka zaduženost privatnog sektora i dalje je područje velike osjetljivosti za portugalsko gospodarstvo, a financijski uvjeti za mala i srednja poduzeća i dalje su teški. Ostvaren je određen napredak u pogledu smanjenja viška korporativnog duga i omogućivanja razduživanja privatnog sektora, ali privatni sektor u Portugalu i dalje je jedan od najzaduženijih u EU-u. To je najveća prepreka ulaganjima i mogućem rastu proizvodnje. Nefinancijska poduzeća prilagođuju svoje bilance, ali u manjem opsegu od kućanstava. Visoke i rastuće razine loših kredita u poslovnom sektoru opterećuju bilance financijskog i nefinancijskog sektora i glavna su prepreka ulaganjima. Na različitim su razinama poduzete mjere rješavanja korporativne zaduženosti, ali rezultati stižu sporo. Naklonjenost zaduživanju u području oporezivanja trgovačkih društava i dalje je visoka. U proteklih nekoliko godina vlada je pokušala riješiti taj problem uvođenjem slabih pravila kapitalizacije i olakšice za vlasnički kapital trgovačkih društava. No u 2015. razlika u trošku kapitala (prije i poslije oporezivanja) između ulaganja financiranih zaduživanjem i onih financiranih vlasničkim kapitalom i dalje je bila među najvećima u EU-u. Pristup kreditima za poduzeća i dalje je skup i težak, posebno za mala i srednja poduzeća te novoosnovana poduzeća (start-ups). Alternativni izvori financiranja, kao što su privatni kapital, poduzetnički kapital, skupno financiranje i poslovni anđeli i dalje su zanemarivi i uvelike nedovoljno razvijeni.

               (12)Usprkos napretku regulatorna ograničenja i slab institucionalni kapacitet i dalje ometaju poslovni rast, konkurentnost i ulaganja. Učinkovitost portugalskog pravosudnog sustava i dalje je niska, posebno u pogledu rješavanja poreznih sporova. Javna nabava u Portugalu uglavnom je transparentna. Međutim, prema podacima namjenske internetske platforme „BASE”, javni naručitelji u Portugalu često upotrebljavaju postupak izravne dodjele, koji je u razdoblju 2013. – 2015. činio u prosjeku  87,3 % svih ugovora o javnoj nabavi, odnosno 47 % ukupnih ugovorenih iznosa. Transparentnost u pogledu ugovora o koncesiji i javno-privatnih partnerstava i dalje je izazov, prije svega na lokalnoj i regionalnoj razini. Radna skupina za javno-privatna partnerstva Ministarstva financija (UTAP) nadgleda neka javno-privatna partnerstva kojima upravlja središnja uprava, ali koncesije te regionalna i lokalna javno-privatna partnerstva ne podliježu njezinu nadzoru. U lučkom sektoru i dalje postoje zaostaci u provedbi i prepreke ulasku novih sudionika. Registracija poduzeća sada je lakša, ali izdavanje dozvola i dalje je zamršeno i složeno, a nepredvidivi administrativni postupci štete povjerenju ulagača. Izazovi i dalje postoje u pogledu postupaka pristupa građevinskom tržištu i dobivanja građevinske dozvole te učinkovite provedbe pojednostavnjenih pravila za okolišne dozvole. Regulatorna ograničenja u nekim sektorima poslovnih usluga sprečavaju učinkovitu dodjelu sredstava, posebno u pogledu pravnih usluga. Podzakonski akti o stručnim tijelima, posebno onima koji se odnose na njihove pravilnike i unutarnja pravila, ograničavajući su te mogu sprečavati fizičke i pravne osobe u dobivanju pristupa odgovarajućim zanimanjima. To se posebno odnosi na pravnička zanimanja, gdje među ostalim prevladavaju ograničenja oglašivanja i multidisciplinarnih aktivnosti.

               (13)Portugal ima slabe rezultate u području suradnje između znanosti i poslovanja te komercijalizacije znanja. Zapreke suradnji između sveučilišta i poslovnog sektora visoke su zbog regulatornih i birokratskih prepreka i nedostatka poticaja na suradnju u akademskom sustavu. To šteti zapošljivosti osoba s diplomom i inovacijama. Organizacijom novih kratkih tečajeva više tehnike (TeSPs) stvorene su mogućnosti za suradnju između visokih politehničkih škola i regionalnih gospodarskih subjekata, ali sveučilišni programi nisu u postupku modernizacije.

               (14)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Portugala, koju je objavila u izvješću za Portugal za 2016. Ocijenila je i program stabilnosti, nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Portugalu prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Portugalu nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a, s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time i jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja EU-om. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 5. u nastavku.

               (15)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje
                  12
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (16)S obzirom na detaljno preispitivanje od strane Komisije i ove ocjene Vijeće je ispitalo nacionalni program reformi i program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. do 5. u nastavku.

               PREPORUČUJE Portugalu da u 2016. i 2017. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.Osigurati trajno smanjenje prekomjernog deficita do 2016., smanjenjem deficita opće države na 2,3 % BDP-a u 2016., poduzimanjem potrebnih strukturnih mjera i iskorištavanjem svih neočekivanih prihoda za smanjenje deficita i duga. To je u skladu s poboljšanjem strukturnog salda od 0,25 % BDP-a u 2016. Nakon toga ostvariti godišnju fiskalnu prilagodbu od najmanje 0,6 % BDP-a u 2017. Do veljače 2017. provesti sveobuhvatnu reviziju rashoda na svim razinama javne uprave i pojačati kontrolu rashoda, isplativost i odgovarajući proračun. Osigurati dugoročnu održivost zdravstvenog sektora bez ugrožavanja pristupa primarnoj zdravstvenoj zaštiti. Smanjiti ovisnost mirovinskog sustava o proračunskim prijenosima. Do kraja 2016. preusmjeriti tekuće planove restrukturiranja poduzeća u državnom vlasništvu.

               2.Uz savjetovanje sa socijalnim partnerima osigurati da su minimalne plaće u skladu s ciljevima promicanja zapošljavanja i konkurentnosti u različitim sektorima.

               3.Osigurati uključivanje dugotrajno nezaposlenih na tržište rada i poboljšati koordinaciju službi za zapošljavanje i socijalnih službi. Pojačati poticaje za poduzeća da zapošljavaju s pomoću stalnih ugovora.

               4.Do listopada 2016. provesti mjere olakšavanja čišćenja bilanci kreditnih institucija i riješiti visoku razinu loših kredita. Smanjiti naklonjenost zaduživanju u području oporezivanja trgovačkih društava i poboljšati pristup financijama za novoosnovana poduzeća te mala i srednja poduzeća putem tržišta kapitala.

               5.Povećati transparentnost i učinkovitost u području javne nabave u pogledu javno-privatnih partnerstava i koncesija. Do kraja 2016. poboljšati i ubrzati administrativne postupke i postupke izdavanja dozvola, ubrzati rješavanje poreznih sporova i smanjiti regulatorne prepreke, posebno u području poslovnih usluga. Poticati suradnju između sveučilišta i poslovnog sektora.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 342 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 i P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 90 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Strukturni saldo, prema novom izračunu Komisije, na temelju informacija u programu stabilnosti, prema usuglašenoj metodologiji.

                     (12)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.5.2015.
            COM(2015) 255 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Danske za 2015.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Danske za 2015.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Danske za 2015.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Danske za 2015.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na proširenoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe u području održivog rasta i konkurentnosti.

               (2)Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica. One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku o Nacionalnom programu reformi Danske za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Danske za 2014.

               (4)Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta
                  4
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2015. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  5
               , u kojem Dansku ne smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, ubrzanje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije kojom se potiče rast.

               (6)Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Dansku za 2015.
                  6
               . Njime je ocijenjen napredak Danske u vezi s preporukama po državama članicama donesenima 8. srpnja 2014.

               (7)Danska je 27. ožujka 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. i svoj Program konvergencije za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (8)Na Dansku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. U svom Programu konvergencije za 2015. vlada planira povećanje ukupnog deficita sa 1,6 % BDP-a u 2015., kada je imala neočekivane dobitke, na 2,6 % BDP-a u 2016. Stoga vlada planira smanjenje deficita kako bi se u 2020. postigao uravnoteženi proračun. Prema Programu konvergencije vlada namjerava ostvariti srednjoročni cilj, a to je strukturni deficit od 0,5 % BDP-a od 2016. nadalje. Prema Programu konvergencije očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u postupno padati sa 39,8 % u 2015. na 36,7 % u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije djeluje uvjerljivo. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. očekuje se da će strukturni saldo biti u skladu sa srednjoročnim ciljem u 2015. Međutim, prema toj prognozi postoji rizik određenog odstupanja od srednjoročnog cilja u 2016. s prekomjernim rastom neto rashoda od 0,3 % BDP-a iznad referentnog mjerila. Iako se očekuje da će to odstupanje biti privremeno jer na rast neto rashoda u 2016. utječe ukidanje jednokratnih mjera povezanih s oporezivanjem mirovinske štednje, daljnje mjere mogle bi biti potrebne za 2016. Na temelju ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015., Vijeće smatra da će Danska uglavnom ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (9)Za održiv rast Danske preduvjet je dugoročna ponuda radne snage prikladnih vještina. Reformom aktivne politike tržišta rada u 2014. Danska je napredovala u poboljšanju zapošljivosti osoba na marginama tržišta rada. Reforma je u početnoj fazi provedbe i potrebno je pratiti njezine rezultate.  Dodatne mjere i dalje su potrebne za one koji su najviše isključeni s tržišta rada u skladu s preporukama stručne skupine Carsten-Koch II. Ključni su čimbenici pritom nizak stupanj obrazovanja, ograničeno radno iskustvo, mladost i migrantsko podrijetlo. Općenito, potencijal osoba migrantskog podrijetla nije dovoljno iskorišten na tržištu rada. Unatoč viskom izdacima za obrazovanje u Danskoj, obrazovni rezultati tek su prosječni, osobito kod učenika migrantskog podrijetla. Cilj je reforme osnovnog i nižeg srednjeg školstva te sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja riješiti taj izazov. Potpuna provedba tih reformi potrebna je kako bi se poboljšali obrazovni rezultati.

               (10)Poboljšana konkurentnost ključna je za jačanje gospodarskog oporavka u Danskoj.  Rast produktivnosti, što je u tom pogledu ključno, bio je tijekom zadnja dva desetljeća općenito slab i pod utjecajem prepreka ulasku na tržište te regulatornog opterećenja u uslužnim sektorima usmjerenima na domaće tržište.  Komisija za produktivnost utvrdila je da su sektori građevinarstva i maloprodaje područja u kojima bi se produktivnost mogla poboljšati. Propisi za maloprodajna poduzeća vrlo su strogi i ništa se ne poduzima da se ublaže. Sektor građevinarstva karakteriziraju zahtjevni propisi o građenju i velik broj sustava certificiranja.  Danska vlada predstavila je strategiju za građevinarstvo u studenome 2014. U njoj su utvrđeni dobri planovi kao što su pojednostavnjenje propisa, racionalizacija tehničkih elemenata zahtjeva za građevinsku dozvolu, uvođenje međunarodnih standarda, usklađivanje nacionalnih standarda i smanjenje vremena potrebnog za izdavanje građevinskih dozvola.  Međutim, sada se strategija mora u cijelosti provesti u konkretne mjere.  Još postoje preklapanja u sustavima dozvola i certificiranja koji se u nekim slučajevima primjenjuju i na privremeno pružanje prekograničnih usluga. Osim toga, kada pružatelji usluga žele poslovni nastan u Danskoj dozvole i certifikati izdani u drugim državama članicama nisu uvijek priznati.

               (11)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Danske i objavila je u izvješću za Dansku za 2015. Također je ocijenila Program konvergencije, Nacionalni program reformi i provedbu preporuka upućenih Danskoj prethodnih godina. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Danskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 2. u nastavku.

               (12)Vijeće je u okviru te ocjene preispitalo danski Program konvergencije, a njegovo je mišljenje
                  7
                navedeno u preporuci 1. u nastavku,

               OVIME PREPORUČUJE Danskoj da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.Izbjeći odstupanje od srednjoročnog cilja u 2016.

               2.Povećati produktivnost, osobito u uslužnim sektorima usmjerenima na domaće tržište, uključujući maloprodaju i građevinarstvo. Ublažiti ograničenja za maloprodajna poduzeća i poduzeti daljnje mjere za uklanjanje preostalih prepreka koje čine sustavi dozvola i certificiranja u sektoru građevinarstva.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2015) 255.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  COM(2014) 902.

                     (5)
                  COM(2014) 904 završna verzija.

                     (6)
                  SWD (2015) 24 završna verzija.

                     (7)
                  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.5.2016.
            COM(2016) 324 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Češke za 2016.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke za 2016.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Češke za 2016.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke za 2016.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta
                  4
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2016. Prioritete godišnjeg pregleda rasta odobrilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  5
               , u kojem Češku ne smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Češku za 2016.
                  6
                objavljeno je 26. veljače 2016. Njime je ocijenjen napredak Češke u odnosu na preporuke za Češku koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak te zemlje u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Češka je 11. svibnja 2016. dostavila svoj program konvergencije za 2016., a 12. svibnja dostavila je svoj nacionalni program reformi za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)Pri planiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako je potrebna potpora pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i povezanih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje
                  7
               .

               (5)Na Češku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem programu konvergencije za 2016. planira blago pogoršanje ukupnog deficita na -0,6 % BDP-a u 2016. i općenitu stabilizaciju na -0,5 % BDP-a od 2017. Tijekom trajanja programa i dalje će se ispunjavati srednjoročni proračunski cilj – strukturni deficit od 1 % BDP-a. Prema programu konvergencije očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u ostati na 41,1 % u 2016. te pasti na 39,3 % u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je. Mjere potrebne za podupiranje planiranog ciljnog deficita od 2017. nadalje nisu dovoljno određene. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2016. predviđa se da će strukturni saldo od srednjoročnog proračunskog cilja odstupati za -0,7 % BDP-a u 2016. te za -0,9 % BDP-a u 2017. Moguća buduća odstupanja ocjenjivala bi se u odnosu na zahtjev za održavanje strukturnog salda na razini srednjoročnog proračunskog cilja. Vijeće na temelju ocjene programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2016. smatra da se očekuje da će Češka ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (6)Dugoročno gledano u Češkoj postoje umjereni rizici za fiskalnu održivost. Oni prvenstveno proizlaze iz predviđenog učinka javne potrošnje povezane sa starenjem stanovništva, uglavnom u području zdravstvene skrbi, ali i mirovina. Nedavno donesene ili planirane mjere za izmjenu mirovinskog sustava dovele bi u slučaju njihove provedbe do dugoročnog pogoršanja javnih financija. Prvo, u veljači 2016. češka vlada donijela je zakone kojima je ovlaštena fleksibilnije prilagođavati mehanizam indeksacije mirovina. Drugo, raspravlja se o prijedlozima ograničavanja zakonske dobi za umirovljenje na 65 godina i uspostave redovnog mehanizma preispitivanja dobi za umirovljenje. Trenutačno se ne planira povećanje niske zakonske dobi za umirovljenje. Razlog za zabrinutost je i predviđeno povećanje dugoročne potrošnje u području zdravstvene skrbi. Češka je suočena s izazovima u pogledu poboljšanja upravljanja svojim sustavom zdravstvene skrbi te njegove troškovne učinkovitosti, iako je više mjera trenutačno u različitim fazama provedbe. Pokazatelji upućuju na visoku potrošnju dobara i usluga te na relativno snažno oslanjanje na bolničku skrb, koja je skuplja od izvanbolničkih usluga. Čini se da se dostupni medicinski podaci ne upotrebljavaju učinkovito za planiranje i racionalizaciju kapaciteta bolničke skrbi. Sustav za povrat troškova bolničke skrbi preispituje se zbog različitih nedostataka, kao što je mali uzorak bolnica upotrijebljen za izračun referentnih stopa. Još su nedovoljno istražene mogućnosti jačanja koordinacije izvanbolničke skrbi, unapređenja funkcije nadzora upućivanja pacijenata koju imaju liječnici te ograničavanja nepotrebne upotrebe izvanbolničkih usluga.

               (7)Češki fiskalni okvir među najslabijima je u Europi. Vlada je u veljači 2015. odobrila paket reformi za rješavanje glavnih nedostataka u tom području, ali parlament ga još nije ratificirao. Cilj je tog paketa prenijeti Direktivu Vijeća 2011/85/EU o proračunskim okvirima u nacionalno zakonodavstvo. Predloženom reformom previđaju se stroža ograničenja rashoda te njihovo izravno povezivanje sa srednjoročnim proračunskim ciljem. U okviru te reforme vlada će biti dužna donijeti proračun kojim se štiti dugoročna održivost javnih financija te će se uspostaviti neovisno fiskalno vijeće za praćenje javnih financija i povećanje transparentnosti.

               (8)Ulaganja u Češkoj i dalje su ispod prosjeka EU-a po stanovniku te su vrlo koncentrirana u regiji glavnoga grada. Administrativne i regulatorne prepreke i dalje onemogućuju učinkovito poslovno okruženje te sprečavaju ulaganja. Postoje posebni zastoji u provedbi projekata prometne i energetske infrastrukture. Nadalje, apsorpcija sredstava iz fondova EU-a u programskom razdoblju 2007. – 2013. bila je spora, uglavnom zbog složenih postupaka, nedostataka u sustavima upravljanja i kontrole, neučinkovitosti postupaka javne nabave te slabog administrativnog kapaciteta tijela uključenih u provedbu projekta. U pogledu prometne infrastrukture administrativne prepreke ulaganju uključuju dugotrajne postupke za izdavanje građevinskih dozvola i kašnjenja zbog žalbenih postupaka u Uredu za borbu protiv monopola. U pogledu energetske učinkovitosti javni programi za smanjenje energetskog intenziteta fragmentirani su i troškovno neučinkoviti. Postoje naznake da se uštede energije ne povećavaju u skladu s nacionalnim akcijskim planom za energetsku učinkovitost. U pogledu usluga postoje određeni dokazi o regulatornim ograničenjima. To se posebno odnosi na određene sektore profesionalnih usluga pojedinaca za koje se čini da su prepreke ulasku na tržište i obavljanju djelatnosti više od prosjeka EU-a. Slaba upotreba kvalitetnih internetskih javnih usluga također ograničava poslovno okruženje i odražava nedostatak ponude. U uslugama e-uprave nisu u potpunosti iskorištene tehnološke mogućnosti za poboljšanje iskustva korisnika te je njihova razina razvijenosti među najnižima u EU-u. Dostupni dokazi upućuju na relativno veliku učestalost utaje poreza u Češkoj. Rješavanje tog problema, posebno u pogledu PDV-a, zauzima visoko mjesto u političkom programu. S druge strane, ne planiraju se mjere za smanjenje relativno visokih troškova povezanih s plaćanjem poreza ili za pojednostavnjenje poreznog sustava. Porezna tijela pružaju ograničene usluge prethodno ispunjenih obrazaca. Porezni obveznici u ograničenoj mjeri upotrebljavaju sustave elektroničkih prijava poreza, iako je ostvaren određeni napredak u pogledu PDV-a. Osim toga, prema najnovijim međunarodnim izvješćima troškovi ubiranja poreza relativno su visoki. Visoki socijalni doprinosi poslodavca doprinose općenito visokoj razini oporezivanja rada, a diversifikacija u druga područja, primjerice poreze na imovinu, ograničena je.

               (9)Niz pokazatelja upućuje na znatne slabosti u javnoj upravi. Ostvaren je određeni napredak donošenjem zakonodavnih i nezakonodavnih mjera u okviru plana borbe protiv korupcije iz 2015. Parlament je u studenome 2015. odobrio Zakon o registru ugovora. Njegovom pravovremenom provedbom i daljnjim razvojem poboljšat će se transparentnost i troškovna učinkovitost javnih natječaja. Međutim, još nisu doneseni neki od ključnih akata za borbu protiv korupcije, kao što je izmjena Zakona o sukobu interesa i novi Zakon o financiranju političkih stranaka. Nekoliko donesenih mjera teško se provode i imaju ograničen učinak, a više planiranih mjera neprestano se prenose na sljedeći akcijski plan. Unatoč određenim naporima da se isprave postojeći nedostaci, u češkom sustavu javne nabave postoji prostor za daljnji napredak u pogledu tržišnog natjecanja, a stoga i isplativosti. To je djelomično posljedica nedostatka primjerenog osposobljavanja službenika koji se bave javnom nabavom te nedovoljnog naglaska na kriterijima kvalitete pri dodjeli ugovora. Javni sektor oslanja se u velikoj mjeri na postupke koji se ne temelje na tržišnom natjecanju te imaju ograničenu sposobnost privlačenja ponuditelja, a zbirna nabava rijetko se upotrebljava. Ipak, očekuje se da će provedba nedavno prenesenih direktiva o javnoj nabavi o moderniziranim postupcima javne nabave biti prilika za uvođenje strateškog pristupa politici javne nabave, temeljenog na dokazima, u smislu profesionalizacije, objedinjavanja javne nabave, većeg naglaska na kriterijima kvalitete i integritetu službenika koji se bave nabavom.

               (10)Proteklih godina došlo je do znatnog povećanja ulaganja u istraživanje i razvoj, ali rezultati su i dalje slabi te postoji zabrinutost u pogledu održivosti infrastrukture za istraživanje i razvoj. U češkom sustavu istraživanja trenutačno je u tijeku provedba dugo odgađanih, ali opsežnih reformi upravljanja, posebno u pogledu ocjenjivanja i financiranja. Postojeći mehanizam financiranja fragmentiran je u smislu da ne postoji dostatna koordinacija među relevantnim tijelima te da je podjela odgovornosti i prioriteta nejasna. Razvija se sveobuhvatan okvir za ocjenjivanje za istraživanje i razvoj koji je povezan s financiranjem, ali napredak je spor. Uloženi su ograničeni napori u jačanje povezanosti akademske i poslovne zajednice. Ta je povezanost oslabljena okvirom za ocjenjivanje javnih istraživačkih institucija kojim se ne uzima u obzir razina suradnje s poduzećima.

               (11)Parlament je u siječnju 2016. donio reformu o višem obrazovanju. I dalje je izazov učiniti nastavničku struku privlačnom, pri čemu se kao jedan od uzroka smatraju relativno niske plaće, a istovremeno dolazi do starenja nastavnika. Razvija se novi sustav karijera za nastavnike i pedagoško osoblje kako bi se ta struka učinila privlačnijom, ali je njegova provedba odgođena. Obrazovni rezultati općenito su dobri, ali na njih snažno utječe socioekonomsko stanje učenika. Loši obrazovni rezultati skupina u nepovoljnom položaju, posebno romske zajednice, jasan su razlog za zabrinutost. Procjenjuje se da vrlo visok udio romske djece rano napušta školu. Brojna romska djeca obrazuju se izvan redovnih škola te su stoga suočena s nižim obrazovnim standardima od ostale djece. Nedovoljno su razvijene mogućnosti osposobljavanja nastavnika da im se pomogne u rješavanju tog problema jer mali dio nastavnika sudjeluje u aktivnostima profesionalnog razvoja povezanima s podučavanjem mješovitih skupina i uključivim obrazovanjem. Donesene su brojne zakonodavne i administrativne mjere kojima je cilj uključivo obrazovanje te se počinju provoditi. Očekuje se da će one doprinijeti smanjenju jaza u razini obrazovanja i postignućima između romske i neromske djece. Parlament je u ožujku 2016. donio izmjene Zakona o obrazovanju proširenjem obveznog obrazovanja na posljednju godinu predškolskog obrazovanja i osiguravanjem da mlađa djeca imaju pravo na mjesto u vrtiću. Ipak, nejednakosti u obrazovnom sustavu prepreka su za poboljšanje kvalitete ljudskog kapitala, a ograničavaju i rezultate na tržištu rada kasnije u životu.

               (12)Stanje tržišta rada u Češkoj poboljšalo se, ali daljnje povećanje stope zaposlenosti ovisit će o većem sudjelovanjem nedovoljno zastupljenih skupina. Među njima su žene s malom djecom, niskokvalificirani radnici i članovi romske zajednice. Mogućnosti informiranja javnih službi za zapošljavanje zajedno s primjerenim i dobro usmjerenim aktivnim politikama tržišta rada te individualiziranim uslugama doprinijele bi većem sudjelovanju ranjivih skupina. Sudjelovanje žena s malom djecom na tržištu rada otežano je trajnim nedostatkom pristupačnih i kvalitetnih usluga skrbi o djeci, posebno za djecu do treće godine starosti, te ograničenim mogućnostima fleksibilnog radnog vremena. Proteklih godina poduzete su određene mjere za rješavanje tog manjka, ali ima prostora za konkretnije napore.

               (13)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Češke i objavila je u izvješću za tu zemlju za 2016. Ocijenila je i program konvergencije i nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Češkoj u proteklim godinama. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Češkoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time i jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja EU-om. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 3. u nastavku.

               (14)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo program konvergencije te smatra
                  8
                da se očekuje da će Češka ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               PREPORUČUJE Češkoj da u 2016. i 2017. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.Poduzeti mjere za osiguravanje dugoročne održivosti javnih financija, uzimajući u obzir buduće rizike u području zdravstvene skrbi. Donijeti zakonodavstvo za jačanje fiskalnog okvira.

               2.Smanjiti regulatorne i administrativne prepreke ulaganju, posebno u sektorima prometa i energije, te povećati dostupnost usluga e-uprave. Donijeti preostale reforme za borbu protiv korupcije i poboljšati praksu javne nabave.

               3.Osnažiti upravljanje u sustavu istraživanja i razvoja te olakšati povezivanje akademske zajednice i poduzeća. Povećati privlačnost nastavničke struke i poduzeti mjere za povećanje sudjelovanja djece u nepovoljnom položaju, uključujući Rome, u redovnim školama i predškolskom obrazovanju. Ukloniti prepreke većem sudjelovanju nedovoljno zastupljenih skupina, posebno žena, na tržištu rada.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 324 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 i P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 73 final.

                     (7)
                  COM(2014) 494 final.

                     (8)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.