               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 5.6.2019.
            COM(2019) 525 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Slovačke za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovačke za 2019.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Slovačke za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovačke za 2019.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 21. studenoga 2018. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2019. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 21. ožujka 2019. Komisija je 21. studenoga 2018. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Slovačka navodi kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 21. ožujka 2019. Vijeće je 9. travnja 2019. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”).

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Slovačka bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, koja je navedena u preporukama od 2. do 4. u nastavku. Konkretno, mjerama za suzbijanje korupcije i poboljšanje pravosudnog sustava odgovorit će se na prvu preporuku za europodručje o kvaliteti institucija; usmjeravanjem investicijske politike na određena područja odgovorit će se na drugu preporuku za europodručje o poticanju ulaganja, dok će se mjerama za poboljšanje vještina odgovoriti na treću preporuku za europodručje o funkcioniranju tržišta rada.

               (3)Izvješće za Slovačku za 2019.
                  2
                objavljeno je 27. veljače 2019. U izvješću je ocijenjen napredak Slovačke u smislu preporuka za Slovačku koje je Vijeće donijelo 13. srpnja 2018., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Slovačke u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (4)Slovačka je 25. travnja 2019. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2019. i svoj Program stabilnosti za 2019. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (5)Pri izradi programa za korištenje sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020. relevantne preporuke za Slovačku uzete su u obzir. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  3
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoj sporazum o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem
                  4
               .

               (6)Na Slovačku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2019. očekuje da će se ukupni saldo povećati s deficita od 0,7 % BDP-a u 2018. na stanje uravnoteženog proračuna u 2019. te de će do 2022. ostati nepromijenjen. Na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda
                  5
                planira se da će se srednjoročni proračunski cilj – koji je sa strukturnog deficita od 0,5 % BDP-a u 2019. izmijenjen na 1,0 % BDP-a od 2020. – ostvariti 2020. Prema Programu stabilnosti za 2019. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u postupno smanjiti s 47,5 % u 2019. na 44,4 % do 2022. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerojatan je. Međutim, nisu u potpunosti precizirane mjere potrebne za potporu planiranim ciljevima u pogledu deficita od 2019. nadalje. Proračun sadržava nespecificiranu kategoriju rashoda označenu kao proračunske pričuve (ukupno 0,7 % BDP-a), čime se smanjuje predvidivost izvršenja proračuna.

               (7)Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Slovačkoj da osigura da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  6
                u 2019. ne premaši 4,1 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a. S obzirom na Komisijinu jesensku prognozu 2018., kojom se predviđalo približavanje srednjoročnom proračunskom cilju u 2019. i u skladu s pravilima za odmrzavanje potrebne prilagodbe, stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda ne bi smjela biti viša od 4,6 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,3 % u 2019. Na temelju Komisijine proljetne prognoze za 2019. postoji rizik od značajnog odstupanja od preporučene fiskalne prilagodbe u 2018. i 2019. kad se zajedno uzmu u obzir.

               (8)Slovačka bi u 2020. trebala ostvariti svoj srednjoročni proračunski cilj. Na temelju Komisijine proljetne prognoze za 2019. ne bude li promjene u politikama, to je u skladu s maksimalnom stopom nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda od 4,6 %, što odgovara strukturnoj prilagodbi od 0,3 % BDP-a. Na temelju Komisijine proljetne prognoze za 2019. ne bude li promjene u politikama, postoji rizik od značajnog odstupanja od tog zahtjeva u 2019. i 2020. kad se zajedno uzmu u obzir. Predviđa se da će Slovačka poštovati pravilo o dugu u 2019. i u 2020. Općenito, Vijeće smatra da bi se od 2019. trebale poduzeti potrebne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (9)Javne financije Slovačke izložene su srednjim rizicima za fiskalnu održivost u dugoročnom razdoblju. Prema Komisijinu Izvješću o fiskalnoj održivosti za 2018. za dugoročnu stabilizaciju udjela duga u BDP-u bilo bi potrebno ukupno poboljšanje strukturnog primarnog salda od 2,5 postotnih bodova BDP-a pod uvjetom da ne dođe do promjene politike. To je posljedica predviđenog povećanja rashoda za mirovine i zdravstvenu skrb zbog kojih rastu troškovi starenja (zajednički doprinos od 1,8 postotnih bodova BDP-a). Budući da su stope nataliteta niske, a očekuje se da će se očekivani životni vijek u Slovačkoj dodatno povećati, predviđa se da će se koeficijent dobne ovisnosti starijih (omjer starijih osoba i aktivnog stanovništva, koje obuhvaća zaposlene osobe i osobe koje pohađaju osposobljavanje) gotovo utrostručiti do 2060. Dok su 2016. na svakih deset zaposlenih osoba bile samo otprilike tri neaktivne osobe starije od 65, predviđa se da će taj omjer porasti na više od sedam neaktivnih osoba starijih od 65 na svakih deset zaposlenih osoba do 2060. (koeficijent ekonomske dobne ovisnosti starijih). Uvođenjem automatskih prilagodbi dobi za umirovljenje očekivanom životnom vijeku postupno se poboljšala dugoročna održivost mirovinskog sustava. To se smatralo važnim instrumentom za osiguravanje međugeneracijske pravednosti i dugoročne održivosti. Zabrinutost u pogledu dugotrajne fiskalne održivosti mirovinskih sustava povećala se nakon što je Parlament 28. ožujka 2019. donio izmjenu ustava kojom se uvode gornje granice za starosnu mirovinu (64 za muškarce i žene bez djece, dok se za žene s djecom za svako od prva tri djeteta ta dob skraćuje po pola godine) i ukidaju automatske prilagodbe povezane s očekivanim životnim vijekom. Prema Fiskalnom vijeću Slovačke gornja granica dovest će do dodatnog povećanja rashoda u iznosu od 1,6 % BDP-a, s 8,6 % u 2016. na 11,4 % u 2070., u odnosu na povećanje od 9,8 % predviđeno u Izvješću o starenju stanovništva za 2018. Time će se znatno povećati rizici za održivost. U ovom trenutku nisu predložene mjere kojima bi se neutralizirao taj učinak i nije izračunan učinak na dohodak u starijoj dobi i siromaštvo.

               (10)Unatoč određenom napretku u borbi protiv utaje poreza porezna disciplina i dalje je izazov te je u 2016. neispunjavanje obveza u pogledu PDV-a bilo više nego dvostruko veće od prosjeka EU-a. Iako se očekuje da će mjere predviđene u okviru trećeg akcijskog plana donijeti pozitivne rezultate, neke od njih još se ne provode. Primjerice, uvođenje elektroničkih poreznih prijava vjerojatno će smanjiti administrativno opterećenje poreznih obveznika, ali bi neuspjeh u provedbi svih planiranih mjera mogao umanjiti ukupni učinak. Istovremeno, strukturirani okvir mjera politike može pridonijeti smanjenju čestih promjena poreznog zakona i potaknuti njegovo pojednostavnjenje. Naposljetku, prihodovni potencijal oporezivanja u području okoliša i oporezivanja imovine nedovoljno je iskorišten u odnosu na druge države članice EU-a.

               (11)Nastavljaju se pozitivna kretanja na tržištu rada, koja se očituju u povećanju zaposlenosti i najnižoj razini nezaposlenosti u povijesti. Ostvaren je velik napredak u provedbi akcijskog plana za dugotrajno nezaposlene, koji je pridonio smanjenju broja dugotrajno nezaposlenih za trećinu u razdoblju od dvije godine. Ipak, stopa dugotrajne nezaposlenosti i dalje je iznad prosjeka EU-a te posebno pogađa niskokvalificirane osobe, mlade i Rome. Dok se s jedne strane stopa nezaposlenosti smanjuje, velik problem postao je nedostatak kvalificirane radne snage. I dalje postoje velike regionalne razlike na tržištu rada, uz višu koncentraciju nezaposlenih u trima regijama u istočnoj Slovačkoj i nedostatak radne snage u zapadnom dijelu zemlje. Potrebna je stalna izgradnja kapaciteta poslodavaca i sindikata kako bi se aktivnije uključili u taj proces.

               (12)Raspon i djelotvornost politika za poboljšanje zapošljivosti ograničena je. Pojačani su programi osposobljavanja i prekvalifikacije, ali su i dalje nedostatni i nisu u potpunosti usmjereni na dugotrajno nezaposlene osobe i skupine u nepovoljnom položaju. Obrazovni sustav ne pridonosi u dovoljnoj mjeri socioekonomskom razvoju, a nedostatak financiranja prisutan je na svim razinama. Slabi obrazovni rezultati, sudjelovanje Roma u uključivom redovnom obrazovanju od ranog djetinjstva i učinkovita integracija učenika iz obitelji u nepovoljnom socioekonomskom položaju u obrazovanje i osposobljavanje (s obzirom na sve veću stopu ranog napuštanja školovanja) izazovi su koje je potrebno hitno riješiti. U usporedbi s međunarodnim standardima obrazovni rezultati i razina osnovnih vještina i dalje su slabi te na njih snažno utječe socioekonomsko porijeklo učenika. Izazov je opremiti slovačko stanovništvo boljim vještinama u kontekstu gospodarskih i društvenih promjena. Unatoč postupnim povećanjima plaće do 2020. nastavničko zanimanje i dalje je neprivlačno i prijeti mu sve veći manjak osoblja. Osim toga, kvaliteta i relevantnost početnog osposobljavanja i mogućnosti za profesionalni razvoj nastavnika ograničene su. Postojeće mjere poticanja jednakosti i uključivog obrazovanja do sada nisu ostvarile očekivanja i nije uočen stvarni napredak u borbi protiv segregacije Roma. Vlada je donijela „Nacionalni plan reformi za obrazovanje i odgoj” (2018.–2027.) i prvi akcijski plan (2018.–2019.) (uz procjenu proračuna) te novo zakonodavstvo o osiguranju kvalitete u visokom obrazovanju. Bit će ključno učinkovito provoditi i pratiti te mjere kako bi se vidjelo ostvaruju li se njima očekivani rezultati.

               (13)Niska stopa zaposlenosti žena odražava činjenicu da muškarci rijetko uzimaju dugotrajni roditeljski dopust, a tome pridonose i ograničen pristup i slaba dostupnost povoljnih ustanova za skrb o djeci i dugotrajnu skrb. Ukupne stope upisa u ustanove za skrb o djeci izrazito su niske, osobito kada je riječ o djeci mlađoj od tri godine. Vlada je donijela novu odluku s učinkom od 2020. o obveznom sudjelovanju djece u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju od pete godine. Međutim, potrebno je dalje ulagati i poticati pohađanje ustanova za skrb o djeci i predškolskih ustanova.

               (14)Iako je udio osoba kojima prijeti siromaštvo ili socijalna isključenost niži od prosjeka EU-a, u više područja u južnoj i istočnoj Slovačkoj taj je udio znatno viši. U pristupu visokokvalitetnom i uključivom obrazovanju postoje znatne prepreke te su uočene regionalne razlike koje se očituju u posebno visokoj stopi ranog napuštanja školovanja. Ostale prepreke odnose se na pristup skupina u nepovoljnom položaju, posebno Roma te osoba s invaliditetom, beskućnika i osoba isključenih u pogledu stanovanja, zdravstvenoj skrbi, dugotrajnoj skrbi, socijalnom stanovanju i drugim ključnim uslugama. Ključan je integrirani pristup za poticanje socijalne uključenosti tih skupina.

               (15)Reforme usmjerene na poboljšanje troškovne učinkovitosti sustava zdravstvene skrbi dobivaju sve veći zamah, iako se stupanj provedbe razlikuje među pojedinim područjima skrbi. Mjerama politike koje su provedene u kontekstu revizije rashoda za zdravstvo postignuti su određeni pozitivni rezultati, uglavnom nakon niza mjera ograničavanja troškova u području farmaceutskih i medicinskih proizvoda. No strateškom preraspodjelom resursa među područjima skrbi može se dodatno povećati učinkovitost i pružati kvalitetnija skrb. Pružanje zdravstvenih usluga i dalje se pretjerano oslanja na bolnice koje unatoč redovitom otpisu dugova i dalje akumuliraju dugove i imaju poteškoća s financiranjem ulaganja potrebnih za poboljšanje učinkovitosti i kvalitete skrbi. Iako je jačanje primarne skrbi ključno za manju upotrebu bolničkih usluga koje se mogu izbjeći, mali broj liječnika opće prakse i ograničen opseg usluga koje se nude u primarnoj skrbi onemogućuju poboljšanje učinkovitosti zdravstvenog sustava. S obzirom na to da je vlada pokrenula mjere za borbu protiv manjka radne snage u zdravstvu, bit će važno te napore uklopiti u dugoročniju strategiju usmjerenu na postupnu decentralizaciju usluga od akutne skrbi, jačanje primarne skrbi i jačanje usluga preventivne skrbi.

               (16)Rascjepkani istraživački sustav smanjuje učinkovitost javnih ulaganja u istraživanje i razvoj usmjerenih na podizanje kvalitete znanstvenih istraživanja i ne privlači privatna sredstva. Politika istraživanja i inovacija trpi zbog neučinkovite koordinacije ministarstava i drugih aktera, što dovodi do kašnjenja i neuspjeha glavnih reformi. Neoptimalni proces transformacije Slovačke akademije znanosti izazvao je zabrinutost u vezi s kontinuitetom njezina djelovanja, što je dovelo do neuspjeha cijelog procesa. Niska je razina privatnih ulaganja u istraživanje i razvoj zbog nedostatka ili neuspjeha ciljanih mjera, ograničenog angažmana istraživačkih institucija i ograničenog istraživačkog kapaciteta. Ukupno gledajući, istraživanje i razvoj u poslovnom sektoru i dalje su među najnižima u EU-u i usmjereni su na proizvodni sektor srednje i visoke tehnologije, u kojima dominiraju multinacionalna poduzeća. Mjere za poticanje prijenosa znanja, jačanje inovacijskih kapaciteta u industriji i poboljšanje suradnje između poslovne i akademske zajednice sporo napreduju.

               (17)Kako bi se povećala produktivnost Slovačke i održao postupak konvergencije, potrebna su i trajna ulaganja u digitalnu i prometnu infrastrukturu te energetsku učinkovitost. Potrebno je poboljšati osnovnu fiksnu širokopojasnu mrežu i pokrivenost mrežom 4G te uvesti ultrabrzu širokopojasnu mrežu. Ulaganje u energetsku učinkovitost, posebno u građevinskom sektoru, i ekološku tehnologiju može biti izvor zelenog rasta i pomoći u očuvanju oskudnih prirodnih resursa. Osim toga, kako bi se manje razvijenim regijama omogućilo da nadoknade zaostatak u području konkurentnosti, produktivnosti i gospodarstva utemeljenog na znanju, potrebno je više strateških ulaganja radi uklanjanja infrastrukturnih nedostataka i poboljšanja prometnih mreža. Slovačka kasni s dovršenjem osnovne cestovne i željezničke mreže u okviru transeuropske prometne mreže, primjerice u koridoru Rajna – Dunav. Slabosti u prometnoj mreži mogle bi se riješiti jačanjem međusobne povezanosti, multimodalnosti i interoperabilnosti postojeće mreže javnog i gradskog prometa te promicanjem održivih načina prijevoza.

               (18)Snažno administrativno i regulatorno opterećenje može negativno utjecati na ulaganja i inovacije, posebno kod malih i srednjih poduzeća. Unatoč naporima vlade administrativno opterećenje ne smanjuje se dovoljno te slovačko poslovno okruženje bilježi pad u međunarodnim usporedbama. Kvaliteta zakonodavstva i nedostatak predvidljivosti razlog su za zabrinutost poduzeća. Ti bi se problemi trebali riješiti potpunim uvođenjem slovačke strategije za bolju regulativu (RIA2020) i jačanjem njezina centra za bolju regulativu. Slovački sektor profesionalnih usluga i dalje je vrlo reguliran. Restriktivnost propisa iznad je ponderiranog prosjeka EU-a za odvjetnike, patentne zastupnike, građevinske inženjere, arhitekte, računovođe, turističke vodiče i posrednike za nekretnine.

               (19)Vlada provodi temeljitu reformu prakse javne nabave izmjenom pravnog okvira u cilju pojednostavnjenja postupaka i smanjenja transakcijskih troškova. Pozdravlja se nova usmjerenost na profesionalizaciju, no opće koristi tek se sporo ostvaruju. U kontekstu nepovjerenja prema javnim institucijama javni kupci moraju uložiti veće napore kako bi povratili povjerenje poduzeća, medija i šire javnosti. To ometa uvođenje prijeko potrebnih novih praksi. Potrebno je pojačati napore u cilju veće primjene kriterija kvalitete kako bi se ostvarila veća vrijednost za novac i poboljšala strateška upotreba javne nabave.

               (20)Slovačka javna uprava i dalje je suočena s nedostacima i uskim grlima, osobito zbog neučinkovite suradnje među državnim odjelima. Nedostatak kapaciteta i strateškog planiranja te administrativna neučinkovitost otežavaju neometano iskorištavanje sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova. Zbog toga je Slovačka izgubila 120 milijuna EUR sredstava za razdoblje 2014.–2020., dok je raspodjela sredstava krajnjim korisnicima i dalje niska. Osim toga, neoptimalna priprema projekata financiranih iz europskih strukturnih i investicijskih fondova dovela je do kašnjenja ulaganja i kratkih rokova za postupke javne nabave, čime je povećan rizik od nepravilnosti.

               (21)Korupcija je i dalje izazov te je pokazana tek ograničena odlučnost u kaznenom progonu slučajeva korupcije na visokoj razini. Napori u borbi protiv korupcije otežani su zbog organizacijskih i postupovnih nedostataka na razini policije i tužiteljstva te slabe zaštite zviždača. Osim toga, i dalje je izazov poboljšanje učinkovitosti pravosudnog sustava, uključujući njegovu neovisnost. Unatoč određenim poboljšanjima učinkovitosti i kvalitete, i dalje postoji zabrinutost u pogledu neovisnosti sudstva, a kašnjenje u postupku imenovanja sudaca ustavnog suda moglo bi utjecati na funkcioniranje pravosudnog sustava.

               (22)Izrada programa za korištenje sredstava iz fondova EU-a u razdoblju 2021.–2027. mogla bi pridonijeti uklanjanju nekih nedostataka utvrđenih u preporukama, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Slovačku
                  7
               . To bi Slovačkoj omogućilo da na najbolji način iskoristi ta sredstva u određenim sektorima, vodeći računa o regionalnim razlikama. Jačanje administrativnih kapaciteta države za upravljanje tim sredstvima važan je čimbenik uspješnosti takvog ulaganja.

               (23)Komisija je u okviru Europskog semestra 2019. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Slovačke i objavila je u Izvješću za Slovačku za 2019. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2019. i Nacionalni program reformi za 2019. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Slovačkoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Slovačkoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (24)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2019. i njegovo je mišljenje
                  8
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Slovačka u 2019. i 2020. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Ostvariti srednjoročni proračunski cilj u 2020. Zaštititi dugoročnu održivost javnih financija, osobito u zdravstvenom i mirovinskom sustavu.

               2.Poboljšati kvalitetu i uključivost obrazovanja na svim razinama te poticati razvoj vještina. Poboljšati pristup cjenovno pristupačnoj i kvalitetnoj skrbi o djeci i dugotrajnoj skrbi. Promicati integraciju skupina u nepovoljnom položaju, posebno Roma.

               3.Usmjeriti investicijsku politiku na zdravstvo, istraživanje i inovacije, promet, posebno na njegovu održivost, digitalnu infrastrukturu, energetsku učinkovitost, konkurentnost malih i srednjih poduzeća te socijalno stanovanje, uzimajući u obzir regionalne razlike. Povećati upotrebu kriterija kvalitete i troškova održavanja u postupcima javne nabave.

               4.Nastaviti s poboljšanjem učinkovitosti pravosudnog sustava s naglaskom na jačanje njegove neovisnosti, među ostalim pri imenovanju sudaca. Pojačati napore u cilju otkrivanja i kaznenog progona korupcije, posebno u slučajevima korupcije velikih razmjera.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1024 final.

                     (3)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (6)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

                     (7)

                        SWD(2019) 1024 final.

                     (8)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 5.6.2019.
            COM(2019) 503 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Češke za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke za 2019.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Češke za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke za 2019.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 21. studenoga 2018. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2019. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 21. ožujka 2019. Komisija je 21. studenoga 2018. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Češka navodi kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Češku
                  2
                za 2019. objavljeno je 27. veljače 2019. U izvješću je ocijenjen napredak Češke u smislu preporuka za Češku koje je Vijeće donijelo 13. srpnja 2018., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Češke u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Češka je 30. travnja 2019. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2019. i svoj Program konvergencije za 2019. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (4)Pri izradi programa za korištenje sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020. relevantne preporuke za Češku uzete su u obzir. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  3
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoj sporazum o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem
                  4
               .

               (5)Na Češku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u Programu konvergencije za 2019. očekuje da će se proračunski suficit od 0,3 % BDP-a iz 2019. pretvoriti u 2020. u deficit od 0,2 %, koji bi prema projekcijama do 2022. mogao porasti na 0,5 %. Na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda
                  5
                srednjoročni proračunski cilj – koji je iz strukturnog deficita od 1 % BDP-a u 2019. izmijenjen u 0,75 % BDP-a od 2020. – i dalje se ostvaruje sa značajnom pozitivnom razlikom. Prema Programu konvergencije za 2019. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u postupno smanjiti na 29,7 % u 2022. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerojatan je. Čini se da su rizici za ostvarivanje proračunskih ciljeva uglavnom uravnoteženi, tj. očekuje se daljnje povećanje plaća u javnom sektoru i socijalnih transfera s jedne strane i neznatno smanjenje udjela ukupnih prihoda u BDP-u s druge. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2019. predviđa se da će se strukturni saldo smanjiti na približno –0,1 % BDP-a u 2019. i –0,4 % BDP-a u 2020., što je i dalje iznad razine srednjoročnog proračunskog cilja. Općenito, Vijeće smatra da se očekuje da će Češka u 2019. i 2020. poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (6)Češka je izložena srednjim rizicima za dugoročnu fiskalnu održivost javnih financija, uglavnom zbog troškova starenja stanovništva. Očekuje se da će rashodi za mirovine do 2070. porasti za oko 2 postotna boda BDP-a, što je glavni čimbenik koji negativno utječe na dugoročnu održivost. Rizici za dugoročnu održivost proizlaze iz nepovoljne demografske situacije, u kombinaciji s ograničavanjem zakonske dobi za umirovljenje na 65 godina. Kao posljedica toga koeficijent dobne ovisnosti starijih, tj. omjer starijih osoba i aktivnog stanovništva, gotovo se udvostručuje, tj. predviđa se da će 2070. dosegnuti oko 50 %. Nedavno poduzetim mjerama postigla se veća primjerenost mirovina. Uz povoljniju indeksaciju mirovina vlada je povećala i iznos osnovne mirovine te iznos mirovine za starije umirovljenike. Međutim, te mjere nisu popraćene mjerama politike kojima bi se poboljšala održivost. Primjerice, prilagodba zakonske dobi za umirovljenje rastu očekivanog životnog vijeka nije automatska. Prema važećim propisima, svaku promjenu dobi za umirovljenje (redovno i prijevremeno) mora predložiti vlada i odobriti parlament. Takve bi se mjere mogle kombinirati s mjerama politike tržišta rada kojima se promiču dulji radni vijek i sudjelovanje nedovoljno zastupljenih skupina. Predviđa se da će se javni rashodi za zdravstvo povezani sa starenjem do 2070. povećati za 1,1 postotni bod BDP-a, što također smanjuje dugoročnu fiskalnu održivost. U tom kontekstu, troškovna učinkovitost zdravstvenog sustava mogla bi se povećati daljnjom konsolidacijom bolničkog sektora i ulaganjem u primarnu i integriranu zdravstvenu i socijalnu zaštitu.

               (7)Češka narodna banka može odrediti preporučljive makrobonitetne granične vrijednosti hipotekarnih kredita, ali u skladu s važećim propisima njezine su ovlasti sankcioniranja ograničene jer nije službeno nadležna za izricanje sankcija. Iako se češke banke uglavnom već pridržavaju preporučenih vrijednosti, uvođenjem obvezujućih zakonskih ograničenja usklađenost bi se vjerojatno dodatno povećala, čime bi se postigla financijska stabilnost i smanjili rizici za zajmoprimce. Još se raspravlja o zakonodavnom prijedlogu izmjene Zakona o Češkoj narodnoj banci.

               (8)Unatoč neznatnom poboljšanju, korupcija i dalje otežava poslovanje i može biti smetnja gospodarskoj aktivnosti. S pozitivne strane, u tijeku je provedba reformi uvedenih 2017., među ostalim u području javne nabave, i vlada je konačno donijela neke očekivane mjere i uputila ih parlamentu na daljnju raspravu. Među tim su mjerama prijedlozi o proširenju nadležnosti Vrhovnog ureda za reviziju na regije i općine te o imenovanjima u poduzećima u državnom vlasništvu, području u kojem su česti sukobi interesa, pa ga je ključno regulirati. Međutim, još nisu doneseni prijedlozi o zaštiti zviždača i o lobiranju.

               (9)Češka bilježi dobre rezultate na tržištu rada. Tijekom posljednjih sedam godina zaposlenost stalno raste, a nezaposlenost se znatno smanjila. Međutim, i dalje je nedovoljno iskorišten potencijal majki s malom djecom, niskokvalificiranih osoba i osoba s invaliditetom na tržištu rada. U kontekstu manjka radne snage očito ima prostora za povećanje njihova sudjelovanja na tržištu rada. Razlika između muškaraca i žena u zaposlenosti i plaćama i dalje je velika, unatoč nedavnim mjerama kojima je povećana fleksibilnost roditeljskog dopusta i broj ustanova za skrb o djeci. Stopa zaposlenosti žena i dalje je znatno niža od stope zaposlenosti muškaraca. Slaba ponuda cjenovno pristupačne skrbi o djeci, pravo na dugi roditeljski dopust, slaba upotreba fleksibilnih oblika rada i manjak ustanova za dugotrajnu skrb i dalje bitno utječu na sudjelovanje na tržištu rada. U 2017. samo je 6,5 % djece mlađe od tri godine bilo uključeno u sustav formalne skrbi o djeci (u usporedbi s prosjekom EU-a od 34,2 %). Iako čine tek malen udio stanovništva, stopa zaposlenosti niskokvalificiranih osoba znatno je niža od stope zaposlenosti srednjekvalificiranih i visokokvalificiranih osoba. Slično tome, stopa zaposlenosti osoba s invaliditetom i dalje je niska. Zbog ograničenih kapaciteta javne službe za zapošljavanje trenutačno ne uspijevaju tražiteljima zaposlenja pružiti individualiziranu i stalnu potporu. Povećanjem kapaciteta javnih službi za zapošljavanje za pružanje informacija i mjere aktivacije, zajedno s djelotvornim i dobro usmjerenim aktivnim politikama tržišta rada, doprinijelo bi se poticanju sudjelovanja skupina koje su u nepovoljnom položaju.

               (10)S obzirom na radna i demografska ograničenja u kontekstu gospodarstva usmjerenog na proizvodnju potrebno je više ulagati u obrazovanje i osposobljavanje, među ostalim zaposlenih odraslih osoba, kako bi Češka bila spremna za izazove koje donose strukturne promjene u gospodarstvu, primjerice buduće tehnološke promjene. Moglo bi doći do neusklađenosti vještina s potrebama tržišta rada, posebno u digitalnom sektoru, među ostalim zbog automatizacije i robotizacije. Nova radna mjesta zahtijevat će nove vještine i znatna ulaganja, posebno u razvoj tehničkih i digitalnih vještina u okviru višeg strukovnog obrazovanja, koje će vjerojatno biti potrebne zbog automatizacije sadašnjih mehaničkih poslova. Premda su posljednjih godina provedene razne inicijative za uvođenje sveobuhvatne strategije za vještine, zasad nisu prerasle u doista sveobuhvatan sustav.

               (11)Na obrazovne rezultate i dalje snažno utječe socioekonomsko porijeklo studenata. Uz potporu iz Europskog socijalnog fonda 2016. uvedena je reforma za povećanje uključivosti obrazovanja. Njezin će uspjeh ovisiti o dostupnosti dostatnog i održivog nacionalnog financiranja, daljnjem osposobljavanju nastavnika i asistenata u nastavi i podizanju javne svijesti o koristima uključivog obrazovanja. Unatoč općenito pozitivnim rezultatima, reforma za povećanje uključivosti obrazovanja imala je ograničen učinak na sudjelovanje romske djece u redovnom obrazovanju. Niska razina ulaganja, nedovoljna privlačnost nastavničke struke i socioekonomske nejednakosti negativno utječu na postignute razine obrazovanja. Manjak nastavnika posljedica je niskog prestiža te struke, niskih plaća u usporedbi s drugim strukama (unatoč nedavnim povećanjima) i ograničenih prilika za napredovanje. Nastavnička struka i dalje razmjerno slabo privlači talentirane mlade ljude. Manjak kvalificiranih nastavnika i nepovoljne demografske projekcije upućuju na to da bi zapošljavanje i zadržavanje nastavnog osoblja u budućnosti moglo biti još veći izazov.

               (12)Iako je Češka tranzitna zemlja, izgradnja europskih prometnih mreža, uključujući koridore mreže TEN-T, nije ni približno dovršena. Ni infrastruktura prigradskog prijevoza nije na zadovoljavajućoj razini, što negativno utječe na pristupačnost stanovanja i sposobnost građana da putuju na posao. Slaba prometna povezanost djeluje i kao kočnica poslovanju, posebno u udaljenim regijama. U tijeku je proces suburbanizacije u metropolskim područjima, ali ne prati ga razvoj prigradskih prometnih mreža, posebno kad je riječ o željezničkoj infrastrukturi. Češka bilježi loše rezultate kad je riječ o niskougljičnom gospodarstvu, posebno postotku upotrebe energije iz obnovljivih izvora u prometu i uvođenju električnih vozila. Osim toga, planirani razvoj infrastrukture za punjenje možda neće biti dostatan za zadovoljavanje buduće potražnje. Većim ulaganjem u održivi promet moglo bi se smanjiti onečišćenje zraka i onečišćenje bukom te njihov utjecaj na javno zdravlje, posebno u urbanim područjima. Unatoč poboljšanju digitalne infrastrukture i dalje je prisutan jaz između urbanih i ruralnih područja. Svega 59 % ruralnih kućanstava ima pristup brzim širokopojasnim mrežama. Nadogradnja starijih mreža temeljenih na bakrenoj infrastrukturi i rješenja za fiksni bežični pristup neće biti dostatni za ostvarenje ciljeva povezivosti za razdoblje do 2025. Kako bi se zadovoljile buduće potrebe u pogledu povezivosti, treba ulagati u mreže vrlo velikog kapaciteta (optička vlakna) i u odgovarajuće mjere na strani potražnje.

               (13)Energetski intenzitet češkog gospodarstva i dalje je među najvećima u EU-u i energetska učinkovitost sporo se poboljšava, posebno u sektoru građevinarstva. Energetski intenzitet najveći je u sektoru industrije i u stambenom sektoru. Povećanjem energetske učinkovitosti povećala bi se konkurentnost Češke zahvaljujući smanjenju troškova potrošnje energije za kućanstva i poduzeća, razvoju čišće industrije i usponu u vrijednosnom lancu. Energetskim sektorom dominira ugljen, najveći izvor emisija ugljika koji znatno ugrožava kvalitetu lokalnog zraka. Tijekom posljednjih pet godina znatno su se povećale emisije stakleničkih plinova iz cestovnog prometa. Kad je riječ o prilagodbi klimatskim promjenama i sprečavanju rizika, ne poduzimaju se odgovarajuće mjere za prevenciju, pripravnost i otpornost na katastrofe.

               (14)Veliko administrativno i regulatorno opterećenje može ograničiti ulaganja. Za mnoga češka poduzeća administrativno i regulatorno opterećenje glavna je prepreka ulaganju. Česte izmjene zakonodavstva i složeni administrativni postupci i dalje uvelike ometaju poslovanje. Trošak izvršavanja ugovora, česte promjene poreznog i radnog zakonodavstva te složenost dobivanja građevinskih dozvola mogu odvratiti domaće i strane ulagače. Stupanj administrativnog opterećenja znatno se razlikuje od regije do regije. Nedavno donesenim prijedlozima nastoji se pojednostavniti postupke planiranja, posebno velikih infrastrukturnih projekata. Usto vlada, uz sudjelovanje socijalnih partnera, priprema novi zakon o gradnji, koji bi se trebao donijeti do 2021. Odgovornost za tržišni nadzor proizvoda podijeljena je među više organizacija, što dovodi do preklapanja i otežava postizanje učinkovite koordinacije i suradnje.

               (15)Unatoč većoj transparentnosti i boljem osposobljavanju, postupci javne nabave i dalje zaostaju u pogledu omogućavanja tržišnog natjecanja, s obzirom na visoki udio postupaka u kojima je zaprimljena samo jedna ponuda, te u pogledu primjene kriterija kvalitete i povjerenja u javne institucije. Budući da još nije donesen strateški pristup, velika većina odluka u takvim postupcima i dalje se temelji na najnižoj cijeni. Stavlja se veći naglasak na središnju javnu nabavu i razmjenu stručnog znanja, ali provedba takvih inicijativa prilično je spora, unatoč njihovu dokazanom potencijalu.

               (16)Češka još nije razvila potpuno funkcionalan inovacijski ekosustav temeljen na domaćem sektoru istraživanja i razvoja. Unatoč povećanju intenziteta istraživanja i razvoja njezin je doprinos inovacijama na razini EU-a i dalje umjeren. Takvi su rezultati možda povezani s činjenicom da ne postoji potpuno dosljedna strategija javnih ulaganja kojom bi se poboljšali skromni rezultati u području istraživanja i ojačala suradnja između privatnog sektora i akademske zajednice. Glavni su pokretači produktivnosti uglavnom velika strana poduzeća, dok domaća poduzeća zaostaju u stvaranju dodane vrijednosti. Osim toga, ukupna faktorska produktivnost, pokazatelj učinkovitosti upotrebe kapitala i radne snage u proizvodnji, relativno sporo raste. Većom usmjerenošću na domaće inovacije mogla bi se povećati produktivnost za sve vrste poduzeća, uključujući mala i srednja poduzeća.

               (17)Izrada programa za korištenje sredstava iz fondova EU-a u razdoblju 2021.–2027. mogla bi pridonijeti uklanjanju nekih nedostataka utvrđenih u preporukama, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Češku
                  6
               . To bi Češkoj omogućilo da na najbolji način iskoristi ta sredstva u određenim sektorima, vodeći računa o regionalnim razlikama. Jačanje administrativnih kapaciteta države za upravljanje tim sredstvima važan je čimbenik uspješnosti takvog ulaganja.

               (18)Komisija je u okviru Europskog semestra 2019. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Češke i objavila je u Izvješću za Češku za 2019. Ocijenila je i Program konvergencije za 2019. i Nacionalni program reformi za 2019. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Češkoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Češkoj, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se na razini Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (19)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2019. i mišljenja
                  7
                je da se očekuje da će Češka poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               PREPORUČUJE da Češka u 2019. i 2020. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Poboljšati dugoročnu fiskalnu održivost mirovinskog i zdravstvenog sustava. Donijeti planirane mjere za suzbijanje korupcije.

               2.Poticati zapošljavanje majki s malom djecom, među ostalim povećanjem dostupnosti cjenovno pristupačne skrbi o djeci, i zapošljavanje drugih skupina u nepovoljnom položaju. Povećati kvalitetu i uključivost sustava obrazovanja i osposobljavanja, među ostalim poticanjem razvoja tehničkih i digitalnih vještina i promicanjem nastavničke struke.

               3.Usmjeriti investicijsku politiku na promet, posebno njegovu održivost, digitalnu infrastrukturu, prelazak na niskougljično gospodarstvo i energetsku tranziciju, uključujući energetsku učinkovitost, vodeći računa o regionalnim razlikama. Smanjiti administrativno opterećenje za ulaganja i stvoriti uvjete za tržišno natjecanje u području javne nabave koje se više temelji na kvaliteti. Ukloniti prepreke razvoju potpuno funkcionalnog inovacijskog ekosustava.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1002 final.

                     (3)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (6)

                        SWD(2019) 1002 final.

                     (7)

                        U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.6.2019.
            COM(2019) 281 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o ovlašćivanju za otvaranje, u ime Europske unije, pregovora o sklapanju sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu i protokola s Republikom Sejšelima
            {SWD(2019) 209 final} - {SWD(2019) 210 final}

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Komisija predlaže da se u pregovorima dogovori novi sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu i novi protokol s Republikom Sejšelima koji zadovoljavaju potrebe flote Unije i u skladu su s Uredbom (EU) br. 1380/2013 o zajedničkoj ribarstvenoj politici („ZRP”) te sa zaključcima Vijeća od 19. ožujka 2012. o Komunikaciji Komisije o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

                  Postojeći sporazum o partnerstvu u ribarstvu (FPA) između Europske unije i Sejšela
                     1
                   potpisan je 28. veljače 2007.
                     2
                  , a na snagu je stupio 2. studenoga 2007. s trajanjem od šest godina. Sporazum se može prešutno obnoviti i trenutačno se primjenjuje do 1. studenoga 2019. Predlaže se da se otvore pregovori o novom sporazumu o partnerstvu u održivom ribarstvu kako bi se u njega uključile određene odredbe iz Uredbe (EU) br. 1380/2013
                     3
                   koje nisu obuhvaćene postojećim FPA-om. Važeći šestogodišnji Protokol
                     4
                   uz taj FPA počeo se primjenjivati 18. siječnja 2014., a prestaje važiti 17. siječnja 2020. Protokolom se utvrđuju ribolovne mogućnosti za flotu Unije i odgovarajući financijski doprinos koji plaćaju Unija i vlasnici brodova.

                  Godišnji javni financijski doprinos EU-a Sejšelima iznosi 5 000 000 EUR
                     5
                  , od čega je 2 500 000 EUR namijenjeno sektorskoj potpori.

               U FPA-u sa Sejšelima predviđene su ribolovne mogućnosti za ciljani ribolov tune i vrlo migratornih vrsta za plovila EU-a iz četiriju država članica (Španjolska, Francuska, Italija i Portugal). Europska unija već je uspostavila mrežu bilateralnih sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu (SFPA) u Indijskom oceanu, konkretno s Mauricijusom i Madagaskarom.

               SFPA-ima se doprinosi promicanju ciljeva ZRP-a na međunarodnoj razini, čime se osigurava da se ribolovne aktivnosti Unije izvan voda Unije temelje na istim načelima i standardima kao i u pravu Unije te se promiče održivo upravljanje oceanima u svim njegovim dimenzijama. Osim toga, SFPA-ima se potiče znanstvena suradnja između EU-a i njegovih partnera, promiče transparentnost i održivost za bolje upravljanje ribolovnim resursima te potiče upravljanje podupiranjem praćenja, kontrole i nadzora aktivnosti nacionalnih i stranih flota i osiguravanje financijskih sredstava za suzbijanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog (NNN) ribolova. SFPA-ima se doprinosi i održivom razvoju lokalne ribarske industrije te promicanju rasta i dostojanstvenog rada povezanih s ribolovnim aktivnostima. SFPA-ima se jača položaj Europske unije u međunarodnim i regionalnim organizacijama za ribarstvo: u slučaju Sejšela, posebno u Komisiji za tunu u Indijskom oceanu (IOTC)
                  6
               .

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Pregovori o novom Sporazumu i protokolu sa Sejšelima u skladu su s vanjskim djelovanjem EU-a prema afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama (AKP), a posebno s ciljevima Unije u pogledu poštovanja demokratskih načela i ljudskih prava.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Pravna je osnova ove Odluke članak 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) iz Dijela petog – Vanjsko djelovanje Unije, Glave V. – Međunarodni sporazumi, u kojem je utvrđen postupak za pregovore i sklapanje sporazumâ između EU-a i trećih zemalja.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Nije primjenjivo, isključiva nadležnost.

               •Proporcionalnost

                  Odluka je proporcionalna cilju.

               •Odabir instrumenta

                  Instrument je predviđen člankom 218. stavkom 3. i člankom 218. stavkom 4. UFEU-a.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Komisija je u 2019. provela ex post evaluaciju postojećeg protokola uz FPA sa Sejšelima i ex ante evaluaciju mogućeg obnavljanja protokola. Zaključci evaluacije navedeni su u zasebnom radnom dokumentu službi Komisije.

                  U evaluaciji je zaključeno da su ribarski sektori EU-a uvelike zainteresirani za ribolov na Sejšelima te da je obnavljanje protokola u interesu obiju stranaka. Osim toga, obnavljanjem protokola pridonijelo bi se jačanju praćenja, kontrole i nadzora te boljem upravljanju ribarstvom u regiji.

                  Za EU je važno očuvati instrument koji omogućuje blisku sektorsku suradnju s glavnim akterom u upravljanju oceanima na podregionalnoj razini zbog opsega ribolovnog područja pod njegovom jurisdikcijom. Jačanje odnosa sa Sejšelima korisno je i za sklapanje savezništava u okviru IOTC-a. Osim toga, za flotu EU-a to znači zadržavanje pristupa važnom ribolovnom području za upotrebu strategija za lov u skladu s višegodišnjim međunarodnim pravnim okvirom. Nadalje, za ribarsku industriju EU-a te za zemlju partnera predviđeni novi protokol još je relevantniji zbog važnosti Victorije kao jedne od glavnih iskrcajnih luka. Za sejšelska tijela cilj je nastaviti suradnju s EU-om radi jačanja upravljanja oceanima i korištenja namjenske sektorske potpore kojom se osiguravaju višegodišnja financijska sredstva.

               •Savjetovanja s dionicima

                  U okviru evaluacije provedeno je savjetovanje s državama članicama, predstavnicima industrije, međunarodnim organizacijama civilnog društva te sejšelskom upravom ribarstva i civilnim društvom. Savjetovanja su održana i u okviru Savjetodavnog vijeća za otvoreno more, posebno na njegovu sastanku 27. ožujka 2019.

               •Prikupljanje i primjena stručnih znanja

                  Nije primjenjivo.

               •Procjena učinka

                  Nije primjenjivo.

               •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje

                  Nije primjenjivo.

               •Temeljna prava

                  U pregovaračkim smjernicama koje su predložene u Prilogu ovoj Odluci preporučuje se odobriti otvaranje pregovora, uključujući klauzulu o posljedicama kršenja ljudskih prava i demokratskih načela.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Utjecaj na proračun povezan s novim protokolom uključuje isplatu financijskog doprinosa Republici Sejšelima. S tim povezana proračunska sredstva, u obliku odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i plaćanje, moraju se svake godine uključiti u proračunsku liniju za sporazume o partnerstvu u održivom ribarstvu (11 03 01) te moraju biti usklađena s financijskim programom višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014.–2020. Godišnji iznosi obveza i plaćanja utvrđuju se u okviru godišnjeg proračunskog postupka, uključujući pričuvnu liniju za protokole koji nisu stupili na snagu na početku godine
                  7
               .

               5.OSTALI DIJELOVI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Očekuje se da će se pregovori otvoriti tijekom drugog tromjesečja 2019.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

                  Komisija preporučuje sljedeće:

                  – Vijeće bi trebalo ovlastiti Komisiju za otvaranje i vođenje pregovora radi sklapanja novog sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu i protokola s Republikom Sejšelima,

                  — Komisiju bi trebalo imenovati pregovaračem EU-a o tom pitanju,

                  — Komisija bi trebala voditi pregovore uz savjetovanje s posebnim odborom, kako je utvrđeno u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije,

                  — Vijeće bi trebalo odobriti pregovaračke smjernice iz Priloga ovoj Preporuci.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o ovlašćivanju za otvaranje, u ime Europske unije, pregovora o sklapanju sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu i protokola s Republikom Sejšelima

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno članak 218. stavke 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da bi trebalo otvoriti pregovore radi sklapanja novog sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu i novog protokola s Republikom Sejšelima,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisiju se ovlašćuje za otvaranje pregovora s Republikom Sejšelima radi sklapanja novog sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu i novog protokola s Republikom Sejšelima.

               Članak 2.

               Pregovori se vode uz savjetovanje s [ime posebnog odbora određuje Vijeće] i na temelju pregovaračkih smjernica Vijeća utvrđenih u prilogu ovoj Odluci.

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 290 od 20.10.2006., str. 2.

                     (2)

                  https://www.consilium.europa.eu/hr/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2006084&DocLanguage=hr

                     (3)

                        Referentna Uredba (EU) br. 1380/2013, dio VI. glava II.

                     (4)

                        SL L 4 od 9.1.2014., str. 3.

                     (5)

                        Za posljednje četiri godine Protokola. Za prve dvije godine iznosio je 5 350 000 EUR.

                     (6)

                  https://iotc.org/
                  , međuvladina organizacija odgovorna za upravljanje tunom i tuni sličnim vrstama u Indijskom oceanu.

                     (7)

                        Poglavlje 40. (pričuvna linija 40 02 41) u skladu s Međuinstitucijskim sporazumom o VFO-u (2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.6.2019.
            COM(2019) 281 final
            PRILOG

            Preporuci
            za odluku Vijeća o ovlašćivanju za otvaranje, u ime Europske unije, pregovora o sklapanju sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu i protokola s Republikom Sejšelima
            {SWD(2019) 209 final} - {SWD(2019) 210 final}

               PRILOG

               Pregovaračke smjernice

               –Cilj je pregovora sklapanje sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu i protokola između Europske unije i Republike Sejšela u skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013 o zajedničkoj ribarstvenoj politici i zaključcima Vijeća od 19. ožujka 2012. o Komunikaciji Komisije od 13. srpnja 2011. o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike.

               –Stoga bi se sporazumom o partnerstvu u održivom ribarstvu trebalo definirati opći okvir, opća načela i ciljeve koji će biti osnova partnerstva s Republikom Sejšelima. Sporazum bi trebao sadržavati klauzulu o stavljanju izvan snage postojećeg sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Sejšela
                  1
               .

               –Kako bi se tim novim sporazumom i protokolom promicalo održivo i odgovorno ribarstvo te osigurala obostrana korist za EU i Republiku Sejšele, pregovarački ciljevi Komisije temelje se na sljedećem:

               ·osiguravanju pristupa ribolovnoj zoni Republike Sejšela i potrebnih ovlaštenja kako bi plovila flote EU-a mogla loviti ribu u toj zoni, čime bi se, među ostalim, razvila mreža sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu dostupna subjektima iz EU-a u Indijskom oceanu,

               ·uzimanju u obzir najboljih raspoloživih znanstvenih savjeta i relevantnih planova upravljanja koje su donijele regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom (RFMO) kako bi se osigurala okolišna održivost ribolovnih aktivnosti te promicalo upravljanje oceanima na međunarodnoj razini. Ribolovne aktivnosti trebale bi biti usmjerene isključivo na dostupne resurse, uzimajući u obzir ribolovne kapacitete lokalne flote te obraćajući posebnu pozornost na vrlo migratornu prirodu dotičnih stokova,

               ·nastojanju dobivanja primjerenog udjela ribolovnih resursa, koji u cijelosti odgovara interesima flote EU-a, kada se za te resurse zanimaju i druge strane flote, te primjeni istih tehničkih uvjeta na sve strane flote,

               ·osiguravanju da se pristup ribarstvu temelji na dosadašnjoj i očekivanoj budućoj aktivnosti flote EU-a na tom području, u kontekstu najnovijih i najboljih dostupnih znanstvenih procjena i uzimajući u obzir interese najudaljenijih regija EU-a,

               ·uspostavljanju dijaloga u cilju jačanja sektorske politike radi poticanja provedbe odgovorne ribarstvene politike u vezi s razvojnim ciljevima zemlje, posebno u pogledu upravljanja ribarstvom, suzbijanja nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, kontrole, praćenja i nadzora ribolovnih aktivnosti, pružanja znanstvenih savjeta i poticanja gospodarske aktivnosti,

               ·osiguravanju da Protokol doprinese promicanju održivog rasta i dostojanstvenog rada u području ribolovnih aktivnosti, uzimajući u obzir relevantne konvencije Međunarodne organizacije rada (ILO),

               ·uvrštenju klauzule o posljedicama kršenja ljudskih prava i demokratskih načela.

               –U protokolu bi posebno trebalo definirati sljedeće:

               ·ribolovne mogućnosti koje bi trebalo odobriti plovilima Europske unije,

               ·financijsku naknadu i uvjete njezina plaćanja, i

               ·mehanizme za provedbu sektorske potpore.

                     (1)

                        SL L 290 od 20.10.2006., str. 2.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.6.2019.
            COM(2019) 280 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o ovlašćivanju Komisije za otvaranje, u ime Europske unije, pregovora o sklapanju protokola uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu s Republikom Senegalom
            {SWD(2019) 207 final} - {SWD(2019) 208 final}

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PREPORUKE

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Komisija predlaže da se u pregovorima dogovori novi protokol uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu s Republikom Senegalom koji zadovoljava potrebe flote Unije i koji je u skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013 o zajedničkoj ribarstvenoj politici (ZPP) i zaključcima Vijeća od 19. ožujka 2012. o Komunikaciji Komisije o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

                  Postojeći Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu („SFPA”) između Europske unije i Senegala
                     1
                   potpisan je 20. studenoga 2014
                     2
                  . Postojeći petogodišnji Protokol
                     3
                   uz taj sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu počeo se primjenjivati 20. studenoga 2014.
                     4
                  , a istječe 19. studenoga 2019. Protokolom se utvrđuju ribolovne mogućnosti za flotu Unije i odgovarajući financijski doprinos koji plaćaju Unija i vlasnici brodova.

                  Godišnji javni financijski doprinos EU-a za Senegal iznosi 1 058 000 EUR za prvu godinu, 988 000 EUR godišnje za drugu, treću i četvrtu godinu te 918 000 EUR tijekom pete godine za ukupnu referentnu tonažu od 14 000 godišnje. Osim toga, 750 000 EUR godišnje namijenjeno je sektorskoj potpori tijekom pet godina.

               Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu sa Senegalom obuhvaća ribolovne mogućnosti za tunu i vrlo migratorne vrste za plovila EU-a iz dviju država članica (Španjolska i Francuska) i ribolovne mogućnosti za pridnene vrste za dva plovila (iz Španjolske). Europska unija već je razvila mrežu bilateralnih sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu („SFPA”) u Atlantskom oceanu na obali zapadne Afrike, tj. sklopila je sporazume s Marokom, Mauritanijom, Gambijom, Gvinejom Bisau, Liberijom i Côte d'Ivoire.

                  SFPA-ima se doprinosi promicanju ciljeva ZRP-a na međunarodnoj razini, čime se osigurava da se ribolovne aktivnosti Unije izvan voda Unije temelje na istim načelima i standardima kao i u pravu Unije. Osim toga, SFPA-ima se podržava znanstvena suradnja između EU-a i njegovih partnera, promiče transparentnost i održivost radi boljeg upravljanja ribolovnim resursima te potiče upravljanje podupiranjem praćenja, kontrole i nadzora aktivnosti nacionalnih i stranih flota uz istodobno osiguravanje financijskih sredstava za suzbijanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog (NNN) ribolova i doprinos održivom razvoju lokalne ribarske industrije. SFPA-ima se jača položaj EU-a u međunarodnim i regionalnim organizacijama za ribarstvo: u slučaju Senegala posebno u okviru Međunarodne komisije za očuvanje atlantskih tuna (ICCAT)
                     5
                  . Konačno, SFPA-i se temelje na najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima i njima se doprinosi poboljšanju usklađenosti s međunarodnim mjerama, uključujući suzbijanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog (NNN) ribolova.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Pregovori o novom protokolu sa Senegalom u skladu su s vanjskim djelovanjem EU-a prema afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama (AKP), a posebno s ciljevima Unije u pogledu poštovanja demokratskih načela i ljudskih prava.

                  Iako lokalnog dosega, gospodarske aktivnosti u sektoru ribarstva u Senegalu pridonijet će rješavanju uzroka nezakonitih migracija iz zemlje.

               2.PRAVNI ELEMENTI PREPORUKE

               •Pravna osnova

                  Pravna je osnova ove Odluke članak 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) iz Dijela petog – Vanjsko djelovanje Unije, Glave V. – Međunarodni sporazumi, u kojem je utvrđen postupak za pregovore i sklapanje sporazumâ između EU-a i trećih zemalja.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Nije primjenjivo, isključiva nadležnost.

               •Proporcionalnost

                  Odluka je proporcionalna cilju.

               •Odabir instrumenta

                  Instrument je predviđen člankom 218. stavkom 3. i člankom 218. stavkom 4. UFEU-a.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Komisija je u 2019. provela ex post evaluaciju postojećeg protokola uz SFPA sa Senegalom i ex ante evaluaciju mogućeg obnavljanja protokola. Zaključci evaluacije navedeni su u zasebnom radnom dokumentu službi Komisije
                     6
                  .

                  U evaluaciji je zaključeno da su sektori ribarstva EU-a (i sektor tune i sektor pridnenih vrsta) iznimno zainteresirani za ribolov u Senegalu te da bi se obnovom protokola pomoglo jačanju praćenja, kontrole i nadzora te doprinijelo boljem upravljanju ribarstvom u regiji. Za EU je važno zadržati instrument koji omogućuje sektorsku suradnju sa Senegalom kao glavnim akterom na podregionalnoj razini. Nadalje, za ribarsku industriju EU-a te za zemlju partnera predviđeni novi protokol još je relevantniji zbog važnosti Dakara kao jedne od glavnih iskrcajnih luka. Senegalskim tijelima cilj je nastaviti suradnju s EU-om radi jačanja upravljanja oceanima i korištenja namjenske sektorske potpore kojom se osiguravaju višegodišnja financijska sredstva.

               •Savjetovanja s dionicima

                  U okviru evaluacije provedeno je savjetovanje s državama članicama, predstavnicima industrije, međunarodnim organizacijama civilnog društva te upravom ribarstva i civilnim društvom Senegala. Savjetovanja su održana i u okviru Savjetodavnog vijeća za otvoreno more.

               •Prikupljanje i primjena stručnih znanja

                  Nije primjenjivo.

               •Procjena učinka

                  Nije primjenjivo.

               •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje

                  Nije primjenjivo.

               •Temeljna prava

                  U pregovaračkim smjernicama koje su predložene u Prilogu ovoj Odluci preporučuje se odobriti otvaranje pregovora, uključujući klauzulu o posljedicama kršenja ljudskih prava i demokratskih načela.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Utjecaj na proračun povezan s novim protokolom uključuje plaćanje financijskog doprinosa Republici Senegalu koji je usklađen s višegodišnjim financijskim okvirom (VFO) za razdoblje od 2014. do 2020., posebno u pogledu sredstava iz proračunske linije namijenjene sporazumima o partnerstvu u održivom ribarstvu. Godišnji iznosi obveza i plaćanja utvrđuju se u okviru godišnjeg proračunskog postupka, uključujući pričuvnu liniju za prijedloge koji nisu stupili na snagu na početku godine
                     7
                  .

               5.OSTALI DIJELOVI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Očekuje se da će se pregovori otvoriti tijekom drugog tromjesečja 2019.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

                  Komisija preporučuje sljedeće:

                  — Vijeće bi trebalo ovlastiti Komisiju za otvaranje i vođenje pregovora radi sklapanja novog protokola uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu s Republikom Senegalom,

                  — Komisiju bi trebalo imenovati pregovaračem EU-a o tom pitanju,

                  — Komisija bi trebala voditi pregovore uz savjetovanje s posebnim odborom, kako je utvrđeno u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije,

                  — Vijeće bi trebalo odobriti pregovaračke smjernice iz Priloga ovoj Preporuci.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o ovlašćivanju Komisije za otvaranje, u ime Europske unije, pregovora o sklapanju protokola uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu s Republikom Senegalom

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno članak 218. stavke 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da bi trebalo otvoriti pregovore radi sklapanja novog protokola uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu s Republikom Senegalom,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisiju se ovlašćuje za otvaranje pregovora sa Senegalom radi sklapanja novog protokola uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu s Republikom Senegalom.

               Članak 2.

               Pregovori se vode uz savjetovanje s [ime posebnog odbora upisuje Vijeće] i na temelju pregovaračkih smjernica Vijeća utvrđenih u Prilogu ovoj Odluci.

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 304 od 23.10.2014., str. 3.

                     (2)

                  https://www.consilium.europa.eu/hr/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2014055&DocLanguage=en

                     (3)

                        SL L 304 od 23.10.2014., str. 9.

                     (4)

                  https://www.consilium.europa.eu/hr/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2014056&DocLanguage=en

                     (5)

                  http://www.fao.org/fishery/rfb/iccat/en
                  , tijelo osnovano u skladu s međunarodnim pravom za očuvanje vrlo migratornih vrsta u regiji i upravljanje njima.

                     (6)

                        SWD(2019)208

                     (7)

                        Usp. Poglavlje 40. (pričuvna linija 40 02 41) u skladu s Međuinstitucijskim sporazumom o VFO-u (2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.6.2019.
            COM(2019) 280 final
            PRILOG

            Preporuci
            za odluku Vijeća o ovlašćivanju Komisije za otvaranje, u ime Europske unije, pregovora o sklapanju protokola uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu s Republikom Senegalom
            {SWD(2019) 207 final} - {SWD(2019) 208 final}

               PRILOG

               –Pregovaračke smjernice

               –Cilj je pregovora sklapanje protokola uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Senegala u skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013 o zajedničkoj ribarstvenoj politici i zaključcima Vijeća od 19. ožujka 2012. o Komunikaciji Komisije od 13. srpnja 2011. o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike.

               –Kako bi se tim novim protokolom promicalo održivo i odgovorno ribarstvo te osigurala obostrana korist za EU i Republiku Senegal, pregovarački ciljevi Komisije temelje se na sljedećem:

               ·osiguravanju pristupa ribolovnoj zoni Republike Senegala i potrebnih ovlaštenja kako bi plovila flote EU-a mogla loviti ribu u toj zoni, čime bi se, među ostalim, razvila mreža sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu dostupna subjektima iz EU-a u zapadnoj Africi,

               ·uzimanju u obzir najboljih raspoloživih znanstvenih savjeta i relevantnih planova upravljanja koje su donijele regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom (RFMO) kako bi se osigurala okolišna održivost ribolovnih aktivnosti te promicalo upravljanje oceanima na međunarodnoj razini. Ribolovne aktivnosti trebale bi biti usmjerene isključivo na dostupne resurse, uzimajući u obzir ribolovne kapacitete lokalne flote te obraćajući posebnu pozornost na vrlo migratornu prirodu dotičnih stokova,

               ·nastojanju dobivanja primjerenog udjela u višku ribolovnih resursa, koji u cijelosti odgovara interesima flote EU-a, kada se za te resurse zanimaju i druge strane flote te primjeni istih tehničkih uvjeta na sve strane flote,

               ·osiguravanju da se pristup ribarstvu temelji na dosadašnjoj i očekivanoj budućoj aktivnosti flote EU-a na tom području, u kontekstu najnovijih i najboljih dostupnih znanstvenih procjena,

               ·uspostavljanju dijaloga u cilju jačanja sektorske politike radi poticanja provedbe odgovorne ribarstvene politike u vezi s razvojnim ciljevima zemlje, posebno u pogledu upravljanja ribarstvom, suzbijanja nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, kontrole, praćenja i nadzora ribolovnih aktivnosti, pružanja znanstvenih savjeta, poticanja gospodarske aktivnosti i mogućnosti zapošljavanja te, među ostalim, doprinosa rješavanju uzroka nezakonitih migracija iz Senegala,

               ·osiguravanju da Protokol doprinese promicanju rasta i dostojanstvenog rada u području pomorskih djelatnosti, uzimajući u obzir relevantne konvencije Međunarodne organizacije rada (ILO),

               ·uvrštenju klauzule o posljedicama kršenja ljudskih prava i demokratskih načela.

               –U protokolu bi posebno trebalo definirati sljedeće:

               ·ribolovne mogućnosti, prema kategoriji, koje bi trebalo odobriti plovilima Europske unije,

               ·financijsku naknadu i uvjete njezina plaćanja, i

               ·mehanizme za provedbu sektorske potpore.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 3.7.2019.
            COM(2019) 314 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o dopuni pregovaračkih smjernica za Razvojni plan iz Dohe u pogledu pregovora o multilateralnom okviru za olakšavanje ulaganja

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

                  Na jedanaestoj Ministarskoj konferenciji Svjetske trgovinske organizacije (WTO) održanoj 13. prosinca 2017. godine 70 članica WTO-a donijelo je Zajedničku izjavu o olakšavanju ulaganja za razvoj
                     1
                  , u kojoj se pozvalo na „strukturirane rasprave u cilju razvoja multilateralnog okvira za olakšavanje ulaganja”. Tim se raspravama nastoji utvrditi i razviti elemente okvira za olakšavanje izravnih stranih ulaganja. Europska unija (EU) i njezine države članice odlučno su podržale tu inicijativu i pridružile joj se.

                  EU je aktivno sudjelovao u strukturiranim raspravama održanima tijekom 2018. u WTO-u. Na temelju rasprava koje su bile transparentne i otvorene svim članicama WTO-a izrađen je „kontrolni popis pitanja koja su pokrenule članice” koji sadržava moguće elemente okvira za olakšavanje izravnih stranih ulaganja koje su utvrdile članice WTO-a. Taj „kontrolni popis” prihvaćen je 6. prosinca 2018. na sastanku o pregledu stanja.

                  Nova faza rasprava pokrenuta je 2019. Članice WTO-a dogovorile su raspored sastanaka za prvu polovinu godine, koji će biti posvećeni razvoju elemenata s kontrolnog popisa. Taj istraživački rad na razvoju tih elemenata isto će tako biti transparentan i otvoren svim članicama WTO-a. Raspravom će se obuhvatiti svi elementi s „kontrolnog popisa” na temelju primjera postojećih odredbi iz bilateralnih ili multilateralnih sporazuma koji su relevantni za olakšavanje ulaganja. Ti primjeri prikupljeni se u „zbirci primjera koji se temelje na tekstovima”. Sastanak o pregledu stanja održat će se u srpnju 2019. Članice će u jesen 2019. vjerojatno početi predlagati posebne tekstove za multilateralni okvir za olakšavanje ulaganja. To znači da će prva faza pregovora vjerojatno početi u razdoblju od rujna do listopada 2019.

                  Pregovori bi se trebali odvijati u okviru WTO-a te bi i dalje trebali biti transparentni i otvoreni svim članicama WTO-a koje se odluče pridružiti. Tijekom pregovora članice sudionice mogu na početku ili u kasnijoj fazi pregovaračkog procesa u WTO-u podnijeti bilo kakav pregovarački prijedlog iz područja olakšavanja izravnih stranih ulaganja.

                  Komisiju je Vijeće ovlastilo za pregovore u WTO-u u okviru Razvojnog plana iz Dohe (DDA), među ostalim, o trgovini i ulaganjima
                     2
                  . S obzirom na to da su izravna strana ulaganja važno sredstvo međunarodne trgovine, a olakšavanje ulaganja način je poticanja prekograničnih ulaganja jer pridonosi postizanju stabilnog i predvidljivog okruženja za izravna strana ulaganja u cijelom svijetu
                     3
                  , novi pregovori WTO-a o olakšavanju ulaganja obuhvaćeni su postojećim odobrenjem jer pripadaju području trgovine i ulaganja
                     4
                  . Stoga nije potrebna nova odluka Vijeća kojom se odobrava otvaranje pregovora na temelju članka 218. stavka 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

                  No, iako trgovina i ulaganja nisu novo pitanje na dnevnom redu WTO-a
                     5
                  , pregovori o olakšavanju ulaganja mogli bi u nekim aspektima biti novi i obuhvatiti teme u pogledu kojih EU ima konkretne prioritete. Zbog toga Komisija, kako bi točnije odredila okvire pregovora, Vijeću preporučuje donošenje dodatnih posebnih pregovaračkih smjernica za pregovore u WTO-u o olakšavanju ulaganja.

                  Cilj je predloženih pregovaračkih smjernica osigurati da EU bude u mogućnosti sudjelovati u pregovorima o bilo kojem elementu olakšavanja ulaganja koji tijekom pregovora predlože članice WTO-a koje u njima sudjeluju, uz puno poštovanje pravne stečevine te političkih odluka EU-a u trgovinskim i ulagačkim pregovorima.

                  Ciljevi pregovora za EU jesu olakšavanje izravnih stranih ulaganja za ulagače i poduzeća, uključujući mikropoduzeća, mala i srednja poduzeća, te stvaranje novih prilika za promicanje uključivog rasta i održivog razvoja. Multilateralnim okvirom za olakšavanje ulaganja moglo bi se olakšati globalno ulaganje upravo onako kako WTO Sporazumom o olakšavanju trgovine pridonosi olakšavanju globalne trgovine. Kako bi se postigao ishod visoke kvalitete uz sudjelovanje što većeg broja članica WTO-a, pravila i obveze trebali bi članicama omogućiti odgovarajuću fleksibilnost.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

                  Prethodno navedeni ciljevi u skladu su s Ugovorom o Europskoj uniji (UEU), u kojem je predviđeno da bi EU trebao „poticati integraciju svih zemalja u svjetsko gospodarstvo, uključujući i postupnim ukidanjem ograničenja u međunarodnoj trgovini”.
                     6

                  Na sastanku održanom 28. i 29. lipnja 2018. Europsko vijeće je ovlastilo Komisiju da nastavi modernizaciju Svjetske trgovinske organizacije 1. kako bi WTO postao relevantniji i prilagodljiviji u svijetu koji se mijenja i 2. kako bi se ojačala djelotvornost WTO-a. Modernizacija djelovanja WTO-a u području donošenja pravila, što je jedan od glavnih ciljeva budućih pregovora o olakšavanju ulaganja, središnji je stup tog procesa.

                  Komisija je 18. rujna 2018. predstavila dokument za raspravu
                     7
                   o modernizaciji WTO-a. U kontekstu jačanja funkcije donošenja pravila WTO-a, Komisija je među ostalim naglasila da „nakon zajedničkih izjava dogovorenih u Buenos Airesu, rad je već u tijeku u područjima [...] olakšavanja ulaganja, no bit će potrebno uložiti dodatne napore za rješavanje nedostataka i ažuriranje pravila WTO-a.”

                  U okviru pregovora o slobodnoj trgovini EU sustavno predlaže ambiciozna pravila o transparentnosti i nacionalnim propisima u uslužnom i neuslužnom sektoru. Pregovaračke smjernice predložene za pregovore o olakšavanju ulaganja temeljile bi se na istom pristupu koji EU primjenjuje u svojim sporazumima o slobodnoj trgovini.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Pravila koja EU može predložiti u WTO-u u potpunosti bi bila u skladu s relevantnim zakonodavstvom EU-a o unutarnjem tržištu te bi se na njemu temeljila, a k tome bi odražavala prijedloge koje je EU iznio u bilateralnim pregovorima.

                  Predloženim pregovaračkim smjernicama potvrđuje se da bi svako pravilo ili obveza na koje EU pristane trebali biti u skladu s pravnim okvirom EU-a (točka 5. Priloga).

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Članak 207. stavak 4. prvi podstavak u vezi s člankom 218. stavcima 3. i 4. UFEU-a.

                  Prema članku 207., u slučaju pregovora o sporazumima koji se odnose na zajedničku trgovinsku politiku, Komisija daje preporuke Vijeću. Te pregovore vodi Komisija uz savjetovanje s posebnim odborom koji imenuje Vijeće i koji joj pomaže u obavljanju te zadaće, u okviru smjernica koje joj može uputiti Vijeće.

                  Člankom 218. stavkom 3. UFEU-a propisano je da Komisija podnosi preporuke Vijeću. Vijeće na temelju članka 218. stavka 4. UFEU-a ima ovlasti donositi odluke o odobravanju otvaranja pregovora i pregovaraču uputiti smjernice te odrediti poseban odbor u savjetovanju s kojim se moraju voditi pregovori.

                  Kada je riječ o pregovorima u WTO-u o olakšavanju ulaganja, Vijeće je već odobrilo otvaranje pregovora i Komisiji izdalo smjernice o trgovini i ulaganjima u WTO-u. Međutim, potrebno je donijeti dodatne pregovaračke smjernice kako bi se točnije odredili okviri pregovora. U skladu s time, Komisija preporučuje Vijeću donošenje odluke na temelju članka 207. stavka 4. prvog podstavka u vezi s člankom 218. stavcima 3. i 4. UFEU-a.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Prema članku 3. UFEU-a zajednička trgovinska politika područje je isključive nadležnosti EU-a. U skladu s time načelo supsidijarnosti ne primjenjuje se (članak 5. stavak 3. UEU-a).

               •Proporcionalnost

                  Preporuka Komisije u skladu je s načelom proporcionalnosti (članak 5. stavak 4. UEU-a).

               •Odabir instrumenta

                  Odluka Vijeća Europske unije o pregovaračkim smjernicama za olakšavanje ulaganja u WTO-u kako bi se dopunile smjernice upućene Komisiji o Razvojnom planu iz Dohe.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Nije primjenjivo.

               •Savjetovanja s dionicima

                  Javno savjetovanje nije provedeno jer još nisu poznati bitni elementi pregovora u WTO-u.

                  Komisija se redovito savjetuje s dionicima, među ostalim, u okviru stručne skupine za trgovinske sporazume
                     8
                   i dijaloga s civilnim društvom
                     9
                  .

               •Prikupljanje i primjena stručnih znanja

                  Nije primjenjivo.

               •Procjena učinka

                  Procjena učinka nije provedena iz sljedećeg razloga: pregovori u WTO-u o olakšavanju ulaganja temelje se na postojećem ovlaštenju koje je Vijeće dalo Komisiji za pregovore u WTO-u (vidjeti odjeljak 1.). Sadržaj pregovora nije novo područje politike; pregovori su nastavak širih pregovora u WTO-u koji su sada suženi na specifičnije područje koje ne obuhvaća liberalizaciju ulaganja ni zaštitu ulaganja.

                  Na temelju mogućih elemenata multilateralnog okvira za olakšavanje ulaganja utvrđenih u „kontrolnom popisu”, ništa ne upućuje na to da bi ratifikacija takvog sporazuma mogla znatno utjecati na EU. Zapravo bi to bilo kodificiranje već utvrđenih praksi u EU-u. Učinci mogućih novih pravila i obveza koji su rezultat pregovora u WTO-u vjerojatno će biti znatniji za određene treće zemlje, posebno za zemlje u razvoju i najmanje razvijene zemlje. Međutim, nije ih moguće unaprijed utvrditi. Prvo, zato što članice WTO-a koje sudjeluju u pregovorima još nisu iznijele pregovaračke prijedloge. Drugo, zato što nije poznato koje će se članice obvezati na poštovanje novih pravila i obveza WTO-a i u kojem će roku to učiniti.

                  Kada potencijalni učinci budu jasniji, tj. kada će se o sadržaju multilateralnog okvira i obveza članica WTO-a više znati, Komisija će ponovno procijeniti potrebu za temeljitijom analizom. To bi se trebalo dogoditi najkasnije do zaključenja pregovora u WTO-u.

                  Kako bi utjecao na ishod pregovora, EU će aktivno sudjelovati i podnositi prijedloge od ranih faza pregovora.

               •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje

                  Nije primjenjivo.

               •Temeljna prava

                  Predmetnom inicijativom u potpunosti se poštuje Povelja o temeljnim pravima Europske unije.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Ova inicijativa nema utjecaj na proračun.

               5.OSTALI DIJELOVI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Nije primjenjivo.

               •Dokumenti s obrazloženjima (za direktive)

                  Nije primjenjivo.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

                  Nije primjenjivo.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o dopuni pregovaračkih smjernica za Razvojni plan iz Dohe u pogledu pregovora o multilateralnom okviru za olakšavanje ulaganja

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. prvi podstavak u vezi s njegovim člankom 218. stavcima 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               1.U skladu s Razvojnim planom iz Dohe Vijeće je odobrilo otvaranje pregovora u okviru Svjetske trgovinske organizacije (WTO) i uputilo smjernice Komisiji, među ostalima, o trgovini i ulaganjima.

               2.Na jedanaestoj Ministarskoj konferenciji Svjetske trgovinske organizacije održanoj 13. prosinca 2017. godine 70 članica WTO-a donijelo je Zajedničku izjavu o olakšavanju ulaganja za razvoj
                  10
               , u kojoj se pozvalo na strukturirane rasprave u cilju razvoja multilateralnog okvira za olakšavanje ulaganja.

               3.Sadašnja faza rasprava, koja je usmjerena na razvoj mogućih elemenata multilateralnog okvira za olakšavanje ulaganja, zaključit će se prema najnovijem rasporedu
                  11
                u srpnju 2019., a zatim bi u jesen 2019. trebala uslijediti prva faza pregovora.

               4.Donošenje dodatnih pregovaračkih smjernica nužno je za daljnje oblikovanje stajališta Unije u nadolazećim pregovorima u WTO-u o olakšavanju ulaganja.

               5.Na temelju članka 207. stavka 3., kao odbor u dogovoru s kojim će se voditi pregovori i dalje bi trebao biti određen Odbor za trgovinsku politiku,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Pregovaračke smjernice upućene Komisiji o Razvojnom planu iz Dohe dopunjuju se pregovaračkim smjernicama za pregovore o multilateralnom okviru za olakšavanje ulaganja utvrđenom u Prilogu.

               Članak 2.

               Ova Odluka upućena je Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        WT/MIN(17)/59 od 13. prosinca 2017.

                     (2)

                        Ovlaštenje u okviru Razvojnog plana iz Dohe čini niz zaključaka Vijeća od 25. listopada 1999. do 18. srpnja 2008.

                     (3)

                        U najnovijem rasporedu sastanaka posvećenih strukturiranim raspravama o olakšavanju ulaganja za razvoj (INF/IFD/W/3) od 17. travnja 2019. na temelju „kontrolnog popisa pitanja koja su pokrenule članice” utvrđeno je da se olakšavanje ulaganja odnosi na osiguravanje stabilnog, transparentnog i predvidljivog poslovnog okruženja za izravna strana ulaganja u cijelom svijetu. Najnovija verzija „kontrolnog popisa pitanja koja su pokrenule članice” od 9. studenoga 2018. proslijeđena je 27. studenoga 2018. svim članicama kao prilog neslužbenom dopisu o pregledu stanja i sljedećim koracima.

                     (4)

                        Konkretno se upućuje na zaključke Vijeća od 26. listopada 1999., 8. prosinca 1999., 29. listopada 2001., 21. studenoga 2001., 21. srpnja 2003. (u kojima se izričito navodi da su ministarske izjave iz Singapura i Dohe i povezani dokumenti doneseni u Dohi te raniji zaključci Vijeća temelj za djelovanje Unije u pregovorima o DDA-u), 5. prosinca 2003., 6. listopada 2004., 19. srpnja 2005., 18. listopada 2005. (u kojima se izričito podsjeća da su zaključci Vijeća doneseni od listopada 1999. do srpnja 2005. i dalje valjani te zajedno čine mandat Komisije za pregovore o DDA-u), 21. studenoga 2005., 12. lipnja 2006., 10. ožujka 2008. i 18. srpnja 2008.

                     (5)

                        Radna skupina WTO-a za povezanost trgovine i ulaganja pokrenuta je 1997.

                     (6)

                        Članak 21. stavak 2. točka (e) UEU-a.

                     (7)

                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/september/tradoc_157331.pdf

                     (8)

                  http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/expert-groups/

                     (9)

                  http://trade.ec.europa.eu/civilsoc/meetdetails.cfm?meet=11531

                     (10)

                        WT/MIN(17)/59.

                     (11)

                        INF/IFD/W/3.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 3.7.2019.
            COM(2019) 314 final
            PRILOG

            Preporuci za Odluku Vijeća
            o dopuni pregovaračkih smjernica za Razvojni plan iz Dohe u pogledu pregovora o multilateralnom okviru za olakšavanje ulaganja

               PRILOG

               1.NARAV I PODRUČJE PRIMJENE PRAVILA I OBVEZA

               1.Na temelju postojećeg ovlaštenja Vijeća za pregovore u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji (WTO) u okviru Razvojnog plana iz Dohe, cilj multilateralnih pregovora o olakšavanju ulaganja trebao bi biti utvrđivanje multilateralnog okvira pravila za olakšavanje izravnih stranih ulaganja u cijelom svijetu. Cilj je stvaranje transparentnijeg, učinkovitijeg i predvidljivijeg okruženja u svrhu olakšavanja prekograničnih ulaganja. Takav okvir trebao bi biti usmjeren na izravna strana ulaganja, isključujući kratkoročna kretanja kapitala, i njegov bi cilj trebao biti postizanje odgovarajućih uvjeta u kojima bi međunarodna ulaganja pogodovala održivom razvoju, pri čemu bi se očuvala sposobnosti zemalja domaćina da na svojim državnim područjima zakonski uređuju djelatnost ulagačâ.

               2.U skladu sa Zajedničkom ministarskom izjavom o olakšavanju ulaganja za razvoj, koju je na 11. Ministarskoj konferenciji WTO-a održanoj 13. prosinca 2017. donijelo 70 članica WTO-a, ti se pregovori neće odnositi na pristup tržištu, zaštitu ulaganja i rješavanje sporova između ulagača i države.

               3.Pregovori bi se trebali voditi i zaključiti uzimajući u obzir prava i obveze članica u okviru WTO-a, uz poštovanje načela transparentnosti i uključivosti te oslanjajući se na postojeće sporazume WTO-a.

               4.U pregovorima bi trebalo utvrditi pravila i obveze visoke kvalitete, uz sudjelovanje najvećeg mogućeg broja članica WTO-a. U njima bi isto tako trebalo uzeti u obzir jedinstvene mogućnosti koje se pružaju članicama WTO-a u vezi s olakšavanjem ulaganja i izazove s kojima se pritom susreću. U skladu s time, pravila i obveze trebali bi omogućiti odgovarajuću fleksibilnost.

               5.Kad je riječ o pravilima i obvezama koje prihvati Europska unija (EU) u obzir bi trebalo uzeti obvezu nediskriminacije iz postojećih sporazuma WTO-a, u mjeri u kojoj su relevantni i primjenjivi u kontekstu olakšavanja ulaganja.

               2.PREDLOŽENI SADRŽAJ PRAVILA I OBVEZA

               6.Pregovori bi trebali poslužiti razvoju novog okvira pravila u WTO-u namijenjenog olakšavanju izravnih stranih ulaganja. Tim bi se okvirom trebalo stvoriti transparentno, učinkovito i predvidljivo okruženje za međunarodna ulaganja u korist poduzeća EU-a svih veličina, uključujući mikropoduzeća, mala i srednja poduzeća, te ojačati kapacitet zemalja u razvoju i najmanje razvijenih zemalja za privlačenje izravnih stranih ulaganja, čime bi se povećalo njihovo sudjelovanje u globalnim vrijednosnim lancima.

               7.Pregovori će se voditi na otvoren i uključiv način. Stoga mogu obuhvaćati bilo koji aspekt olakšavanja ulaganja koji predlože članice sudionice. S obzirom na međusektorsku prirodu olakšavanja ulaganja, pregovori mogu obuhvaćati pitanja kao što su:

               –elementi usmjereni na povećanje transparentnosti i predvidljivosti mjera ulaganja, uključujući pravila i uvjete koji se primjenjuju na ulazak i djelovanje izravnih stranih ulaganja (objava i raspoloživost mjera i informacija; obavješćivanje WTO-a; informacijske točke);

               –elementi usmjereni na pojednostavnjenje i ubrzanje administrativnih postupaka i zahtjeva (administrativni postupci i zahtjevi u pogledu dokumentacije; rokovi za administrativne postupke; obrada nepotpunih zahtjeva; naknade i pristojbe; preispitivanje administrativnih postupaka; korištenje e-uprave; vrste mehanizama jedinstvene kontaktne točke / jedinstvenog sučelja; vrste mehanizama središnje točke / kontaktne točke / pravobranitelja, uključujući odnose s relevantnim dionicima i sprečavanje sporova);

               –elementi usmjereni na poboljšanje međunarodne suradnje, razmjenu informacija, razmjenu najboljih praksi (međunarodna suradnja među članicama; međunarodna suradnja na multilateralnoj razini u okviru Odbora WTO-a za pitanja olakšavanja ulaganja);

               –razvojna dimenzija (izazovi s kojima se suočavaju manje razvijene zemlje; razmjena najboljih praksi; odredbe o posebnom i različitom postupanju; tehnička pomoć i izgradnja kapaciteta) i promicanje društvene odgovornosti poduzeća i održivog razvoja.

               8.U skladu s tim smjernicama, Europska unija može sudjelovati i u pregovorima o drugim aspektima relevantnima za olakšavanje izravnih stranih ulaganja koje predlože članice sudionice.

               9.Svako pravilo ili obveza na koje pristane Europska unija trebalo bi biti u skladu s pravnim okvirom EU-a.