title: Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Malte za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2015.

text:
               18.8.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 272/80

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 14. srpnja 2015.
   o Nacionalnom programu reformi Malte za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2015.
   (2015/C 272/21)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja europskog potencijala za održivi rast i konkurentnost.

               (2)

               Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (3) o Nacionalnom programu reformi Malte za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Malte za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014., u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), predstavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Malte za 2015.

               (4)

               Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomskih politika. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (5) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojem Malta nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)

               Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)

               Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Maltu za 2015. Njime je ocijenjen napredak Malte u vezi s preporukama za pojedine zemlje donesenima 8. srpnja 2014.

               (7)

               Malta je 17. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015., a 30. travnja 2015. Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (8)

               Malta je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu nakon obustave postupka u slučaju prekomjernog deficita u lipnju 2015. (6). U Programu stabilnosti za 2015. vlada planira postupno poboljšanje ukupnog deficita na 1,6 % BDP-a u 2015. te dalje na 0,2 % BDP-a u 2018. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. može se smatrati da je prekomjerni deficit korigiran u 2014. Prema Programu stabilnosti vlada namjerava ostvariti srednjoročni cilj, odnosno uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu, do 2019., godinu dana nakon programskog razdoblja. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u postupno padati na 61,2 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske uvjerljiv je. Čini se da postoji rizik određenog odstupanja od potrebne prilagodbe od 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom cilju i u 2015. i 2016. Predviđa se da će 2015. poboljšanje strukturnog salda biti 0,1 % BDP-a ispod utvrđene obveze. Prilagodba predviđena za 2016. u skladu je s utvrđenom obvezom, ali postoji rizik određenog odstupanja kada se 2015. i 2016. zajedno uzmu u obzir. Mjere za podupiranje planiranog ciljnog deficita od 2016. nadalje nisu dovoljno određene. Stoga će u 2015. i 2016. biti potrebne dodatne mjere. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu za 2015. Vijeće smatra da se od Malte očekuje da će općenito poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (9)

               Održivost javnih financija Malte dugoročno je izložena riziku, posebno zbog predviđenog rasta rashoda povezanih sa starenjem stanovništva. U pogledu mirovinskog sustava zakonom utvrđeno povećanje zakonske dobi za umirovljenje uvodi se vrlo sporo, a zakonska dob za umirovljenje i očekivana životna dob nisu posebno povezane. Malta rješava izazove povezane s mirovinskim sustavom poduzimanjem mjera na tržištu rada i uvođenjem trećeg mirovinskog stupa, a najavila je i daljnje političke mjere u Nacionalnom programu reformi, no mjere s ciljem znatnog poboljšanja održivosti i prikladnosti sustava tek treba najaviti i provesti. Započela je provedba nacionalne strategije za zdravstvene sustave za 2014. u cilju maksimiziranja učinkovitosti zdravstvenog sustava uz ostvarivanje financijske održivosti. Tu provedbu treba pratiti.

               (10)

               Malta je uvela mjere kojima stanovništvu pomaže da lakše uspostavi ravnotežu između posla i obitelji, osobito fiskalnim poticajima, trajnom ponudom centara za besplatnu skrb o djeci te uvođenjem fleksibilnih radnih aranžmana. S druge strane, moguće je da je zbog povećane potražnje za neslužbenom dugotrajnom skrbi i nedostatka odgovarajućih vještina starijim ženama otežano traženje posla na tržištu rada. Nacionalna strategija pismenosti i strategija za borbu protiv ranog napuštanja školovanja objavljene su u lipnju 2014. U tijeku je i usklađivanje obrazovnih rezultata s potrebama tržišta, ali još nema konkretnih ishoda.

               (11)

               Ulažu se napori u stvaranje okvira za uporabu fondova poduzetničkoga kapitala te olakšavanje pristupa tržištima kapitala, osobito preispitivanjem programa za novoosnovana poduzeća Malta Enterprise i najavljenim programom ulaganja početnoga kapitala. U tijeku je i osnivanje razvojne banke. Tu provedbu treba pratiti.

               (12)

               Napori koje Malta ulaže u borbu protiv utaje poreza i poticanje porezne discipline pojednostavnjenim prikupljanjem prihoda idu u pravom smjeru. Iako se na tome radi, treba poduzeti konkretne mjere kako bi se pospješila uporaba elektroničkog plaćanja.

               (13)

               Trajanje postupaka javne nabave znatno je skraćeno uvođenjem obvezne e-nabave i jačanjem odgovarajućih vladinih službi. Dodatno skraćenje bit će ostvareno provedbom najavljenih mjera, osobito zapošljavanjem dodatnih djelatnika i uvođenjem sustava praćenja. Troškovi prometa imaju znatnu ulogu u malteškom gospodarstvu. Nedavno je pokrenuta reforma prometa, no vlada tek treba predstaviti sveobuhvatnu prometnu strategiju.

               (14)

               Nacionalnim programom reformi utvrđene su mjere reforme pravosudnog sustava uz one koje su već utvrđene u izvješću o Malti. Kao posljedica toga Malta je ostvarila određeni napredak u provedbi preporuke koju je primila 2014. u pogledu povećanja učinkovitosti pravosuđa. Dovršava se i nacrt zakona. Očekuje se da će se nakon njegova stupanja na snagu i provedbe dodatno poboljšati učinkovitost pravosudnog sustava, posebno digitalizacijom sudskih postupaka i promicanjem mehanizama za alternativno rješavanje sporova.

               (15)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Malte, koju je objavila u izvješću za Maltu za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere praćenja provedbe preporuka upućenih Malti proteklih godina. U obzir je uzela njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku na Malti, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku.

               (16)

               S obzirom na tu ocjenu Vijeće je proučilo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (7) posebice sadržano u preporuci 1. u nastavku.

               (17)

               U kontekstu europskog semestra Komisija je provela i analizu gospodarske politike cjelokupnog europodručja. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke upućene državama članicama čija je valuta euro (8). Budući da joj je valuta euro, Malta bi također trebala osigurati cjelovitu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

         PREPORUČUJE Malti da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.

               nakon smanjenja prekomjernog deficita postići fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2015. i 2016.;

               2.

               poduzeti mjere za poboljšanje osnovnih vještina te daljnje smanjenje ranog napuštanja školovanja promicanjem trajnog stručnog usavršavanja nastavnika;

               3.

               kako bi se osigurala dugoročna održivost javnih financija nastaviti s mirovinskom reformom koja je u tijeku, npr. ubrzavanjem povećanja zakonske dobi za umirovljenje, o čemu su propisi već doneseni, te, nakon toga, njezinim povezivanjem s promjenama očekivanog životnog vijeka;

               4.

               poboljšati pristup malih poduzeća i mikropoduzeća financiranju, posebno nebankovnim instrumentima.

      Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (3)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Malte za 2014. i dostavljanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 83.).

      (4)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.).

      (5)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

      (6)  Odluka Vijeća (EU) 2015/1025 od 19. lipnja 2015. o stavljanju izvan snage Odluke 2013/319/EU o postojanju prekomjernog deficita u Malti (SL L 163, 30.6.2015., str. 35.).

      (7)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

      (8)  SL C 272, 18.8.2015., str. 98.


title: Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2016. o Nacionalnom programu reformi Portugala za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Portugala za 2016.

text:
               18.8.2016

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 299/109

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 12. srpnja 2016.
   o Nacionalnom programu reformi Portugala za 2016. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Portugala za 2016.
   (2016/C 299/26)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2016. za koordinaciju ekonomske politike. Prioritete godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem je Portugal utvrđen kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. Tu je preporuku Europsko vijeće potvrdilo 18. i 19. veljače 2016., a Vijeće donijelo 8. ožujka 2016. (3) Kao zemlja čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost gospodarstava u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Portugal bi trebao osigurati punu i pravodobnu provedbu te Preporuke.

               (2)

               Izvješće za Portugal za 2016. objavljeno je 26. veljače 2016. Njime je ocijenjen napredak Portugala u izvršavanju preporuka za Portugal koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak te zemlje u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 8. ožujka 2016. predstavila rezultate detaljnog preispitivanja. U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Portugalu postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Konkretno, visoke razine neto vanjskih obveza, javnog i privatnog duga te visok udio loših kredita slabe su točke u kontekstu povišene nezaposlenosti. I dalje ima nedostataka u okviru politika u pogledu tržišta proizvoda i usluga, restrukturiranja korporativnog duga, fiskalnih pitanja i određenih područja tržišta rada.

               (3)

               Portugal je 29. travnja 2016. dostavio svoj Nacionalni program reformi za 2016. i svoj Program stabilnosti za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. U Nacionalnom programu reformi Portugala postoji dovoljna razina ambicije za rješavanje problema prekomjernih neravnoteža, navode se relevantne mjere za poticanje konkurentnosti i smanjenje privatnog duga te se osvrće na izazove iz Izvješća za Portugal za 2016. i preporuke za europodručje, s naglaskom na potrebi za ponovnim pokretanjem ulaganja i osiguravanjem održivosti javnih financija. Ako se u potpunosti i brzo provedu, tim će se mjerama lakše riješiti makroekonomske neravnoteže u zemlji. Na temelju ocjene obveza koje je Portugal preuzeo u okviru politika, trenutačno ne postoji potreba za pojačavanjem postupka u slučaju makroekonomskih neravnoteža.

               (4)

               Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno u članku 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

               (5)

               Portugal je trenutačno obuhvaćen korektivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Nije smanjio prekomjerni deficit u predviđenom roku do 2015. i nije uložio fiskalni napor koji je preporučilo Vijeće. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2016. namjerava ispraviti prekomjerni deficit i doseći ukupni deficit od 2,2 % BDP-a u 2016. Nakon što se ostvari održivo ispravljanje prekomjernog deficita, Portugal će biti obuhvaćen preventivnim dijelom Pakta i podlijegat će prijelaznom pravilu o dugu. Strukturni saldo (ponovno izračunan (5)) poboljšat će se u razdoblju 2016. – 2020. za samo otprilike 0,35 % BDP-a godišnje, što je ispod potrebne vrijednosti od 0,6 % BDP-a, te se očekuje da se srednjoročni proračunski cilj, a to je strukturni suficit od 0,25 % BDP-a, neće ostvariti tijekom trajanja programa. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će se udio državnog duga u BDP-u smanjiti na 124,8 % u 2016. te se dodatno smanjiti na 110,3 % u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze prilično je optimističan. Isto tako, nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za ostvarenje planiranih ciljeva u pogledu deficita od 2017. nadalje. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2016. prognozira se da će deficit opće države dosegnuti 2,7 % BDP-a u 2016., što je ispod referentne vrijednosti iz Ugovora od 3 % BDP-a, te 2,3 % BDP-a u 2017. Budući da se predviđa blago povećanje strukturnog deficita u 2016. i 2017., fiskalni napor nije u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Štoviše, prognozira se i da Portugal u 2017. neće ispuniti zahtjeve prijelaznog pravila o dugu. Na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2016., Vijeće smatra da postoji rizik od toga da Portugal neće biti usklađen s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će za osiguravanje usklađenosti u 2016. i 2017. biti potrebne dodatne mjere.

               (6)

               U skladu s člankom 10. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1467/97 Komisija će redovito pratiti provedbu djelovanja koje Portugal poduzima kao odgovor na preporuku Vijeća od 21. lipnja 2013. u skladu s člankom 126. stavkom 7. UFEU-a, te će Komisija stoga Vijeću preporučiti poduzimanje odgovarajućih mjera u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita.

               (7)

               Pravodobna i stroga provedba reformiranog okvirnog zakona o proračunu, zakona o kontroli obveza te dodatnih poboljšanja u prikupljanju prihoda i kontroli rashoda mogu znatno doprinijeti postizanju potrebne fiskalne prilagodbe. Portugal je suočen s dvostrukim izazovom postizanja dugoročne fiskalne održivosti sustava zdravstvene skrbi, istodobno zadržavajući razinu pristupa zdravstvenoj skrbi poboljšanjem učinkovitosti sustava. Iako je udio javnih rashoda Portugala u ukupnim izdvajanjima za zdravstvo trenutačno među najnižima u Uniji, predviđeno povećanje javnih rashoda za zdravstvo za 2,5 % BDP-a do 2060. najveće je. U cilju rješavanja izazova u pogledu dugoročne održivosti u zdravstvenom sektoru još nisu poduzete sveobuhvatne mjere za promicanje sprečavanja bolesti i politika javnog zdravstva te osiguravanje pružanja primarne zdravstvene zaštite u ranoj i povoljnijoj fazi. Važan kratkoročan izazov i dalje je precizno planiranje proračuna i provedba u bolnicama kako bi se osiguralo podmirenje dugova. Iako su se nedavno provedene reforme odnosile na dugoročnu održivost mirovinskog sustava, kratkoročna i srednjoročna održivost još nisu riješene. Javni mirovinski sustav uvelike ovisi o proračunskim prijenosima i međugeneracijskoj nejednakosti. Zaostaci u provedbi i nedostaci u području politika i dalje otežavaju fiskalnu održivost poduzeća u državnom vlasništvu, prije svega u prometnom sektoru. Jačanje mjera za poticanje učinkovitosti u okviru planova restrukturiranja i dalje je ključno za ostvarenje fiskalnih ušteda.

               (8)

               Poduzeti su znatni napori na suzbijanju utaje poreza, i to dodatnim poboljšanjem učinkovitosti porezne uprave. Poduzimaju se mjere suzbijanja poreznih prijevara, poboljšanja razmjene informacija s financijskim ustanovama i jačanja okvira za borbu protiv pranja novca. Usprkos ostvarenom napretku i dalje treba jačati poreznu disciplinu. Reformom porezne uprave povećala bi se njezina učinkovitost i potaknula ulaganja.

               (9)

               Sveukupni razvoj plaća bio je umjeren, što se podudara s visokom nezaposlenošću i potrebom za promicanjem vanjskog uravnoteženja te je u skladu sa srednjoročnim rastom produktivnosti. Tom trendu ide u prilog kolektivno pregovaranje na sektorskoj razini, iako značajke sustava kolektivnog pregovaranja i dalje ograničavaju opseg prilagodbe na razini poduzeća. U kontekstu niske inflacije i visoke nezaposlenosti minimalna je plaća u siječnju 2016. porasla s 505 EUR na 530 EUR mjesečno, a planirano je daljnje postupno povećanje na 600 EUR mjesečno u 2019. (isplata 14 puta godišnje). Kada je riječ o postotku minimalne plaće, Portugal je na sredini ljestvice minimalnih plaća u EU-u, ali kada je riječ o postotku srednje vrijednosti plaće, među zemljama je s najvišom minimalnom plaćom. To upućuje na činjenicu da raspodjela plaća u Portugalu uvelike naginje nižim plaćama i da bi se daljnjim povećanjima minimalne plaće brzo mogao povećati udio obuhvaćenih radnika, koji je u 2016. dosegao gotovo četvrtinu svih zaposlenika. Iako bi se time moglo smanjiti siromaštvo zaposlenih, ujedno dovodi do povećanog sažimanja strukture plaća, čime se pojačava pritisak na ukupne plaće. Ako to nije usklađeno s rastom produktivnosti, postoji opasnost da će naškoditi izgledima za zapošljavanje i konkurentnost, posebno u radno intenzivnim industrijama. Zbog toga postoji i opasnost od smanjenja poticaja za ulaganja u vještine.

               (10)

               Portugalsko tržište rada i dalje se oporavljalo u 2014. i 2015. i znatni su napori uloženi u reformiranje politika uključivanja na tržište rada, modernizaciju javne službe za zapošljavanje i povećanje otvorenosti prema neprijavljenim mladim osobama, no i dalje postoje izazovi u provedbi. U kontekstu nedavnog pogoršanja socijalne situacije, posebno u pogledu povišene razine siromaštva djece, poduzete su važne mjere kako bi se pojačala socijalna pomoć, i to u područjima programa minimalnog dohotka, dječjeg doplatka i niskih mirovina. Trebat će ocijeniti učinak tih mjera na smanjenje intenziteta siromaštva. Međutim, izazov je i dalje apsorpcija velikog broja dugotrajno nezaposlenih, što negativno utječe na gospodarski rast i socijalnu situaciju. Ima prostora za daljnje uključivanje dugotrajno nezaposlenih na tržište rada ciljanim politikama tržišta rada i većom koordinacijom službi za zapošljavanje i socijalnih službi. Iako su zahvaljujući oporavku nastala nova stalna radna mjesta, segmentacija na tržištu rada i dalje je znatna. Udio zaposlenika na određeno vrijeme i dalje je među najvećima u Europi, a stopa prelaska s privremenog na stalno radno mjesto niska je.

               (11)

               Visoka zaduženost privatnog sektora i dalje je područje velike osjetljivosti za portugalsko gospodarstvo, a financijski uvjeti za mala i srednja poduzeća i dalje su teški. Ostvaren je određeni napredak u pogledu smanjenja viška korporativnog duga i omogućivanja razduživanja privatnog sektora, ali privatni sektor u Portugalu i dalje je jedan od najzaduženijih u Uniji. To je najveća prepreka ulaganjima i mogućem rastu proizvodnje. Nefinancijska poduzeća prilagođavaju svoje bilance, ali u manjem opsegu od kućanstava. Visoke i rastuće razine loših kredita u poslovnom sektoru opterećuju bilance financijskog i nefinancijskog sektora i glavna su prepreka ulaganjima. Na različitim su razinama poduzete mjere za rješavanje korporativne zaduženosti, ali rezultati stižu sporo. Naklonjenost zaduživanju u području oporezivanja trgovačkih društava i dalje je visoka. U proteklih nekoliko godina vlada je taj problem pokušala riješiti uvođenjem slabih pravila kapitalizacije i olakšica za vlasnički kapital trgovačkih društava. No u 2015. razlika u trošku kapitala (prije i poslije oporezivanja) između ulaganja financiranih zaduživanjem i onih financiranih vlasničkim kapitalom i dalje je bila među najvećima u Uniji. Pristup kreditima za poduzeća i dalje je skup i težak, posebno za mala i srednja poduzeća te novoosnovana poduzeća (start-up). Alternativni izvori financiranja, kao što su privatni kapital, poduzetnički kapital, skupno financiranje i poslovni anđeli i dalje su zanemarivi i uvelike nedovoljno razvijeni.

               (12)

               Usprkos napretku, regulatorna ograničenja i slab institucionalni kapacitet i dalje ometaju poslovni rast, konkurentnost i ulaganja. Učinkovitost portugalskog pravosudnog sustava i dalje je niska, posebno u pogledu rješavanja poreznih sporova. Javna nabava u Portugalu uglavnom je transparentna. Međutim, prema podacima namjenske internetske platforme „BASE”, javni naručitelji u Portugalu često upotrebljavaju postupak izravne dodjele, koji je u razdoblju 2013. – 2015. činio u prosjeku 87,3 % svih ugovora o javnoj nabavi, odnosno 47 % ukupnih ugovorenih iznosa. Transparentnost u pogledu ugovora o koncesiji i javno-privatnih partnerstava i dalje je izazov, osobito na lokalnoj i regionalnoj razini. Radna skupina za javno-privatna partnerstva Ministarstva financija (UTAP) nadgleda neka javno-privatna partnerstva kojima upravlja središnja uprava, ali koncesije te regionalna i lokalna javno-privatna partnerstva ne podliježu njezinu nadzoru. U lučkom sektoru i dalje postoje zaostaci u provedbi i prepreke ulasku novih sudionika. Registracija poduzeća postala je lakša, ali izdavanje dozvola i dalje je zamršeno, a složeni administrativni postupci štete povjerenju ulagača. Izazovi i dalje postoje u pogledu postupaka pristupa građevinskom tržištu i dobivanja građevinske dozvole te učinkovite provedbe pojednostavnjenih pravila za okolišne dozvole. Regulatorna ograničenja u nekim sektorima poslovnih usluga sprečavaju učinkovitu dodjelu sredstava, posebno u pogledu pravnih usluga. Podzakonski akti o stručnim tijelima, posebno onima koji se odnose na njihove pravilnike i unutarnja pravila, ograničavajući su te mogu sprečavati fizičke i pravne osobe u dobivanju pristupa odgovarajućim zanimanjima. To se posebno odnosi na pravnička zanimanja, gdje, među ostalim, prevladavaju ograničenja u pogledu oglašavanja i multidisciplinarnih aktivnosti.

               (13)

               Portugal ima slabe rezultate u području suradnje između znanosti i poslovanja te komercijalizacije znanja. Zapreke suradnji između sveučilišta i poslovnog sektora visoke su zbog regulatornih i birokratskih prepreka te nedostatka poticaja na suradnju u akademskom sustavu. To šteti zapošljivosti osoba s diplomom te inovacijama. Organizacijom novih kratkih tečajeva više tehnike (TeSP) stvorene su mogućnosti za suradnju između visokih politehničkih škola i regionalnih gospodarskih subjekata, ali sveučilišni programi nisu u postupku modernizacije.

               (14)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Portugala, koju je objavila u Izvješću za Portugal za 2016. Ocijenila je i Program stabilnosti, Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Portugalu prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Portugalu, nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog gospodarskog upravljanja EU-om pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 5. u nastavku.

               (15)

               Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje (6) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (16)

               Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 5. u nastavku.

         PREPORUČUJE da Portugal u 2016. i 2017. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               Osigurati održivo ispravljanje prekomjernog deficita, u skladu s relevantnim odlukama ili preporukama u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita, poduzimanjem potrebnih strukturnih mjera i iskorištavanjem svih neočekivanih prihoda za smanjenje deficita i duga. Nakon toga ostvariti godišnju fiskalnu prilagodbu od najmanje 0,6 % BDP-a. Do veljače 2017. provesti sveobuhvatnu reviziju rashoda te pojačati kontrolu rashoda, troškovnu učinkovitost i odgovarajući proračun na svim razinama javne uprave. Osigurati dugoročnu održivost zdravstvenog sektora bez ugrožavanja pristupa primarnoj zdravstvenoj zaštiti. Smanjiti ovisnost mirovinskog sustava o proračunskim prijenosima. Do kraja 2016. preusmjeriti tekuće planove za restrukturiranje poduzeća u državnom vlasništvu.

               2.

               Uz savjetovanje sa socijalnim partnerima osigurati usklađenost minimalnih plaća s ciljevima promicanja zapošljavanja i konkurentnosti u različitim sektorima.

               3.

               Osigurati uključivanje dugotrajno nezaposlenih na tržište rada i poboljšati koordinaciju između službi za zapošljavanje i socijalnih službi. Pojačati poticaje za poduzeća da zapošljavaju s pomoću stalnih ugovora.

               4.

               Do listopada 2016. provesti mjere olakšavanja čišćenja bilanci kreditnih institucija i riješiti visoku razinu loših kredita. Smanjiti naklonjenost zaduživanju u području oporezivanja trgovačkih društava i poboljšati pristup financijama za novoosnovana poduzeća te mala i srednja poduzeća putem tržišta kapitala.

               5.

               Povećati transparentnost i učinkovitost u području javne nabave u pogledu javno-privatnih partnerstava i koncesija. Do kraja 2016. poboljšati i ubrzati administrativne postupke i postupke izdavanja dozvola, ubrzati rješavanje poreznih sporova i smanjiti regulatorne prepreke, posebno u području poslovnih usluga. Poticati suradnju između sveučilišta i poslovnog sektora.

      Sastavljeno u Bruxellesu 12. srpnja 2016.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. KAŽIMÍR

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

      (3)  SL C 96, 11.3.2016., str. 1.

      (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

      (5)  Strukturni saldo, prema novom izračunu Komisije, na temelju informacija u programu stabilnosti, prema usuglašenoj metodologiji.

      (6)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: 2014/53/EU: Preporuka Komisije оd 29. siječnja 2014. o pitanju oduzimanja glasačkog prava građana Unije koji ostvaruju svoje pravo slobode kretanja

text:
               1.2.2014

               HR

               Službeni list Europske unije

               L 32/34

      PREPORUKA KOMISIJE

   оd 29. siječnja 2014.
   o pitanju oduzimanja glasačkog prava građana Unije koji ostvaruju svoje pravo slobode kretanja
   (2014/53/EU)
   EUROPSKA KOMISIJA,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,
   budući da:

               (1)

               Ugovorom iz Lisabona povećava se uloga građana Europske unije kao sudionika u politici uspostavom bliske poveznice između građana, ostvarivanja njihovih političkih prava i demokratskog života u Uniji. Člankom 10. stavkom 1. i stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) utvrđuje se da se funkcioniranje Unije temelji na predstavničkoj demokraciji. Člankom 10. stavkom 2. UEU-a, koji predstavlja iskaz takvih načela, utvrđuje se da su građani izravno zastupljeni na razini Unije u Europskom parlamentu te da su predsjednici država ili vlada te vlada koje predstavljaju države članice u Europskom vijeću i Vijeću demokratski odgovorni svojim nacionalnim parlamentima ili svojim građanima.

               (2)

               U skladu s člankom 20. UFEU-a, status građanstva Unije dodaje se nacionalnom državljanstvu.

               (3)

               Člankom 21. UFEU-a i člankom 45. Povelje o temeljnim pravima Europske unije građanima EU-a dodjeljuje se temeljno pravo slobodnog kretanja i boravišta u Europskoj uniji.

               (4)

               Cilj je ove preporuke povećati pravo sudjelovanja u demokratskom životu Unije i država članica građana EU-a koji koriste pravo slobodnog kretanja u okviru Unije.

               (5)

               Kao što je navedeno u Izvješću o građanstvu EU-a za 2010. (1), jedan od problema s kojim se suočavaju građani Unije iz određenih država članica kao politički dionici u Uniji jest taj što gube pravo glasanja („oduzima im se glasačko pravo”) u nacionalnim izborima u matičnim državama članicama nakon što su boravili u drugoj državi članici određeno vrijeme.

               (6)

               Trenutačno nijedna država članica nema opću politiku kojom bi se građanima Unije iz drugih država članica koji borave na njihovu državnom području odobrilo pravo glasanja na nacionalnim izborima. Stoga građani Unije kojima je oduzeto glasačko pravo ostaju bez prava glasanja na nacionalnim izborima u bilo kojoj državi članici.

               (7)

               Trenutačna je situacija u sukobu s temeljnim načelom građanstva Unije posebno jer se ono dodaje nacionalnom državljanstvu te na osnovu njega građani Unije ostvaruju dodatna prava, dok u ovom slučaju ostvarivanje prava slobodnog kretanja može dovesti do gubitka prava političkog sudjelovanja.

               (8)

               Osim toga, iako građani Unije kojima je oduzeto glasačko pravo zadržavaju pravo glasanja za izbor članova Europskog parlamenta, nemaju pravo sudjelovanja u nacionalnim postupcima na temelju kojih se sastavljaju nacionalne vlade, čiji su članovi sastavni dio Vijeća, drugog suzakonodavca Unije.

               (9)

               Taj gubitak prava glasanja na nacionalnim izborima u zemlji čije državljanstvo imaju jer ostvaruju pravo preseljenja u drugu zemlju EU-a građani Unije smatraju umanjenjem njihovih političkih prava.

               (10)

               U Izvješću o građanstvu EU-a za 2013. „Građani EU-a: vaša prava, vaša budućnost” (2) Komisija je naglasila da je potpuno sudjelovanje građana Unije u demokratskom životu Unije na svim razinama temelj građanstva Unije. Komisija je najavila da će predložiti konstruktivne načine omogućavanja građanima EU-a koji žive u drugoj državi članici da potpuno sudjeluju u demokratskom životu EU-a zadržavajući svoje pravo glasanja na nacionalnim izborima u zemlji njihova podrijetla.

               (11)

               Pravo glasanja temeljno je građansko pravo. Pravo glasanja nije privilegija, kako je potvrdio Europski sud za ljudska prava. Svako opće, automatsko i nekontrolirano udaljavanje od načela općih izbora može ugroziti demokratsku vrijednost zakonodavnog tijela odabranog na taj način te zakona koje objavljuje (3). Stoga bi u demokratskoj državi pretpostavka trebala biti u korist uključivanja. Ovaj je Sud također utvrdio da postoji jasan trend u korist dopuštanja glasanja državljanima bez boravišta iako zajednički pristup na europskoj razini još ne postoji.

               (12)

               Propisi koji su trenutačno primjenjivi u određenim državama članicama mogu dovesti do situacije u kojoj građani Unije koji borave u drugoj državi članici mogu izgubiti pravo glasanja isključivo na temelju činjenice da borave u inozemstvu određeno razdoblje. To je temeljeno na pretpostavci da boravište u inozemstvu određenog trajanja znači da je poveznica s političkim postupkom u zemlji podrijetla izgubljena. Ta pretpostavka, međutim, nije točna u svakom pojedinačnom slučaju. Stoga bi bilo prikladno građanima kojima prijeti oduzimanje glasačkog prava dati mogućnost da dokažu svoje zanimanje za politički život države članice čiji su državljani.

               (13)

               Građani Unije koji borave u drugoj državi članici mogu zadržati cjeloživotne i bliske veze sa svojom zemljom podrijetla te na njih i dalje mogu izravno utjecati zakoni koje je donijelo izabrano zakonodavno tijelo. Zahvaljujući širokom pristupu televizijskom programu preko granica i dostupnosti interneta i drugih mobilnih komunikacijskih tehnologija te web komunikacija lakše je nego ikad pratiti socijalni i politički razvoj u matičnoj državi članici te u njemu sudjelovati.

               (14)

               U vidu trenutačnih socio-ekonomskih i tehnoloških stvarnosti, sadašnji trend prema uključivom političkom sudjelovanju i trenutačnom stanju europske integracije uz važnost prava na sudjelovanje u demokratskom životu Unije i prava na slobodno kretanje, argumentaciju na kojoj se temelje politike kojima se građanima oduzima glasačko pravo trebalo bi ponovno razmotriti.

               (15)

               Uključiviji i ujednačeni pristup sastojao bi se od osiguravanja da građani koji koriste pravo slobodnog kretanja i boravka u Uniji mogu zadržati pravo glasanja na nacionalnim izborima ako dokažu svoje zanimanje za politički život u državi članici čiji su državljani.

               (16)

               Pozitivan pristup pojedinaca poput njihova zahtjeva za ostanak u registru birača države članice podrijetla trebalo bi se smatrati prikladnim kriterijem i najlakšim načinom - u svrhu dokazivanja zanimanja za nacionalni politički život, ne dovodeći u pitanje mogućnost tih država članica da od svojih građana zatraži da obnove takve zahtjeve nakon određenog razdoblja te na taj način potvrde da zanimanje i dalje postoji.

               (17)

               Kako bi se smanjilo opterećenje građana koji žive u inozemstvu, podnošenje zahtjeva za upis u registar ili zahtjeva za ostanak u registru birača trebalo bi se omogućiti elektroničkim puten.

               (18)

               Bilo bi važno osigurati pravovremene i odgovarajuće informacije građanima koji se sele u drugu državu članicu ili ondje borave o uvjetima pod kojima mogu zadržati svoje glasačko pravo te o praktičnim rješenjima,

         DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

               1.

               Ako politike država članica ograničavaju prava državljana da glasaju na nacionalnim izborima temeljem isključivo njihova boravišta, države članice trebale bi omogućiti svojim državljanima koji koriste pravo slobodnog kretanja i boravišta u Uniji da dokažu zanimanje za politički život u državi članici čiji su državljani, kako bi zadržali svoje glasačko pravo, uključujući i podnošenjem zahtjeva za ostanak u registru birača.

               2.

               Ako države članice dopuste svojim građanima koji borave u drugoj državi članici da zadrže pravo glasanja u nacionalnim izborima podnošenjem zahtjeva za ostanak u registru birača, to bi se trebalo omogućiti ne dovodeći u pitanje moguće popratne mjere država članica poput obveze ponovnog podnošenja zahtjeva nakon određenog razdoblja.

               3.

               Države članice, koje dopuštaju svojim građanima koji borave u drugoj državi članici da zadrže pravo glasanja na nacionalnim izborima podnošenjem zahtjeva ili obnavljanjem zahtjeva za ostanak u registru birača, trebale bi osigurati da se svi odgovarajući zahtjevi mogu podnijeti elektroničkim putem.

               4.

               Države članice koje predviđaju gubitak prava glasanja na nacionalnim izborima svojih građana koji borave u drugoj državi članici trebaju ih na odgovarajući način i pravovremeno obavijestiti o praktičnim postupcima za zadržavanje prava glasanja na nacionalnim izborima.
               Ova je Preporuka upućena državama članicama.

      Sastavljeno u Bruxellesu 29. siječnja 2014.

            Za Komisiju

         Viviane REDING

            Potpredsjednica

      (1)  COM(2010) 603.

      (2)  COM(2013) 269.

      (3)  Presuda Europskog suda za ljudska prava od 7. svibnja 2013. u slučaju Shindler.


title: Preporuka br. H1 od 19. lipnja 2013. o presudi Gottardo u skladu s kojom se pogodnosti koje državljani određene države imaju na temelju bilateralne konvencije o socijalnoj sigurnosti s državom nečlanicom moraju priznati i radnicima koji su državljani drugih država članica  Tekst značajan za EGP i za Sporazum između EZ-a i Švicarske

text:
               27.9.2013

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 279/13

         PREPORUKA br. H1
   od 19. lipnja 2013.
   o presudi Gottardo u skladu s kojom se pogodnosti koje državljani određene države imaju na temelju bilateralne konvencije o socijalnoj sigurnosti s državom nečlanicom moraju priznati i radnicima koji su državljani drugih država članica
   (Tekst značajan za EGP i za Sporazum između EZ-a i Švicarske)
   2013/C 279/07
   ADMINISTRATIVNA KOMISIJA ZA KOORDINACIJU SUSTAVA SOCIJALNE SIGURNOSTI,
   uzimajući u obzir članak 72. točku (a) Uredbe (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (1) na temelju koje je Administrativna komisija odgovorna za rješavanje svih administrativnih pitanja ili pitanja tumačenja koja proizlaze iz odredbi Uredbe (EZ) br. 883/2004 i Uredbe (EZ) br. 987/2009 (2),
   uzimajući u obzir članak 72. točku (c) Uredbe (EZ) br. 883/2004 na temelju koje Administrativna komisija potiče i razvija suradnju među državama članicama i njihovim ustanovama u predmetima iz socijalne sigurnosti,
   u skladu s uvjetima iz članka 71. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 883/2004,
   budući da:

               (1)

               Načelo nediskriminacije na temelju državljanstva bitna je mjera zaštite slobode kretanja osoba, kako je utvrđeno u članku 21. stavku 1. i članku 45. stavku 1. UFEU-a. Time se podrazumijeva ukidanje svake diskriminacije među državljanima država članica.

               (2)

               U presudi Gottardo
                   (3) Sud je prema načelu utvrđenome u članku 45. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) presudio u predmetu u vezi s osobom s prebivalištem u Europskoj uniji, a koja je radila u Francuskoj, Italiji i Švicarskoj. Ta osoba nije ostvarila dovoljna prava na mirovinu u Italiji te je zatražila da se njezina razdoblja osiguranja navršena u Švicarskoj i Italiji zbroje, kako je utvrđeno bilateralnom konvencijom između Italije i Švicarske u korist njihovih državljana.

               (3)

               Sud je u ovom predmetu odlučio da ako određena država članica s trećom zemljom sklopi bilateralnu međunarodnu konvenciju o socijalnoj sigurnosti kojom se predviđa uzimanje u obzir razdoblja osiguranja navršenih u toj trećoj zemlji radi stjecanja prava na davanja za slučaj starosti, temeljnim načelom jednakog postupanja zahtjeva se od te države članice da državljanima drugih država članica prizna jednake pogodnosti kao one kojima njezini državljani raspolažu na temelju te konvencije, osim ako može objektivno opravdati odbijanje tih pogodnosti (4).

               (4)

               U vezi s tim, iz presude Suda proizlazi da njegovo tumačenje pojma „zakonodavstvo” iz članka 1. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 883/2004 ne može utjecati na obvezu svake države članice da poštuje načelo jednakog postupanja utvrđeno u članku 45. stavku 2. UFEU-a.

               (5)

               Sud je mišljenja da remećenje ravnoteže i uzajamnosti bilateralne međunarodne konvencije između države članice i treće zemlje ne predstavlja objektivno opravdanje na temelju kojeg bi država članica koja je stranka konvencije mogla odbiti proširivanje pogodnosti koje njezini državljani imaju na temelju te konvencije na državljane drugih država članica.

               (6)

               Sud nije prihvatio ni prigovore da bi se mogućim povećanjem financijskog opterećenja i administrativnim poteškoćama pri povezivanju s nadležnim tijelima dotične države nečlanice moglo opravdati neizvršavanje države članice koja je stranka bilateralne konvencije svojih obveza iz Ugovora.

               (7)

               Važno je da se na temelju ove presude donesu svi primjereni zaključci, što je ključno za državljane EU-a koji su iskoristili svoje pravo slobodnog kretanja u drugu državu članicu.

               (8)

               Prema tome, treba pojasniti da bilateralne konvencije o socijalnoj sigurnosti između države članice i treće zemlje treba tumačiti na način da se pogodnosti u kojima uživanju državljani države članice koja je stranka konvencije trebaju u načelu priznati i državljanima druge države članice koji se u objektivnom smislu nalaze u istoj situaciji.

               (9)

               Bez obzira na ujednačenu primjenu presude Gottardo na pojedinačne slučajeve, postojeće bilateralne konvencije potrebno je u načelu pregledati. U pogledu prethodno sklopljenih sporazuma, člankom 351. UFEU-a utvrđuje se sljedeće: „dotična država članica ili dotične države članice poduzimaju sve odgovarajuće korake za otklanjanje utvrđenih neusklađenosti”, a člankom 4. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije zahtjeva se da „Države članice poduzimaju sve odgovarajuće mjere, opće ili posebne, kako bi osigurale ispunjavanje obveza koje proizlaze iz Ugovorâ ili akata institucija Unije.”

               (10)

               U vezi s novim bilateralnim konvencijama o socijalnoj sigurnosti između države članice i treće zemlje važno je imati na umu da te konvencije trebaju sadržavati posebno upućivanje na načelo nediskriminacije na temelju državljanstva u odnosu na državljane drugih država članica koji su iskoristili svoje pravo slobodnog kretanja u državu članicu koja je stranka dotične konvencije.

               (11)

               Primjena presude Gottardo na pojedinačne slučajeve u velikoj mjeri ovisi o suradnji trećih zemalja, posebno jer moraju potvrditi navršena razdoblja osiguranja dotične osobe u toj zemlji.

               (12)

               Administrativna komisija treba riješiti to pitanje s obzirom na to da se presuda Gottardo odnosi na primjenu načela jednakog postupanja u području socijalne sigurnosti,

         OVIME PREPORUČUJE nadležnim službama i institucijama sljedeće:

               1.

               U skladu s načelom nediskriminacije između državljana određene države i državljana država članica koji su iskoristili svoje pravo slobodnog kretanja u skladu s člankom 21. stavkom 1. i člankom 45. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, odredbe iz konvencije o socijalnoj sigurnosti s trećom zemljom u načelu se primjenjuju i na državljane drugih država članica koji se nalaze u jednakoj situaciji kao državljani te države.

               2.

               Nove bilateralne konvencije o socijalnoj sigurnosti između države članice i treće zemlje trebaju u načelu sadržavati posebno upućivanje na načelo nediskriminacije na temelju državljanstva u odnosu na državljane druge države članice koji su iskoristili svoje pravo slobodnog kretanja u državu članicu koja je stranka dotične konvencije ili iz nje.

               3.

               Države članice trebaju o posljedicama ove Preporuke obavijestiti institucije u zemljama s kojima su potpisale konvencije o socijalnoj sigurnosti čije se odredbe primjenjuju samo na njihove državljane. Države članice koje su potpisale bilateralne konvencije s istim trećim zemljama mogu zajednički zatražiti takvu suradnju. Ta je suradnja nužna radi poštovanja zakonodavstva EU-a.

               4.

               Preporuka P1 prestaje važiti od dana primjene ove Preporuke.

               5.

               Ova se Preporuka objavljuje u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od prvog dana drugog mjeseca nakon njezine objave.

            Predsjednica Administrativne komisije

         Anne McMANUS

      (1)  SL L 166, 30.4.2004., str. 1.

      (2)  SL L 284, 30.10.2009., str. 1.

      (3)  Presuda od 15. siječnja 2002. u predmetu C-55/00, Elide Gottardo v Istituto nazionale della previdenza sociale (INPS), [2002.] ECR I-00413 i dalje.

      (4)  Presuda od 15. siječnja 2002. u predmetu C-55/00, Elide Gottardo v Istituto nazionale della previdenza sociale (INPS), [2002.] ECR I-00413, stavak 34.


title: Preporuka Vijeća od 14. srpnja 2015. o Nacionalnom programu reformi Češke Republike za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke Republike za 2015.

text:
               18.8.2015

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 272/32

         PREPORUKA VIJEĆA
   od 14. srpnja 2015.
   o Nacionalnom programu reformi Češke Republike za 2015. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke Republike za 2015.
   (2015/C 272/09)
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
   uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
   uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
   uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
   uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
   uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
   budući da:

               (1)

               Europsko vijeće složilo se 26. ožujka 2010. s prijedlogom Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., koja se temelji na pojačanoj koordinaciji ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je potrebno djelovanje radi jačanja potencijala Europe za održivi rast i konkurentnost.

               (2)

               Vijeće je 14. srpnja 2015. na temelju prijedloga Komisije donijelo Preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije, a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (2). One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja.

               (3)

               Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Preporuku (3) o Nacionalnom programu reformi 2014. za Češku Republiku i dalo mišljenje o ažuriranom Programu konvergencije Češke Republike za 2014.

               (4)

               Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra 2015. za koordinaciju ekonomske politike. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4) donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja u kojemu Češka Republika nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)

               Europsko vijeće podržalo je 18. prosinca 2014. prioritete za poticanje ulaganja, intenziviranje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)

               Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Češku Republiku za 2015. U njemu je ocijenjen napredak Češke Republike u traženju rješenja za preporuke za Češku Republiku donesene 8. srpnja 2014.

               (7)

               Češka Republika je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi 2015. i svoj Program konvergencije za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (8)

               Češka Republika je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. U svom Programu konvergencije za 2015. vlada namjerava postupno smanjiti ukupni deficit na 1,9 % BDP-a u 2015. te dalje na 0,6 % BDP-a u 2018. Vlada namjerava ostvariti srednjoročni cilj, to jest strukturni deficit od 1 % BDP-a, u 2018., no prema ponovno izračunatom strukturnom saldu (5) njegovo ostvarivanje predviđa se do 2016. Prema Programu konvergencije očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti gotovo 41 % u 2015. te se postupno smanjiti na 40,2 % u 2018. Makroekonomski scenarij na kojemu se temelje proračunska predviđanja je uvjerljiv, a mjere za podržavanje planiranih ciljeva deficita od 2016. nadalje dovoljno su određene. Međutim, postoji rizik da bi učinak planiranih mjera za prihod mogao biti manji od predviđenog. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2015. predviđa se ispunjenje referentnog mjerila za rashode u 2015. Predviđa se određeno odstupanje u 2016. budući da rast neto rashoda premašuje referentno mjerilo za 0,3 % BDP-a. Stoga će u 2016. biti potrebne daljnje mjere.
               Na temelju svoje ocjene Programa konvergencije i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije za 2015., Vijeće smatra da se očekuje da će se Češka Republika općenito uskladiti s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Uspostavljeni su glavni elementi trenutačnog fiskalnog okvira. Međutim, opseg srednjoročnog proračunskog planiranja i brojčanog fiskalnog pravila je ograničen, a izvršenje slabo. Nekoliko je puta izmijenjen i odgođen paket nacrta reforme, a trenutačno se njegovo donošenje planira tijekom 2015. Češka se i dalje suočava s izazovima koji se odnose na dugotrajnu fiskalnu održivost, a koji su uglavnom posljedica predviđenog rasta rashoda povezanih s mirovinama i zdravstvom. Određena poboljšanja, koja proizlaze iz povoljnijih demografskih projekcija, ostvarena su u izgledima za mirovinski sustav. Propisana dob za umirovljenje će se donesenim zakonima postupno povećati, ali srednjoročno planirane promjene su prespore. U tijeku su rasprave o promjenama postojećeg sustava indeksacije mirovinskog sustava, no zasada još nisu donesene nikakve mjere. Premda su poduzete određene mjere kako bi se poboljšali ekonomičnost i upravljanje u zdravstvenom sektoru, u tom je području ostvaren ograničen napredak. Pokazatelji kojima se mjere rezultati u bolničkom sektoru pokazuju da se liječenje ne provodi uvijek na troškovno učinkovit način, a raspodjelu sredstava otežavaju postojeće poteškoće u uvođenju sustava naknada troškova bolnica. Postoje i znakovi da liječnici opće prakse ne ispunjavaju na primjereni način svoju ulogu nadzora pristupa daljnjim upućivanjima. Javna nabava u zdravstvenom sektoru pogođena je velikim brojem nepravilnosti, što upućuje na nedostatne smjernice i nadzor.

               (9)

               Glavni izazovi u području oporezivanja jesu smanjivanje utaje poreza te kako učiniti ubiranje poreza jeftinijim i manje vremenski zahtjevnim i za porezne obveznike i za nadležna tijela. Ispunjavanje poreznih obveza i borba protiv utaje poreza prioriteti su za Češku Republiku koja poduzima niz koraka u tim područjima. Nekoliko je mjera koje se odnose i na izravne i na neizravne poreze doneseno 2015., a planiraju se daljnje mjere za 2016. Međutim, troškovi ispunjavanja poreznih obveza i dalje su previsoki. Standardiziranjem poreznih osnovica za porez na osobni dohodak te za doprinose za socijalnu sigurnost i zdravstveno osiguranje pridonijelo bi se pojednostavnjenju poreznog sustava, no ta promjena još nije uvedena, a trenutačno ne postoje planovi kojima bi se tražilo rješenje za taj problem. Rad na pojednostavnjenju poreznih prijava i povećavanju uporabe prethodno ispunjenih obrazaca ne obavlja se na sustavan način. Umjesto pojednostavnjenja sustava PDV-a Češka Republika je 2014. uvela treću stopu PDV-a. Ostvaren je ograničen napredak u smanjivanju razlika u poreznom tretmanu zaposlenika i samozaposlenih osoba. Porezni prihodi u Češkoj Republici i dalje uvelike ovise o oporezivanju rada, tako da su radnici s niskom primanjima, osobito oni koji nemaju djece, suočeni s relativno visokim poreznim opterećenjem rada. Mjerama koje stupaju na snagu 2015. oporezivanje rada donekle će se smanjiti za određene skupine, no sveukupno će te mjere imati ograničen učinak. Porez na nekretnine i porez za zaštitu okoliša (osim goriva) i dalje su niski, što upućuje na postojanje mogućnosti da se oporezivanje preusmjeri s rada na druga područja.

               (10)

               U 2014. ostvaren je ograničen napredak u ubrzanju reforme reguliranih struka, no srednjoročni nacionalni akcijski plan donesen u travnju 2015. sadržava niz konkretnih mjera i akcija za poboljšanje regulatornog okvira i uklanjanje neopravdanih i nerazmjernih zahtjeva.

               (11)

               Napori uloženi u traženje rješenja za problem korupcije proteklih godina znatno su se usporili. Najnovijim akcijskim planom za borbu protiv korupcije obuhvaćena su određena prioritetna područja. U njega su uključeni zakoni o financijskoj kontroli, državnom odvjetništvu, financiraju političkih stranaka, zaštiti zviždača, novoj politici upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu te izmjena Zakona o slobodnom pristupu informacijama. Međutim, čini se da se malo toga poduzima kako bi se ti zakoni i donijeli. Donošenjem i provedbom Zakona o državnim službenicima te povezanim mjerama vidljivo je da je Češka Republika započela rješavati probleme povezane s učinkovitošću i stabilnošću javne uprave. I upravne i regulatorne prepreke povezane s planiranjem ulaganja te nedostatak transparentnosti i dugotrajni postupci za dobivanje građevinskih dozvola i dozvola za uporabu zemljišta usporavaju javna ulaganja. Proteklih je godina javna nabava bila središte brojnih inicijativa, ali i dalje postoji zabrinutost u pogledu transparentnosti. To se osobito odnosi na neobjavljivanje ugovora o javnoj nabavi u središnjem registru. Postupci javne nabave nisu dovoljno učinkoviti jer institucije koje sudjeluju u natječajima ne dobivaju primjerene smjernice i osposobljavanje. Nadzor sustava i dalje je slab.

               (12)

               Sveukupna razina zaposlenosti trenutačno je visoka, no određene skupine u nepovoljnom položaju i dalje nisu dovoljno zastupljene na tržištu rada. To se odnosi na roditelje s malom djecom, niskokvalificirane radnike, osobe s invaliditetom i Rome. Poduzete su neke mjere za jačanje učinkovitosti i djelotvornosti javnih službi za zapošljavanje. Razina zaposlenosti mladih raste, a javne službe za zapošljavanje svojim uslugama pokušavaju osobito ciljati mlade. Ženama s djecom teško je sudjelovati na tržištu rada zbog nedostatka pristupačnih i kvalitetnih usluga skrbi za djecu te ograničenih mogućnosti fleksibilnog radnog vremena. Poduzete su mjere za povećanje dostupnosti skrbi za djecu, ali politike u području javne skrbi za najmlađu djecu i dalje su nedostatne.

               (13)

               Obrazovni rezultati u Češkoj Republici proteklih su se godina poboljšali, ali i dalje postoje strukturni izazovi. Sudjelovanje u visokoškolskom obrazovanju brzo je naraslo, no došlo je do zabrinutosti u vezi s padom u vještinama kod mlađih visokoškolsko obrazovanih osoba. Očekuje se da će se zakašnjelom reformom visokog obrazovanja, čije se donošenje planira za 2015., uvesti akreditacija ustanova, jače unutarnje osiguranje kvalitete i veća uporaba profiliranja studenata te poboljšati sustavi financiranja. Potrebno je zaposliti više učitelja u sektoru obveznog obrazovanja, ali zbog niskih plaća i negativnog viđenja tog zanimanja teško je privući talentirane kandidate. Novi karijerni sustav kojim bi se poboljšalo i zapošljavanje učitelja i njihov profesionalni razvoj trebao bi biti dovršen u prvoj polovini 2015. te uveden u rujnu 2016. Međutim, njegov će opći učinak uvelike ovisiti o dostupnim sredstvima. U međuvremenu i dalje nedostaje sveobuhvatan pristup ocjenjivanju i pružanju podrške školama i učenicima s lošijim rezultatima. Uvođenjem takvog pristupa pridonijelo bi se poboljšanju učinkovitosti i jednakosti u sektoru obrazovanja. Unatoč tome što je vlada donijela sveobuhvatnu strategiju za obrazovanje, napredak postignut u naporima da obrazovanje postane uključivije je ograničen. Pokazalo se da su mladi ljudi koji dolaze iz loših socioekonomskih prilika, među njim i Romi, manje uspješni u obrazovanju i na tržištu rada.

               (14)

               Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Češke Republike i objavila je u izvješću o Češkoj Republici za 2015. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Češkoj Republici u proteklim godinama. U obzir je uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socijalno-ekonomsku politiku u Češkoj Republici nego i njihovo poštovanje pravila i smjernica EU-a, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnog ekonomskog upravljanja Unijom pružanjem doprinosa budućim nacionalnim odlukama s razine EU-a. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku.

               (15)

               Vijeće je s obzirom na vlastitu ocjenu preispitalo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje (6) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

         PREPORUČUJE da Češka Republika u 2015. i 2016. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.

               Postići fiskalnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a u 2016. Dalje poboljšati ekonomičnost zdravstvenog sektora i njegovo upravljanje.

               2.

               Suzbijati utaju poreza, pojednostavniti porezni sustav i provesti plan borbe protiv korupcije. Poduzeti mjere za povećanje transparentnosti i učinkovitosti javne nabave, osobito uspostavom središnjeg registra ugovora javnih ugovora te jačanjem nadzora i pružanja smjernica.

               3.

               Smanjiti visoku razinu oporezivanja osoba s niskim primanjima preusmjeravanjem oporezivanja na druga područja. Dalje poboljšati dostupnost pristupačne skrbi za djecu.

               4.

               Donijeti reformu visokog obrazovanja. Osigurati primjereno osposobljavanje za učitelje, pružati podršku školama s lošijim rezultatima te poduzeti mjere za povećanje sudjelovanja kod djece u nepovoljnom položaju, među ostalima Roma.

      Sastavljeno u Bruxellesu 14. srpnja 2015.

            Za Vijeće

            Predsjednik

         P. GRAMEGNA

      (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

      (2)  Zadržana Odlukom Vijeća 2014/322/EU od 6. svibnja 2014. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2014. godinu (SL L 165, 4.6.2014., str. 49.).

      (3)  Preporuka Vijeća od 8. srpnja 2014. o Nacionalnom programu reformi Češke Republike za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke Republike za 2014. (SL C 247, 29.7.2014., str. 12.).

      (4)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

      (5)  Strukturni saldo kako ga je ponovno izračunala Komisija na temelju informacija iz Programa konvergencije u skladu sa zajednički dogovorenom metodologijom.

      (6)  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.