               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 26.4.2022.
            COM(2022) 166 final

            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o ovlašćivanju Komisije za otvaranje pregovora o izmjeni Sporazuma između Europske unije i Kraljevine Norveške o administrativnoj suradnji, suzbijanju prijevara i naplati tražbina u području poreza na dodanu vrijednost

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

                  Sporazum između Europske unije i Kraljevine Norveške („Norveška”) o administrativnoj suradnji, borbi protiv prijevara i naplati tražbina u području poreza na dodanu vrijednost („Sporazum”) stupio je na snagu u rujnu 2018. Sporazumom se državama članicama EU-a i Norveškoj omogućuje suradnja slična suradnji država članica na temelju Uredbe Vijeća (EU) br. 904/2010
                     1
                   i Direktive Vijeća 2010/24/EU
                     2
                   radi borbe protiv prijevara povezanih s PDV-om i radi uzajamne pomoći pri naplati potraživanja u području PDV-a.

               Međutim, u međuvremenu je uvedeno nekoliko izmjena Uredbe Vijeća (EU) 904/2010 i uvedeni su novi alati za administrativnu suradnju, konkretno Uredbom Vijeća (EU) 2018/1541
                  3
                o izmjeni te uredbe. Novi alati uključuju:

               – jačanje mreže Eurofisc pojačanim upravljanjem, takozvanim daljnjim mjerama (zajednička obrada i analiza podataka) i zajedničkim administrativnim istražnim radnjama (zajedničke revizije);

               – suradnja s drugim tijelima EU-a za izvršavanje zakonodavstva (Europolom, OLAF-om);

               – razmjena ključnih informacija o uvozu i vozilima.

               Uvedena je i mogućnost da se osim standardnih obrazaca upotrebljavaju i druga sredstva za razmjenu informacija.

                  Člankom 41. stavkom 5. Sporazuma utvrđuju se formalnosti u slučaju da stranka Sporazuma želi revidirati Sporazum. Ta stranka podnosi prijedlog Zajedničkom odboru koji daje preporuke, posebno za početak pregovora u skladu s pravilima za međunarodne pregovore stranaka.

                  Kraljevina Norveška je 25. studenoga 2021., na drugom sastanku Zajedničkog odbora EU-a i Norveške osnovanog na temelju članka 41. stavka 1. Sporazuma, službeno podnijela zahtjev za dopunu i izmjenu Sporazuma kako bi se:

               ·uzeli u obzir novouvedeni alati za administrativnu suradnju (korištenje drugih sredstava za razmjenu informacija osim standardnih obrazaca, zajedničke administrativne istražne radnje i daljnje mjere u okviru Eurofisca).

               ·ažuriralo upućivanje na Direktivu 95/46/EZ, koja je stavljena izvan snage Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka
                  4
               .

               Norveška je dosad aktivno sudjelovala u većini područja rada Eurofisca. Tijekom 2020. i 2021. Norveška je upozorila države članice na moguće prijevare i mogući gubitak PDV-a u iznosu od 5 milijardi EUR u području emisijskih jedinica za ugljik.

               Izmjenom Sporazuma radi uključivanja navedenih novih alata omogućila bi se bolja suradnja i pojačala borba protiv prijevara, čime bi se osigurala dodana vrijednost za obje stranke Sporazuma (Norveška i države članice EU-a).

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

                  Jačanje administrativne suradnje s trećim zemljama u području PDV-a jedna je od mjera najavljenih u Komunikaciji Europske komisije iz 2020. o pravednom i jednostavnom oporezivanju kojim se podupire oporavak
                     5

                  Nadalje, treba napomenuti da bi pregovori s Norveškom obuhvatili alate za suradnju koji su već na snazi i koje države članice EU-a primjenjuju na temelju Uredbe (EU) br. 904/2010.

                  Stoga je ova inicijativa, kojom bi se suradnja država članica EU-a i Norveške uskladila s pravnom stečevinom EU-a, u skladu s trenutačnom politikom Komisije u području PDV-a.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Ovaj se prijedlog podnosi Vijeću u skladu s člankom 218. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

                  Člankom 3. stavkom 2. UFEU-a određeno je da, uz područja isključive nadležnosti Unije navedena u članku 3. stavku 1. UFEU-a, Unija „ima i isključivu nadležnost za sklapanje međunarodnog sporazuma kada je njegovo sklapanje predviđeno zakonodavnim aktom Unije ili ako je takav sporazum potreban kako bi Uniji omogućio izvršavanje njezine unutarnje nadležnosti ili u mjeri u kojoj bi njegovo sklapanje moglo utjecati na zajednička pravila ili izmijeniti njihov opseg”.

                  U skladu s dosljednom sudskom praksom Suda, određenim se sporazumom smije utjecati na zajednička pravila ili izmijeniti njihovo područje primjene ako sporazum obuhvaća područja u kojima postoje mjere usklađivanja
                     6
                  .

                  Predmet revizije Sporazuma, tj. obuhvaćanje novih alata za administrativnu suradnju uvedenih Uredbom Vijeća (EU) 2018/1541, u isključivoj je nadležnosti Unije. Upućivanja na Direktivu 95/46/EZ u Uredbi (EU) 2016/679 mogu se ažurirati u okviru Zajedničkog odbora u skladu s člankom 41. stavkom 2. točkom (k) Sporazuma. Međutim, to se ažuriranje može uključiti i u ponovno otvorene pregovore o tekstu Sporazuma.

                  Norveška je na drugom sastanku Zajedničkog odbora održanom 25. studenoga 2021. službeno zatražila otvaranje pregovora o izmjeni Sporazuma kako je predviđeno člankom 41. stavkom 5. Sporazuma.

               •Proporcionalnost

                  Instrumentima suradnje koje treba uključiti u izmjenu Sporazuma poštovat će se načelo proporcionalnosti i neće se prelaziti ono što je potrebno za ostvarenje cilja osiguravanja zajedničkog okvira za administrativnu suradnju između Europske unije i Kraljevine Norveške u području PDV-a. Tom izmjenom Sporazuma tijelima država članica EU-a nadležnima za primjenu zakonodavstva o PDV-u omogućit će se da s norveškim poreznim tijelima surađuju na isti način na koji međusobno surađuju u EU-u i na temelju pravne stečevine EU-a.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               •Savjetovanja s dionicima

               Norveška je na drugom sastanku Zajedničkog odbora održanom 25. studenoga 2021. podnijela nacrt Odluke Zajedničkog odbora u kojem predlaže ponovno otvaranje pregovora radi izmjene Sporazuma, kako je predviđeno člankom 41. stavkom 5.

               Kao takav, taj nacrt Odluke Zajedničkog odbora nije obvezujući za Komisiju te će se donijeti (pisanim postupkom) tek nakon što Vijeće odobri Komisiji da ponovno otvori pregovore o izmjeni Sporazuma.

               Radna skupina Vijeća za porezna pitanja obaviještena je 8. prosinca 2021. o zahtjevu Norveške za izmjenu Sporazuma.

                  Radna skupina Vijeća za porezna pitanja bit će obaviještena o stanju pregovora tijekom cijelog procesa, a o rezultatima pregovora provest će se savjetovanje s njom.

               •Procjena učinka

               U skladu s instrumentom br. 7. za bolju regulativu
                  7
                procjena učinka nije potrebna ako se učinak ne može jasno utvrditi ex ante, ako su učinci neznatni ili ako Komisija u tom području nema previše opcija.

               Budući da je razina detaljnosti preporuke i dalje vrlo općenita i omogućuje znatnu fleksibilnost, ispunjen je prvi uvjet naveden u instrumentu br. 7 za bolju regulativu. Nadalje, preporukom se Komisija u ovoj fazi ne obvezuje na određeno stajalište. Predviđena Preporuka Komisije uključivat će samo „odobrenje” Vijeća za otvaranje pregovora s Norveškom. Stoga nema nikakvog utjecaja ni na porezna tijela ni na porezne obveznike EU-a. Pregovori će biti usmjereni na nekoliko administrativnih alata koji bi se mogli uvrstiti u važeći sporazum između EU-a i Norveške o suradnji u području PDV-a. Komisija nema previše opcija jer je preporuka obvezni korak prema otvaranju pregovora s trećom zemljom.

                  U praksi, ishod predviđene Preporuke neće biti novi pravni akt, nego samo ponovno otvaranje pregovora.

               •Temeljna prava

                  Predviđenim sporazumom poštovat će se temeljne vrijednosti Europske unije utvrđene u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji i Povelji Europske unije o temeljnim pravima.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Prijedlog ne utječe na proračun EU-a.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o ovlašćivanju Komisije za otvaranje pregovora o izmjeni Sporazuma između Europske unije i Kraljevine Norveške o administrativnoj suradnji, suzbijanju prijevara i naplati tražbina u području poreza na dodanu vrijednost

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavak 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)
                     Okvir za suradnju na temelju Sporazuma između Europske unije i Kraljevine Norveške o administrativnoj suradnji, suzbijanju prijevara i naplati tražbina u području poreza na dodanu vrijednost
                  8
                („Sporazum”) već je polučio vrlo pozitivne rezultate, što se pokazalo na drugom sastanku Zajedničkog odbora održanom u Oslu 25. studenoga 2021.

               (2)
                     Države članice imale bi koristi od proširenja alata za suradnju za djelotvorniju suradnju s Norveškom, posebno u pogledu daljnjih mjera u okviru Eurofisca.

               (3)
                     Trebalo bi otvoriti pregovore radi izmjene Sporazuma,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisija se ovlašćuje za otvaranje pregovora, u ime Unije, o izmjeni Sporazuma između Europske unije i Kraljevine Norveške o administrativnoj suradnji, suzbijanju prijevara i naplati tražbina u području poreza na dodanu vrijednost.

               Članak 2.

               Pregovaračke smjernice utvrđene su u Prilogu.

               Članak 3.

               Pregovori se vode uz savjetovanje s Radnom skupinom Vijeća zaduženom za porezna pitanja.

               Članak 4.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Uredba Vijeća (EU) br. 904/2010 od 7. listopada 2010. o administrativnoj suradnji i suzbijanju prijevare u području poreza na dodanu vrijednost (SL L 268, 12.10.2010., str. 1.).

                     (2)

                        Direktiva Vijeća 2010/24/EU od 16. ožujka 2010. o uzajamnoj pomoći kod naplate potraživanja vezanih za poreze, carine i druge mjere (SL L 84, 31.3.2010., str. 1.).

                     (3)

                        Uredba Vijeća (EU) 2018/1541 od 2. listopada 2018. o izmjeni uredbi (EU) br. 904/2010 i (EU) 2017/2454 u pogledu mjera za jačanje administrativne suradnje u području poreza na dodanu vrijednost (SL L 259/1, 16.10.2018., str. 1.–11.).

                     (4)

                        Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.–88.).

                     (5)

                        Mjera 14, COM/2020/312 final

                     (6)

                        Mišljenje Suda 3/15, ECLI:EU:C:2017:114, točka 118. i u njemu citirana sudska praksa.

                     (7)

                        https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/br_toolbox-nov_2021_en_0.pdf

                     (8)

                        https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX%3A22018A0801%2801%29

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 26.4.2022.
            COM(2022) 166 final

            PRILOG

            Preporuci za ODLUKU VIJEĆA
            o ovlašćivanju Komisije za otvaranje pregovora o izmjeni Sporazuma između Europske unije i Kraljevine Norveške o administrativnoj suradnji, suzbijanju prijevara i naplati potraživanja u području poreza na dodanu vrijednost

               PRILOG

               SMJERNICE ZA PREGOVORE O IZMJENI SPORAZUMA IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I KRALJEVINE NORVEŠKE O ADMINISTRATIVNOJ SURADNJI, SUZBIJANJU PRIJEVARA I NAPLATI POTRAŽIVANJA U PODRUČJU POREZA NA DODANU VRIJEDNOST

                  Sporazum između Europske unije i Kraljevine Norveške („Norveška”) o administrativnoj suradnji, borbi protiv prijevara i naplati potraživanja u području poreza na dodanu vrijednost („Sporazum”) stupio je na snagu u rujnu 2018. Sporazumom se državama članicama EU-a i Norveškoj omogućuje suradnja slična suradnji država članica na temelju Uredbe Vijeća (EU) br. 904/2010
                     1
                   i Direktive Vijeća 2010/24/EU
                     2
                   radi borbe protiv prijevara povezanih s PDV-om i radi uzajamne pomoći pri naplati potraživanja u području PDV-a.

                  Međutim, u međuvremenu je uvedeno nekoliko izmjena Uredbe Vijeća (EU) 904/2010 i uvedeni su novi alati za administrativnu suradnju, konkretno Uredbom Vijeća (EU) 2018/1541
                     3
                   o izmjeni te uredbe. Novi alati uključuju:

               (a)jačanje mreže Eurofisc pojačanim upravljanjem, takozvanim daljnjim mjerama (zajednička obrada i analiza podataka) i zajedničkim administrativnim istražnim radnjama (zajedničke revizije);

               (b)mogućnost da se osim standardnih obrazaca upotrebljavaju i druga sredstva za razmjenu informacija;

               (c)razmjenu informacija s drugim tijelima EU-a za izvršavanje zakonodavstva (Europolom, OLAF-om);

               (d)razmjenu ključnih informacija o uvozu i vozilima.

               Međutim, alati navedeni u prethodnim točkama (c) i (d) nisu korisni za suradnju država članica EU-a s Norveškom.

                  Nadalje, u Sporazumu sklopljenom 2018. upućuje se na Direktivu 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka, koja je stavljena izvan snage Uredbom (EU) br. 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka
                     4
                  .

                  Stoga bi cilj pregovora trebao biti dvojak:

               (1)osigurati državama članicama EU-a, u mjeri u kojoj je to moguće i potrebno, nove alate za suradnju s Norveškom, slične onima koji su Uredbom (EU) 2018/1541 uvedeni u Uredbu 904/2010. Pregovori bi posebno trebali obuhvaćati:

               –razmjenu informacija korištenjem drugih sredstava osim standardnih obrazaca;

               –zajedničke administrativne istražne radnje;

               –daljnje mjere Eurofisca.

               (2)ažuriranje pravnih upućivanja na Direktivu 95/46/EZ upućivanjima na Uredbu (EU) 2016/679.

                  Pregovori ne bi trebali dovesti do mogućnosti da Norveška „pristupa bazama podataka država članica”.

                     (1)

                        Uredba Vijeća (EU) br. 904/2010 od 7. listopada 2010. o administrativnoj suradnji i suzbijanju prijevare u području poreza na dodanu vrijednost (SL L 268, 12.10.2010., str. 1.).

                     (2)

                        Direktiva Vijeća 2010/24/EU od 16. ožujka 2010. o uzajamnoj pomoći kod naplate potraživanja vezanih za poreze, carine i druge mjere (SL L 84, 31.3.2010., str. 1.).

                     (3)

                        Uredba Vijeća (EU) 2018/1541 od 2. listopada 2018. o izmjeni uredbi (EU) br. 904/2010 i (EU) 2017/2454 u pogledu mjera za jačanje administrativne suradnje u području poreza na dodanu vrijednost (SL L 259/1, 16.10.2018., str. 1.–11.).

                     (4)

                        Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.–88.).


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.2.2021.
            COM(2021) 76 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Paname u skladu s člankom XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini iz 1994. u pogledu povlačenja njezinih carinskih kvota WTO-a za tekuće mlijeko i kondenzirano mlijeko

               OBRAZLOŽENJE

               KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Priopćenjem od 12. kolovoza 2020. s referentnom oznakom G/SECRET/45 Panama je obavijestila članice WTO-a o namjeri da iz svojeg rasporeda koncesija CXLI. povuče svoje carinske kvote za tekuće mlijeko i kondenzirano mlijeko iz tarifnih stavki 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 i 0402.99.99, u skladu s postupkom utvrđenim u članku XXVIII. stavku 1. Općeg sporazuma o carinama i trgovini iz 1994. (GATT iz 1994.). Istovremeno, Panama je obavijestila da je spremna pregovarati i savjetovati se sa zainteresiranim članicama (tj. važnim dobavljačima i nositeljima prava početnih pregovora o predmetnim tarifnim stavkama), u skladu s člankom XXVIII. GATT-a iz 1994. U tu svrhu, Panama je dostavila statističke podatke o uvozu za posljednje tri godine za koje su podaci dostupni razvrstane po zemlji podrijetla.

                  Prema članku XXVIII. GATT-a iz 1994., kao članica WTO-a koja ima pravo početnih pregovora o tarifnim stavkama koje obuhvaćaju kondenzirano mlijeko (0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 i 0402.99.99) i kao važan dobavljač za tarifne stavke koje obuhvaćaju tekuće mlijeko (0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90), Europska unija ima pravo pregovaranja s Panamom o primjerenoj kompenzaciji, kako bi se održala opća razina koncesija koja nije manje povoljna za trgovinu od one prije izmjene koju Panama namjerava provesti.

               U skladu s „Postupkom pregovaranja prema članku XXVIII.”, koji je Vijeće GATT-a prihvatilo 10. studenoga 1980.
                  1
               , Europska unija je 26. listopada 2020. podnijela izjavu o interesu kao članica koji ima pravo početnih pregovora o proizvodima razvrstanima u oznaku HS 0402 te kao članica koja je važan dobavljač proizvoda razvrstanih u oznake HS 0401 10 i 0401 20.

               Cilj je prijedloga dobivanje odobrenja Vijeća kojim se Komisiju ovlašćuje za otvaranje pregovora s Panamom u skladu s člankom XXVIII. GATT-a iz 1994. u cilju dogovaranja adekvatne kompenzacije za EU nakon odluke Paname da iz rasporeda koncesija CXLI. povuče određene carinske koncesije za tekuće mlijeko i kondenzirano mlijeko.

               Ovim se prijedlogom ne dovodi u pitanje Preporuka Komisije od 29. srpnja 2015. (COM(2015) 369 final) o odobravanju otvaranja pregovora u skladu s člankom XXIV. stavkom 6. i/ili člankom XXVIII. GATT-a iz 1994. s članicama WTO-a koje mijenjaju svoje carinske koncesije.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

                  Prijedlog je u skladu s trgovinskom politikom EU-a i s pravilima Svjetske trgovinske organizacije.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Nije primjenjivo.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Komisija ne navodi materijalnu pravnu osnovu kada preporučuje Vijeću donošenje odluke o odobravanju pregovora o međunarodnom sporazumu. Stoga se kao pravna osnova za ovaj prijedlog navode članak 218. stavci 3. i 4.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  U skladu s člankom 5. stavkom 3. UEU-a načelo supsidijarnosti ne primjenjuje se u područjima isključive nadležnosti EU-a. Zajednička trgovinska politika navodi se kao jedno od područja u isključivoj nadležnosti Unije iz članka 3. UFEU-a. Pregovori u skladu s člankom XXVIII. GATT-a odnose se na pitanja u okviru trgovinske politike.

               •Proporcionalnost

               Ovom se Preporukom Vijeću predlaže da Komisiju ovlasti da u ime EU-a otvori pregovore s Panamom u skladu s člankom XXVIII GATT-a iz 1994. Panama je obavijestila članice WTO-a o svojoj namjeri da pregovara u skladu s člankom XXVIII. GATT-a iz 1994. kako bi iz svojeg rasporeda koncesija CXLI. povukla svoje carinske kvote za tekuće mlijeko i kondenzirano mlijeko iz tarifnih stavki 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 i 0402.99.99. Prema pravilima WTO-a, Europska unija kao članica WTO-a koji ima pravo početnih pregovora o tarifnim stavkama koje obuhvaćaju kondenzirano mlijeko (0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 i 0402.99.99) te kao važan dobavljač za tarifne stavke koje obuhvaćaju tekuće mlijeko (0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90) ima pravo pregovarati s Panamom o primjerenoj kompenzaciji.  Predložena preporuka Komisije u skladu je s načelom proporcionalnosti i neophodna s obzirom na prethodno navedene ciljeve.

               •Odabir instrumenta

                  Jedini dostupni instrument za postizanje navedenog cilja jest međunarodni sporazum. Odobrenje za otvaranje pregovora o međunarodnom sporazumu stoga je neophodno.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               •Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Nije primjenjivo.

               •Savjetovanja s dionicima

                  Nije primjenjivo. Prema pravilima WTO-a pregovori u skladu s člankom XXVIII. GATT-a iz 1994. trebali bi se voditi u najvećoj mogućoj tajnosti.

               •Prikupljanje i primjena stručnog znanja

                  Nije primjenjivo.

               •Procjena učinka

                  Nije primjenjivo.

               •Primjerenost i pojednostavnjenje propisa

                  Nije primjenjivo.

               •Temeljna prava

                  Nije primjenjivo.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Nije primjenjivo.

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Nije primjenjivo.

               •Dokumenti s objašnjenjima (za direktive)

                  Nije primjenjivo.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga

                  Nije primjenjivo.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Paname u skladu s člankom XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini iz 1994. u pogledu povlačenja njezinih carinskih kvota WTO-a za tekuće mlijeko i kondenzirano mlijeko

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

                  uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavke 3. i 4.,

                  uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

                  budući da:

               (1)Panama je 12. kolovoza 2020. obavijestila članice Svjetske trgovinske organizacije (WTO) o namjeri da pokrene pregovore u skladu s člankom XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini iz 1994. („GATT iz 1994.”) kako bi iz svojeg rasporeda koncesija CXLI. povukla svoje carinske kvote za tekuće mlijeko i kondenzirano mlijeko iz tarifnih stavki 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 i 0402.99.99, u skladu s postupkom utvrđenim u članku XXVIII. stavku 1 GATT-a iz 1994.

               (2)Unija je 26. listopada 2020. dostavila Panami svoju izjavu o interesu kao članica WTO-a koja ima pravo početnih pregovora o tarifnim stavkama koje obuhvaćaju kondenzirano mlijeko i kao važan dobavljač u pogledu tarifnih stavki koje obuhvaćaju tekuće mlijeko, s obzirom na koncesije koje su predmet pregovora i savjetovanja u skladu s člankom XXVIII. GATT-a iz 1994.

               (3)Komisiju bi stoga trebalo ovlastiti za otvaranje pregovora s Panamom u skladu s člankom XXVIII. GATT-a iz 1994. u cilju dogovaranja adekvatne kompenzacije za Uniju nakon odluke Paname da iz rasporeda koncesija CXLI. povuče određene carinske koncesije za tekuće mlijeko i kondenzirano mlijeko,

               DONIJELA JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisiju se ovlašćuje da u ime Unije pregovara s Panamom o sporazumu o primjerenoj kompenzaciji u skladu s člankom XXVIII. GATT-a iz 1994., nakon odluke Paname da iz svojeg rasporeda koncesija CXLI. povuče kvote za tekuće mlijeko i kondenzirano mlijeko iz tarifnih stavki 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 i 0402.99.99.

               Članak 2.

               Pregovaračke smjernice utvrđene su u Prilogu.

               Članak 3.

                  Pregovori će se voditi uz savjetovanje s Odborom za trgovinsku politiku.

               Članak 4.

                  Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Smjernice donesene 10. studenoga 1980., dokumenti GATT-a C/113 i C/113/Corr.1, GATT BISD 27S/26-28.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.2.2021.
            COM(2021) 76 final
            PRILOG

            Preporuci zaODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i Paname u skladu s člankom XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini iz 1994. u pogledu povlačenja njezinih carinskih kvota WTO-a za tekuće mlijeko i kondenzirano mlijeko

               PRILOG

               ·Komisija pregovara o sporazumu s Panamom u skladu s člankom XXVIII. GATT-a iz 1994.
                  1
               , nakon odluke Paname da iz svojeg rasporeda koncesija CXLI. povuče svoje carinske kvote za tekuće mlijeko i kondenzirano mlijeko iz tarifnih stavki 0401.10.00, 0401.20.10, 0401.20.90, 0402.91.91, 0402.91.92, 0402.91.99, 0402.99.91, 0402.99.92 i 0402.99.99.

               ·Komisija vodi pregovore s ciljem postizanja dogovora s Panamom o adekvatnoj kompenzaciji nakon odluke Paname da iz svojeg rasporeda koncesija CXLI. povuče svoje carinske kvote za tekuće mlijeko i kondenzirano mlijeko.

               ·Komisija je dužna poštovati relevantna pravila WTO-a, a posebno članak XXVIII. GATT-a iz 1994. i Dogovor o tumačenju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini 1994.
                  2

               ·Komisija izvješćuje Vijeće o ishodu pregovora i, prema potrebi, o svim problemima koji se pojave tijekom pregovora.

                     (1)

                        https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/gatt47_01_e.htm.

                     (2)

                        https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/12-28_e.htm.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 2.6.2021.
            COM(2021) 509 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2021.
            {SWD(2021) 501 final}

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2021.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               nakon savjetovanja s Gospodarskim i financijskim odborom,

               budući da:

               (1)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju
                  2
                iz Pakta o stabilnosti i rastu
                  3
               . U toj je komunikaciji iznijela svoje stajalište da su zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada uzrokovanog pandemijom bolesti COVID-19 ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s tom Komisijinom procjenom. Općom klauzulom o odstupanju državama članicama omogućena je proračunska fleksibilnost za suočavanje s krizom i olakšana koordinacija proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada. Njezinom aktivacijom svakoj državi članici dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Komisija je 17. rujna 2020. u svojoj Godišnjoj strategiji održivog rasta najavila da će se opća klauzula o odstupanju primjenjivati i u 2021.
                  4

               (2)Vijeće je 20. srpnja 2020. Španjolskoj
                  5
                preporučilo da u skladu s općom klauzulom o odstupanju poduzme sve potrebne mjere za djelotvoran odgovor na pandemiju, održavanje gospodarstva i potporu oporavku koji će uslijediti. Preporučilo je i da Španjolska, kada to gospodarski uvjeti dopuste, nastavi provoditi fiskalne politike kako bi postigla razborite srednjoročne fiskalne pozicije i osigurala održivost duga, uz istodobno poticanje ulaganja.

               (3)Vijeće je u Preporuci o ekonomskoj politici europodručja naznačilo da bi fiskalne politike u svim državama članicama i dalje trebale ostati poticajne tijekom 2021. i da bi mjere politike trebale biti prilagođene okolnostima u pojedinim zemljama, pravodobne, privremene i ciljane
                  6
               . Kada epidemiološki i gospodarski uvjeti to dopuste, trebalo bi početi postupno ukidati izvanredne mjere, istodobno nastojeći ublažiti socijalne posljedice krize i njezin učinak na tržište rada. Fiskalne politike trebalo bi nastaviti provoditi s ciljem da se postignu razborite srednjoročne fiskalne pozicije i osigura održivost duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Države članice trebale bi nastaviti provoditi reforme kojima se jačaju pokrivenost, primjerenost i održivost zdravstvenih sustava i sustava socijalne zaštite za sve.

               (4)Komisija je 18. studenoga 2020. donijela mišljenja o nacrtima proračunskih planova država članica europodručja za 2021., koja su se temeljila na kvalitativnoj procjeni fiskalnih mjera. Komisija smatra da je nacrt proračunskog plana Španjolske općenito u skladu s preporukama za fiskalnu politiku koje je Vijeće donijelo 20. srpnja 2020. te da se većinom mjera iz plana podupire gospodarska aktivnost u kontekstu znatne neizvjesnosti.

               (5)Instrumentom Next Generation EU, uključujući Mehanizam za oporavak i otpornost, zajamčit će se održiv, uključiv i pravedan oporavak. Uredba (EU) 2021/241 o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost
                  7
                stupila je na snagu 19. veljače 2021. Tim instrumentom pružit će se financijska potpora provedbi reformi i ulaganjima i generirati fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima EU-a. Pridonijet će gospodarskom oporavku, provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije te jačanju otpornosti gospodarstava i njihova potencijalnog rasta. Omogućit će i poboljšanje javnih financija u kratkoročnom razdoblju i pridonijeti jačanju njihove održivosti, rastu i otvaranju radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju.

               (6)Komisija je 3. ožujka 2021. donijela Komunikaciju s daljnjim smjernicama politike kako bi se olakšala koordinacija fiskalnih politika i izrada programa stabilnosti i konvergencije država članica
                  8
               . Opći smjer fiskalne politike, uzimajući u obzir nacionalne proračune i Mehanizam za oporavak i otpornost, trebao bi u 2021. i 2022. ostati poticajan. Istodobno bi, u kontekstu postupne normalizacije gospodarske aktivnosti u drugoj polovini 2021., fiskalne politike država članica u 2022. trebale biti diferenciranije. Države članice trebale bi u svojim fiskalnim politikama uzeti u obzir stupanj oporavka, fiskalnu održivost te potrebu za smanjenjem gospodarskih, socijalnih i teritorijalnih razlika. S obzirom na potrebu za potporom održivom oporavku u Uniji, države članice s niskim rizicima za održivost trebale bi usmjeriti proračune na održavanje poticajne fiskalne politike u 2022., uzimajući u obzir učinak Mehanizma za oporavak i otpornost. Države članice s visokim razinama duga trebale bi provoditi razborite fiskalne politike, zadržati državna ulaganja te iskoristiti bespovratna sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih visokokvalitetnih projekata ulaganja i strukturne reforme. U razdoblju nakon 2022. pri izradi fiskalnih politika trebalo bi nastaviti uzimati u obzir snagu oporavka, stupanj ekonomske neizvjesnosti i fiskalnu održivost. Preusmjeravanje fiskalnih politika prema postizanju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija, među ostalim postupnim i pravodobnim ukidanjem mjera potpore, pridonijet će srednjoročnoj fiskalnoj održivosti.

               (7)Komisija je u Komunikaciji od 3. ožujka 2021. iznijela stajalište da bi odluku o deaktivaciji ili nastavku primjene opće klauzule o odstupanju trebalo donijeti u okviru ukupne ocjene stanja gospodarstva, pri čemu bi ključni kvantitativni kriterij bio razina gospodarske aktivnosti u Uniji ili europodručju u usporedbi s razinama prije krize (krajem 2019.). Na temelju proljetne prognoze za 2021. Komisija je 2. lipnja zaključila da su ispunjeni uvjeti za nastavak primjene opće klauzule o odstupanju u 2022. i njezinu deaktivaciju od 2023. Nakon deaktivacije opće klauzule o odstupanju i dalje će se u obzir uzimati konkretna situacija u pojedinoj zemlji
                  9
               .

               (8)Španjolska je 30. travnja 2021. dostavila svoj Program stabilnosti za 2021., u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

               (9)Na temelju podataka koje je Eurostat potvrdio, deficit opće države u Španjolskoj iznosio je u 2020. 11,0 % BDP-a, a dug opće države povećao se na 120,0 % BDP-a. Godišnja promjena primarnog proračunskog salda iznosila je 8,1 % BDP-a, uključujući diskrecijske proračunske mjere u iznosu od 4,0 % BDP-a za potporu gospodarstvu te djelovanje automatskih stabilizatora. Španjolska je pružila i potporu za likvidnost poduzećima i kućanstvima (kao što su jamstva i odgode plaćanja poreza koji nemaju izravan i neposredan učinak na proračun), koja se procjenjuje na 8,0 % BDP-a.

               Komisija je 2. lipnja 2021. objavila izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3. UFEU-a. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Španjolske jer je njezin deficit opće države 2020. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, dok je njezin dug opće države premašio referentnu vrijednost od 60 % BDP-a utvrđenu Ugovorom i nije se smanjio zadovoljavajućim tempom. U izvješću je zaključeno da nije ispunjen kriterij deficita i da nije poštovan kriterij duga.

               (10)Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije nadležnih tijela realan je za 2021. i 2022. Odstupanje od 0,6 postotnih bodova BDP-a između procjena Komisije (5,9 %) i Programa (6,5 %) za rast BDP-a u 2021. objašnjava se nešto različitim profilima potrošnje povezanima s bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost. Komisija očekuje postupniju apsorpciju bespovratnih sredstava, a makroekonomski scenarij iz Programa stabilnosti temelji se na pojačanoj upotrebi sredstava na početku razdoblja, što dovodi do većeg gospodarskog rasta. Predviđanja su u 2022. uglavnom usklađena i imaju tek manje razlike.

               (11)Vlada u Programu stabilnosti za 2021. predviđa smanjenje deficita opće države s 11,0 % BDP-a u 2020. na 8,4 % BDP-a u 2021. te smanjenje udjela duga na 119,5 % BDP-a u 2021. Prema programu, promjena primarnog proračunskog salda u 2021. u odnosu na razinu prije krize (2019.) iznosi 5,8 % BDP-a, što odražava diskrecijske proračunske mjere za potporu gospodarstvu te djelovanje automatskih stabilizatora. Ta su predviđanja iznad Komisijine proljetne prognoze 2021., u kojoj se predviđa da će deficit iznositi 7,6 % BDP-a. Do razlike je došlo zbog različitih predviđanja državnih rashoda. Konkretno, Komisija očekuje da će državni rashodi za socijalne transfere i drugi rashodi biti manji nego što su predviđeni u Programu stabilnosti.

               (12)Kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 i posljedični gospodarski pad, Španjolska je donijela proračunske mjere za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pružanje pomoći osobito pogođenim građanima i sektorima. Tim snažnim političkim odgovorom ublaženo je smanjenje BDP-a, što je pak ograničilo povećanje državnog deficita i javnog duga. Fiskalne mjere trebale bi pružiti najveću moguću potporu bez prejudiciranja budućih fiskalnih kretanja. Stoga se njima ne bi smjelo trajno opteretiti javne financije. Ako države članice uvedu trajne mjere, trebaju ih na odgovarajući način financirati kako bi se u srednjoročnom razdoblju postigla proračunska neutralnost. Mjere koje je Španjolska poduzela u 2020. i 2021. u skladu su s Preporukom Vijeća od 20. srpnja 2020. Diskrecijske mjere koje je vlada donijela 2020. i 2021. bile su privremene ili popraćene kompenzacijskim mjerama.

               (13)Program stabilnosti za 2021. sadržava pretpostavku da ulaganja i reforme financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost iznose 0,04 % BDP-a u 2020., 1,8 % u 2021., 1,9 % u 2022., 1,4 % u 2023. i 0,1 % u 2024. Financiranje iz Mehanizma planira se gotovo u potpunosti iskoristiti u okviru programskog razdoblja jer bi se oko 95 % bespovratnih sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost dodijeljenih Španjolskoj iskoristilo u razdoblju 2021.–2023. U Programu se navodi i mogućnost naknadnog traženja zajmova u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost u iznosu od 6,3 % BDP-a. To bi moglo udvostručiti opseg španjolskog Plana za oporavak i otpornost. Međutim, fiskalna predviđanja u okviru Programa stabilnosti ne uključuju izravan učinak bespovratnih sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost na planove prihoda i rashoda, već samo neizravan učinak na prihode povezan s većim rastom BDP-a. Komisijina proljetna prognoza ne uključuje u potpunosti bespovratna sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost kako ih je Španjolska predvidjela u svojim proračunskim projekcijama do 2022. zbog različitih pretpostavki o tome kada će projekti u okviru španjolskog Plana za oporavak i otpornost napredovati do faze u kojoj će se rashodi stvarno izvršavati kako bi i oni počeli utjecati na rast BDP-a.

               (14)U trenutačnim okolnostima potrebno je razmotriti utvrđene pokazatelje fiskalne prilagodbe iz Uredbe (EZ) br. 1466/97. Prvo, postoji znatna neizvjesnost u pogledu procjena proizvodnog jaza. Drugo, fiskalna politika treba biti spremna za brzu prilagodbu razvoju pandemije, kako bi se nakon smanjenja zdravstvenih rizika preusmjerila s hitnih na ciljane mjere. Treće, trenutačne okolnosti obilježene su znatnim odgovorom politika za potporu gospodarskoj aktivnosti. Zbog znatnih prijenosa sredstava iz proračuna EU-a (npr. iz Mehanizma za oporavak i otpornost), utvrđeni pokazatelji ne odražavaju u cijelosti poticaj fiskalnih politika gospodarstvu. U tom se kontekstu strukturni saldo ne čini primjerenim u trenutačnim okolnostima. Referentno mjerilo za rashode potrebno je prilagoditi
                  10
                i dopuniti dodatnim informacijama kako bi se u potpunosti ocijenio smjer fiskalne politike.

               Prvo, privremene hitne mjere isključene su iz ukupnog iznosa rashoda, što je slično pristupu iz procjene nacrta proračunskih planova za 2021. Hitnim privremenim mjerama uvedenima zbog krize podupiru se zdravstveni sustavi te radnicima i poduzećima nadoknađuje gubitak prihoda zbog ograničenja kretanja i poremećaja u lancima opskrbe. Tijela javne vlasti mogu ih ukinuti ovisno o normalizaciji gospodarstva i javnog zdravlja.

               Drugo, kako bi se u ovom trenutku ocijenio opći smjer fiskalne politike, znatne prijenose iz proračuna EU-a (kao što su oni iz Mehanizma za oporavak i otpornost) trebalo bi uključiti u relevantne ukupne rashode.

               U skladu s tim, smjer fiskalne politike mjeri se promjenom primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i bez hitnih privremenih mjera uvedenih zbog krize), uključujući rashode koji se financiraju bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a.

               Osim općeg smjera fiskalne politike, cilj je analize procijeniti je li nacionalna fiskalna politika razborita i potiče li se njezinim sastavom održiv oporavak u skladu sa zelenom i digitalnom tranzicijom. Zato se posebna pozornost posvećuje kretanjima primarnih tekućih rashoda i ulaganja koje financira država.

               (15)U Programu stabilnosti za 2021. Španjolske predviđa se da će se deficit opće države smanjiti na 5,0 % BDP-a u 2022., uglavnom zbog prestanka primjene privremenih mjera potpore donesenih 2020. i 2021. Predviđa se smanjenje udjela duga opće države na 115,1 % BDP-a u 2022. Ta su predviđanja uglavnom u skladu s Komisijinom proljetnom prognozom 2021.

               Na temelju Komisijine prognoze procjenjuje se da opći smjer fiskalne politike kako je prethodno definiran (uključujući i učinak ulaganja koja se financiraju iz nacionalnih proračuna i proračuna EU-a, osobito iz Mehanizma za oporavak i otpornost, na ukupnu potražnju u 2022.) iznosi -0,5 % BDP-a
                  11
               . Predviđa se da će se pozitivan učinak rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a povećati za 0,6 postotnih bodova BDP-a. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država biti kontrakcijski i iznositi 0,2 postotna boda BDP-a
                  12
               . Predviđa se da će učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na prihodovnoj strani) biti kontrakcijski i iznositi 0,4 postotna boda BDP-a.

               (16)Po svemu sudeći, kvaliteta proračunskih mjera država članica posebno je važna. Fiskalne strukturne reforme usmjerene na poboljšanje sastava nacionalnih proračuna mogu poduprijeti potencijalni rast, stvoriti prijeko potreban fiskalni prostor i pridonijeti dugoročnoj fiskalnoj održivosti, među ostalim zbog klimatskih promjena i zdravstvenih izazova. Na prihodovnoj je strani zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 došla do izražaja važnost reformi za učinkovitije i pravednije sustave javnih prihoda. Na rashodovnoj je strani još više naglašena nužnost povećanja obujma i kvalitete održivih ulaganja koja potiču rast, u skladu s ciljevima jačanja potencijala rasta, gospodarske i socijalne otpornosti te zelene i digitalne tranzicije. Planovi za oporavak i otpornost omogućit će poboljšanje sastava nacionalnih proračuna.

               (17)Prema srednjoročnom proračunskom planu iz Programa predviđa se smanjenje deficita opće države s 4,0 % u 2023. na 3,2 % BDP-a u 2024. Ne predviđa se da će deficit opće države tijekom trajanja Programa ponovno pasti ispod 3 % BDP-a.

               Na temelju Programa opći smjer fiskalne politike (uključujući i učinak na ukupnu potražnju ulaganja koja se financiraju iz nacionalnih proračuna i proračuna EU-a, posebno iz Mehanizma za oporavak i otpornost) procijenjen je na prosječno +0,9 % BDP-a u 2023. i 2024. Predviđa se da će se pozitivan učinak rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a smanjiti za 0,9 postotnih bodova BDP-a. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država biti neutralan
                  13
               . Predviđa se da će učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na prihodovnoj strani) biti ekspanzivan i iznositi 0,2 postotna boda BDP-a.

               Trenutačno se prosječni desetogodišnji nominalni potencijalni rast procjenjuje na 2,5 %. Međutim, ta procjena ne uključuje učinak reformi u okviru Plana za oporavak i otpornost koje mogu potaknuti potencijalni gospodarski rast Španjolske.

               (18)Predviđa se smanjenje udjela duga opće države sa 113,3 % BDP-a u 2023. na 112,1 % BDP-a u 2024. S obzirom na visoki udio duga, za koji se predviđa da će se s vremenom tek postupno smanjivati, smatra se da se Španjolska suočava s visokim rizicima za fiskalnu održivost u srednjoročnom razdoblju, kao što je vidljivo iz najnovije analize održivosti duga
                  14
               .

               (19)S obzirom na trenutačno iznimno visok stupanj neizvjesnosti smjernice za fiskalnu politiku trebale bi ostati uglavnom kvalitativne i u okviru srednjoročnih smjernica obuhvaćati određeni diferencirani kvantificirani element. Preciznije kvantificirane smjernice za naredne godine izradit će se 2022., nakon što se stupanj neizvjesnosti u dovoljnoj mjeri smanji.

               Vijeće je ocijenilo Program stabilnosti za 2021. i daljnje postupanje Španjolske po Preporuci Vijeća od 20. srpnja 2020.

               PREPORUČUJE ŠPANJOLSKOJ DA:

               1.U 2022. iskoristi Mehanizam za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih ulaganja radi potpore oporavku uz provedbu razborite fiskalne politike. Zadrži ulaganja koja financira država.

               2.Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalnu politiku s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja srednjoročne fiskalne održivosti duga. Istodobno poveća ulaganja kako bi se potaknuo potencijal rasta.

               3.Obrati posebnu pozornost na sastav javnih financija na prihodovnoj i rashodovnoj strani proračuna te na kvalitetu proračunskih mjera kako bi se osigurao održiv i uključiv oporavak. Daje prednost održivim ulaganjima kojima se potiče rast, osobito onima koja podupiru zelenu i digitalnu tranziciju. Daje prednost fiskalno-strukturnim reformama koje će pridonijeti financiranju prioriteta javne politike i dugoročnoj održivosti javnih financija, među ostalim jačanjem pokrivenosti, primjerenosti i održivosti zdravstvenih sustava i sustava socijalne zaštite za sve.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        Tom se klauzulom olakšava koordinacija proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97.

                     (3)

                        Komunikacija Komisije Vijeću o aktivaciji opće klauzule o odstupanju Pakta o stabilnosti i rastu, Bruxelles, 20.3.2020., COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Komunikacija Komisije o godišnjoj strategiji održivog rasta 2021., Bruxelles, 17.9.2020., COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Španjolske i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2020., SL C 282, 26.8.2020., str. 54.

                     (6)

                        Čeka se konačno donošenje u Vijeću, nakon potvrde Europskog vijeća. Tekst koji je 16. prosinca 2020. dogovorila Euroskupina dostupan je na:
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/hr/pdf

                     (7)

                  SL
                   L57, 18.2.2021., str.17.

                     (8)

                        Komunikacija Komisije Vijeću „Godinu dana od izbijanja pandemije bolesti COVID-19: odgovor u okviru fiskalne politike, Bruxelles”, 3.3.2021., COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Komunikacija Komisije „Koordinacija ekonomskih politika u 2021.: prevladavanje pandemije bolesti COVID-19, potpora oporavku i modernizacija gospodarstva”, Bruxelles, 2.6.2021., COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        Konkretno, zbog izglađivanja ulaganja u razdoblju od četiri godine primijenjenog u referentnom mjerilu za rashode nije moguće pravilno procijeniti fiskalnu potporu oporavku ulaganjima koja financira država.

                     (11)

                        Negativan predznak pokazatelja odgovara prekomjernom rastu primarnih rashoda u usporedbi sa srednjoročnim gospodarskim rastom, što upućuje na ekspanzivnu fiskalnu politiku.

                     (12)

                        Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti ekspanzivan i iznositi 0,5 postotnih bodova BDP-a.

                     (13)

                        Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti kontrakcijski i iznositi 0,2 postotna boda BDP-a.

                     (14)

                        Vidjeti Radni dokument službi Komisije – Statistički prilog s popratnim podacima relevantnima za ocjenu Programa stabilnosti i konvergencije za 2021.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 2.6.2021.
            COM(2021) 517 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2021.
            {SWD(2021) 501 final}

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2021.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               nakon savjetovanja s Gospodarskim i financijskim odborom,

               budući da:

               (1)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju
                  2
                iz Pakta o stabilnosti i rastu
                  3
               . U toj je komunikaciji iznijela svoje stajalište da su zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada uzrokovanog pandemijom bolesti COVID-19 ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s tom Komisijinom procjenom. Općom klauzulom o odstupanju državama članicama omogućena je proračunska fleksibilnost za suočavanje s krizom i olakšana koordinacija proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada. Njezinom aktivacijom svakoj državi članici dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Komisija je 17. rujna 2020. u svojoj Godišnjoj strategiji održivog rasta najavila da će se opća klauzula o odstupanju primjenjivati i u 2021.
                  4

               (2)Vijeće je 20. srpnja 2020. Mađarskoj
                  5
                preporučilo da u skladu s općom klauzulom o odstupanju poduzme sve potrebne mjere za djelotvoran odgovor na pandemiju, održavanje gospodarstva i potporu oporavku koji će uslijediti. Preporučilo je i da Mađarska, kada to gospodarski uvjeti dopuste, nastavi provoditi fiskalne politike kako bi postigla razborite srednjoročne fiskalne pozicije i osigurala održivost duga, uz istodobno poticanje ulaganja.

               (3)Instrumentom Next Generation EU, uključujući Mehanizam za oporavak i otpornost, zajamčit će se održiv, uključiv i pravedan oporavak. Uredba (EU) 2021/241 o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost
                  6
                stupila je na snagu 19. veljače 2021. Tim instrumentom pružit će se financijska potpora provedbi reformi i ulaganjima i generirati fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima EU-a. Pridonijet će gospodarskom oporavku, provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije te jačanju otpornosti gospodarstava i njihova potencijalnog rasta. Omogućit će i poboljšanje javnih financija u kratkoročnom razdoblju i pridonijeti jačanju njihove održivosti, rastu i otvaranju radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju.

               (4)Komisija je 3. ožujka 2021. donijela Komunikaciju s daljnjim smjernicama politike kako bi se olakšala koordinacija fiskalnih politika i izrada programa stabilnosti i konvergencije država članica
                  7
               . Ukupni smjer fiskalne politike, uzimajući u obzir nacionalne proračune i Mehanizam za oporavak i otpornost, trebao bi u 2021. i 2022. ostati poticajan. Istodobno bi, u kontekstu postupne normalizacije gospodarske aktivnosti u drugoj polovini 2021., fiskalne politike država članica u 2022. trebale biti diferenciranije. Države članice trebale bi u svojim fiskalnim politikama uzeti u obzir stupanj oporavka, fiskalnu održivost te potrebu za smanjenjem gospodarskih, socijalnih i teritorijalnih razlika. S obzirom na potrebu za potporom održivom oporavku u Uniji, države članice s niskim rizicima za održivost trebale bi usmjeriti proračune na održavanje poticajne fiskalne politike u 2022., uzimajući u obzir učinak Mehanizma za oporavak i otpornost. Države članice s visokim razinama duga trebale bi provoditi razborite fiskalne politike, zadržati državna ulaganja te iskoristiti bespovratna sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih visokokvalitetnih projekata ulaganja i strukturne reforme. U razdoblju nakon 2022. pri izradi fiskalnih politika trebalo bi nastaviti uzimati u obzir snagu oporavka, stupanj ekonomske neizvjesnosti i fiskalnu održivost. Preusmjeravanje fiskalnih politika prema postizanju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija, među ostalim postupnim i pravodobnim ukidanjem mjera potpore, pridonijet će srednjoročnoj fiskalnoj održivosti.

               (5)Komisija je u Komunikaciji od 3. ožujka 2021. iznijela stajalište da bi odluku o deaktivaciji ili nastavku primjene opće klauzule o odstupanju trebalo donijeti u okviru ukupne ocjene stanja gospodarstva, pri čemu bi ključni kvantitativni kriterij bio razina gospodarske aktivnosti u Uniji ili europodručju u usporedbi s razinama prije krize (krajem 2019.). Na temelju proljetne prognoze za 2021. Komisija je 2. lipnja zaključila da su ispunjeni uvjeti za nastavak primjene opće klauzule o odstupanju u 2022. i njezinu deaktivaciju od 2023. Nakon deaktivacije opće klauzule o odstupanju i dalje će se u obzir uzimati konkretna situacija u pojedinim državama članicama.
                  8

               (6)Mađarska je 30. travnja 2021. dostavila svoj Program konvergencije za 2021., u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

               (7)Na temelju podataka koje je Eurostat potvrdio, deficit opće države u Mađarskoj je u 2020. iznosio 8,1 % BDP-a, a dug opće države povećao se na 80,4 % BDP-a. Godišnja promjena primarnog proračunskog salda iznosila je –5,9 % BDP-a, uključujući diskrecijske proračunske mjere u iznosu od 6,3 % BDP-a za potporu gospodarstvu te djelovanje automatskih stabilizatora. Mađarska je pružila i potporu za likvidnost poduzećima i kućanstvima (kao što su jamstva i odgode plaćanja poreza koji nemaju izravan i neposredan učinak na proračun), koja se procjenjuje na oko 6,8 % BDP-a.

               Komisija je 2. lipnja 2021. objavila izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3. UFEU-a. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Mađarske jer je njezin deficit opće države 2020. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, dok je njezin dug opće države premašio referentnu vrijednost od 60 % BDP-a utvrđenu Ugovorom i nije se smanjio zadovoljavajućim tempom. U izvješću je zaključeno da nije ispunjen kriterij deficita i da nije poštovan kriterij duga.

               (8)Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije oprezan je za 2021. i 2022. U Programu konvergencije predviđa se rast realnog BDP-a od 4,3 % u 2021. i 5,2 % u 2022., što je slabiji oporavak nego u Komisijinoj proljetnoj prognozi, uglavnom zbog očekivanog sporijeg oživljavanja izvoza i privatne potrošnje. Predviđanja iz Programa konvergencije za stopu rasta nominalnog BDP-a i glavne porezne osnovice, uključujući naknade zaposlenicima i privatnu potrošnju, neznatno su niža od Komisijine proljetne prognoze za 2021. i uglavnom slična onima za 2022.

               (9)Vlada u Programu konvergencije za 2021. predviđa smanjenje deficita opće države s 8,1 % BDP-a u 2020. na 7,5 % BDP-a u 2021., te smanjenje udjela duga na 79,9 % BDP-a. Prema programu, promjena primarnog proračunskog salda u 2021. u odnosu na razinu prije krize (2019.) iznosi –5,1 % BDP-a, što odražava diskrecijske proračunske mjere u iznosu od 3,0 % BDP-a za potporu gospodarstvu te djelovanje automatskih stabilizatora. U Komisijinoj proljetnoj prognozi za 2021. predviđa se niži deficit (6,8 %) i udio duga (78,6 %) u 2021., što je odraz snažnijeg rasta gospodarskih i poreznih prihoda.

               (10)Kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 i posljedični gospodarski pad, Mađarska je donijela proračunske mjere za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pružanje pomoći osobito pogođenim građanima i sektorima. Tim snažnim političkim odgovorom ublaženo je smanjenje BDP-a, što je pak ograničilo povećanje državnog deficita i javnog duga. Fiskalne mjere trebale bi pružiti najveću moguću potporu bez prejudiciranja budućih fiskalnih kretanja. Stoga se njima ne bi smjelo trajno opteretiti javne financije. Ako države članice uvedu trajne mjere, trebaju ih na odgovarajući način financirati kako bi se u srednjoročnom razdoblju postigla proračunska neutralnost. Mjere koje je Mađarska poduzela u 2020. i 2021. u skladu su s Preporukom Vijeća od 20. srpnja 2020. Čini se da neke diskrecijske mjere koje je vlada donijela 2020. i 2021. nisu privremene niti popraćene kompenzacijskim mjerama. Nakon razdoblja obuhvaćenog Komisijinom prognozom, tj. 2023., preostali učinak tih trajnih mjera preliminarno se procjenjuje na oko 2 % BDP-a, uglavnom zahvaljujući povećanju plaća zdravstvenih djelatnika, postupnom ponovnom uvođenju 13. mirovine i oslobođenju od poreza na dohodak zaposlenika mlađih od 25 godina.

               (11)U Programu konvergencije za 2021. pretpostavljaju se ulaganja i reforme koji se financiraju bespovratnim sredstvima u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost u iznosu od 0,9 % BDP-a u 2021., 0,9 % BDP-a u 2022., 1,0 % BDP-a u 2023., 0,6 % BDP-a u 2024. i 0,4 % BDP-a u 2025. U proljetnoj prognozi Komisije ta bespovratna sredstva nisu u potpunosti uključena u njezine proračunske projekcije zbog nedostatka dovoljno detaljnih informacija o nacionalnom planu za oporavak i otpornost na zadnji dan prognoze. Umjesto toga, u Komisijinoj prognozi pretpostavlja se linearna apsorpcija svih dodijeljenih bespovratnih sredstava tijekom cijelog trajanja Instrumenta za oporavak i otpornost, od druge polovine 2021. do 2026. Stoga ulaganja i reforme koji se financiraju bespovratnim sredstvima u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost iznose 0,4 % BDP-a u 2021. i 0,8 % BDP-a u 2022. u Komisijinoj prognozi.

               (12)U trenutačnim okolnostima potrebno je razmotriti utvrđene pokazatelje fiskalne prilagodbe iz Uredbe (EZ) br. 1466/97. Prvo, postoji znatna neizvjesnost u pogledu procjena proizvodnog jaza. Drugo, fiskalna politika treba biti spremna za brzu prilagodbu razvoju pandemije, kako bi se nakon smanjenja zdravstvenih rizika preusmjerila s hitnih na ciljane mjere. Treće, trenutačne okolnosti obilježene su znatnim odgovorom politika za potporu gospodarskoj aktivnosti. Zbog znatnih prijenosa sredstava iz proračuna EU-a (npr. iz Mehanizma za oporavak i otpornost), utvrđeni pokazatelji ne odražavaju u cijelosti poticaj fiskalnih politika gospodarstvu. U tom se kontekstu strukturni saldo ne čini primjerenim u trenutačnim okolnostima. Referentno mjerilo za rashode potrebno je prilagoditi
                  9
                i dopuniti dodatnim informacijama kako bi se u potpunosti ocijenio smjer fiskalne politike.

               Prvo, privremene hitne mjere isključene su iz ukupnog iznosa rashoda, što je slično pristupu iz procjene nacrta proračunskih planova za 2021. Hitnim privremenim mjerama uvedenima zbog krize podupiru se zdravstveni sustavi te radnicima i poduzećima nadoknađuje gubitak prihoda zbog ograničenja kretanja i poremećaja u lancima opskrbe. Tijela javne vlasti mogu ih ukinuti ovisno o normalizaciji gospodarstva i javnog zdravlja.

               Drugo, kako bi se u ovom trenutku ocijenio opći smjer fiskalne politike, znatne prijenose iz proračuna EU-a (kao što su oni iz Mehanizma za oporavak i otpornost) trebalo bi uključiti u relevantne ukupne rashode.

               U skladu s tim, smjer fiskalne politike mjeri se promjenom primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i bez hitnih privremenih mjera uvedenih zbog krize), uključujući rashode koji se financiraju bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a.

               Osim općeg smjera fiskalne politike, cilj je analize procijeniti je li nacionalna fiskalna politika razborita i potiče li se njezinim sastavom održiv oporavak u skladu sa zelenom i digitalnom tranzicijom. Zato se posebna pozornost posvećuje kretanjima primarnih tekućih rashoda i ulaganja koje financira država.

               (13)Mađarska u Programu konvergencije za 2021. predviđa da će se deficit opće države smanjiti na 5,9 % BDP-a u 2022., uglavnom zahvaljujući gospodarskom oporavku. Predviđa se smanjenje udjela duga opće države na 79,3 % BDP-a. U Komisijinoj proljetnoj prognozi za 2021. predviđa se niži deficit (4,5 %) i udio duga (77,1 %), zahvaljujući snažnijem rastu gospodarskih i poreznih prihoda i manjem baznom deficitu u 2021. u Komisijinoj prognozi.

               Na temelju Komisijine prognoze procjenjuje se da opći smjer fiskalne politike kako je prethodno definiran (uključujući i učinak ulaganja koja se financiraju iz nacionalnih proračuna i proračuna EU-a, osobito iz Mehanizma za oporavak i otpornost, na ukupnu potražnju u 2022.) iznosi +0,7 % BDP-a
                  10
               . Predviđa se da će se pozitivan učinak rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a povećati za 0,2 postotna boda BDP-a. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država biti ekspanzivan i iznositi 0,1 postotni bod BDP-a
                  11
               . Predviđa se da će učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na prihodovnoj strani) biti kontrakcijski i iznositi 1,0 postotni bod BDP-a.

               (14)Po svemu sudeći, kvaliteta proračunskih mjera država članica posebno je važna. Fiskalne strukturne reforme usmjerene na poboljšanje sastava nacionalnih proračuna mogu poduprijeti potencijalni rast, stvoriti prijeko potreban fiskalni prostor i pridonijeti dugoročnoj fiskalnoj održivosti, među ostalim zbog klimatskih promjena i zdravstvenih izazova. Na prihodovnoj je strani zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 došla do izražaja važnost reformi za učinkovitije i pravednije sustave javnih prihoda. Na rashodovnoj je strani još više naglašena nužnost povećanja obujma i kvalitete održivih ulaganja koja potiču rast, u skladu s ciljevima jačanja potencijala rasta, gospodarske i socijalne otpornosti te zelene i digitalne tranzicije. Planovi za oporavak i otpornost omogućit će poboljšanje sastava nacionalnih proračuna.

               (15)Prema srednjoročnom proračunskom planu iz Programa predviđa se smanjenje deficita opće države s 3,9 % u 2023. na 3,0 % BDP-a u 2024. i na 2,0 % BDP-a u 2025. Predviđa se, dakle, da deficit opće države u 2024. više neće biti veći od 3 % BDP-a.

               Na temelju Programa opći smjer fiskalne politike (uključujući i učinak na ukupnu potražnju ulaganja koja se financiraju iz nacionalnih proračuna i proračuna EU-a, posebno iz Mehanizma za oporavak i otpornost) procijenjen je na prosječno +0,3 % BDP-a u 2023. i 2024. Predviđa se da će se pozitivan učinak rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a smanjiti za 0,4 postotna boda BDP-a. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država biti kontrakcijski i iznositi 0,3 postotna boda BDP-a
                  12
               . Predviđa se da će učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na prihodovnoj strani) biti ekspanzivan i iznositi 0,6 postotnih bodova BDP-a.

               Trenutačno se prosječni desetogodišnji nominalni potencijalni rast procjenjuje na 6,75 %
                  13
               . Međutim, ta procjena ne uključuje učinak reformi u okviru Plana za oporavak i otpornost koje mogu potaknuti potencijalni gospodarski rast Mađarske.

               (16)Predviđa se smanjenje udjela duga opće države sa 77,5 % BDP-a u 2023. na 75,7 % BDP-a u 2024. i na 73,1 % BDP-a u 2025. Mađarska se suočava sa srednjim rizicima za fiskalnu održivost u srednjoročnom razdoblju, kao što je vidljivo iz najnovije analize održivosti duga
                  14
               .

               (17)S obzirom na trenutačno i dalje iznimno visok stupanj neizvjesnosti, smjernice za fiskalnu politiku trebale bi ostati uglavnom kvalitativne. Preciznije kvantificirane smjernice za naredne godine izradit će se 2022., nakon što se stupanj neizvjesnosti u dovoljnoj mjeri smanji.

               Vijeće je ocijenilo Program konvergencije za 2021. i daljnje postupanje Mađarske po Preporuci Vijeća od 20. srpnja 2020.

               PREPORUČUJE MAĐARSKOJ DA:

               1.U 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj Mehanizma za oporavak i otpornost, te očuva ulaganja koja financira država.

               2.Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalnu politiku s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja srednjoročne fiskalne održivosti duga. Istodobno poveća ulaganja kako bi se potaknuo potencijal rasta.

               3.Obrati posebnu pozornost na sastav javnih financija na prihodovnoj i rashodovnoj strani proračuna te na kvalitetu proračunskih mjera kako bi se osigurao održiv i uključiv oporavak. Daje prednost održivim ulaganjima kojima se potiče rast, osobito onima koja podupiru zelenu i digitalnu tranziciju. Daje prednost fiskalno-strukturnim reformama koje će pridonijeti financiranju prioriteta javne politike i dugoročnoj održivosti javnih financija, među ostalim jačanjem pokrivenosti, primjerenosti i održivosti zdravstvenih sustava i sustava socijalne zaštite za sve.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        Tom se klauzulom olakšava koordinacija proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97.

                     (3)

                        Komunikacija Komisije Vijeću o aktivaciji opće klauzule o odstupanju Pakta o stabilnosti i rastu, Bruxelles, 20.3.2020., COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Komunikacija Komisije o godišnjoj strategiji održivog rasta 2021., Bruxelles, 17.9.2020., COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Mađarske i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2020., SL C 282, 26.8.2020., str. 107.

                     (6)

                  SL
                   L 57, 18.2.2021., str. 17.

                     (7)

                        Komunikacija Komisije Vijeću „Godinu dana od izbijanja pandemije bolesti COVID-19: odgovor u okviru fiskalne politike”, Bruxelles, 3.3.2021., COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Komunikacija Komisije „Koordinacija ekonomskih politika u 2021.: prevladavanje pandemije bolesti COVID-19, potpora oporavku i modernizacija gospodarstva”, Bruxelles, 2.6.2021., COM(2021) 500 final.

                     (9)

                        Konkretno, zbog izglađivanja ulaganja u razdoblju od četiri godine primijenjenog u referentnom mjerilu za rashode nije moguće pravilno procijeniti fiskalnu potporu oporavku ulaganjima koja financira država.

                     (10)

                        Negativan predznak pokazatelja odgovara prekomjernom rastu primarnih rashoda u usporedbi sa srednjoročnim gospodarskim rastom, što upućuje na ekspanzivnu fiskalnu politiku.

                     (11)

                        Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti neutralan.

                     (12)

                        Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti kontrakcijski i iznositi 0,2 postotna boda BDP-a.

                     (13)

                        Procjena Komisije u skladu sa zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (14)

                        Vidjeti Radni dokument službi Komisije – Statistički prilog s popratnim podacima relevantnima za ocjenu Programâ stabilnosti i konvergencije za 2021.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 2.6.2021.
            COM(2021) 518 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2021.
            {SWD(2021) 501 final}

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2021.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               nakon savjetovanja s Gospodarskim i financijskim odborom,

               budući da:

               (1)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju
                  2
                iz Pakta o stabilnosti i rastu
                  3
               . U toj je komunikaciji iznijela svoje stajalište da su zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada uzrokovanog pandemijom bolesti COVID-19 ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s tom Komisijinom procjenom. Općom klauzulom o odstupanju državama članicama omogućena je proračunska fleksibilnost za suočavanje s krizom i olakšana koordinacija proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada. Njezinom aktivacijom svakoj državi članici dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Komisija je 17. rujna 2020. u svojoj Godišnjoj strategiji održivog rasta najavila da će se opća klauzula o odstupanju primjenjivati i u 2021.
                  4

               (2)Vijeće je 20. srpnja 2020. Malti
                  5
                preporučilo da u skladu s općom klauzulom o odstupanju poduzme sve potrebne mjere za djelotvoran odgovor na pandemiju, održavanje gospodarstva i potporu oporavku koji će uslijediti. Preporučilo je i da Malta, kada to gospodarski uvjeti dopuste, nastavi provoditi fiskalne politike kako bi postigla razborite srednjoročne fiskalne pozicije i osigurala održivost duga, uz istodobno poticanje ulaganja.

               (3)Vijeće je u Preporuci o ekonomskoj politici europodručja naznačilo da bi fiskalne politike u svim državama članicama i dalje trebale ostati poticajne tijekom 2021. i da bi mjere politike trebale biti prilagođene okolnostima u pojedinim zemljama, pravodobne, privremene i ciljane
                  6
               . Kada epidemiološki i gospodarski uvjeti to dopuste, trebalo bi početi postupno ukidati izvanredne mjere, istodobno nastojeći ublažiti socijalne posljedice krize i njezin učinak na tržište rada. Fiskalne politike trebalo bi nastaviti provoditi s ciljem da se postignu razborite srednjoročne fiskalne pozicije i osigura održivost duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Države članice trebale bi nastaviti provoditi reforme kojima se jačaju pokrivenost, primjerenost i održivost zdravstvenih sustava i sustava socijalne zaštite za sve.

               (4)Komisija je 18. studenoga 2020. donijela mišljenja o nacrtima proračunskih planova država članica europodručja za 2021., koja su se temeljila na kvalitativnoj procjeni fiskalnih mjera. Komisija smatra da je nacrt proračunskog plana Malte općenito u skladu s preporukama za fiskalnu politiku koje je Vijeće donijelo 20. srpnja 2020. te da se većinom mjera iz plana podupire gospodarska aktivnost u kontekstu znatne neizvjesnosti. Međutim, čini se da neke mjere nisu bile privremene niti su bile popraćene kompenzacijskim mjerama.

               (5)Instrumentom Next Generation EU, uključujući Mehanizam za oporavak i otpornost, zajamčit će se održiv, uključiv i pravedan oporavak. Uredba (EU) 2021/241 o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost
                  7
                stupila je na snagu 19. veljače 2021. Tim instrumentom pružit će se financijska potpora provedbi reformi i ulaganjima i generirati fiskalni impuls koji će se financirati sredstvima EU-a. Pridonijet će gospodarskom oporavku, provedbi održivih reformi i ulaganja kojima se potiče rast, posebno u cilju promicanja zelene i digitalne tranzicije te jačanju otpornosti gospodarstava i njihova potencijalnog rasta. Omogućit će i poboljšanje javnih financija u kratkoročnom razdoblju i pridonijeti jačanju njihove održivosti, rastu i otvaranju radnih mjesta u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju.

               (6)Komisija je 3. ožujka 2021. donijela Komunikaciju s daljnjim smjernicama politike kako bi se olakšala koordinacija fiskalnih politika i izrada programa stabilnosti i konvergencije država članica
                  8
               . Opći smjer fiskalne politike, uzimajući u obzir nacionalne proračune i Mehanizam za oporavak i otpornost, trebao bi u 2021. i 2022. ostati poticajan. Istodobno bi, u kontekstu postupne normalizacije gospodarske aktivnosti u drugoj polovini 2021., fiskalne politike država članica u 2022. trebale biti diferenciranije. Države članice trebale bi u svojim fiskalnim politikama uzeti u obzir stupanj oporavka, fiskalnu održivost te potrebu za smanjenjem gospodarskih, socijalnih i teritorijalnih razlika. S obzirom na potrebu za potporom održivom oporavku u Uniji, države članice s niskim rizicima za održivost trebale bi usmjeriti proračune na održavanje poticajne fiskalne politike u 2022., uzimajući u obzir učinak Mehanizma za oporavak i otpornost. Države članice s visokim razinama duga trebale bi provoditi razborite fiskalne politike, zadržati državna ulaganja te iskoristiti bespovratna sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih visokokvalitetnih projekata ulaganja i strukturne reforme. U razdoblju nakon 2022. pri izradi fiskalnih politika trebalo bi nastaviti uzimati u obzir snagu oporavka, stupanj ekonomske neizvjesnosti i fiskalnu održivost. Preusmjeravanje fiskalnih politika prema postizanju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija, među ostalim postupnim i pravodobnim ukidanjem mjera potpore, pridonijet će srednjoročnoj fiskalnoj održivosti.

               (7)Komisija je u Komunikaciji od 3. ožujka 2021. iznijela stajalište da bi odluku o deaktivaciji ili nastavku primjene opće klauzule o odstupanju trebalo donijeti u okviru ukupne ocjene stanja gospodarstva, pri čemu bi ključni kvantitativni kriterij bio razina gospodarske aktivnosti u Uniji ili europodručju u usporedbi s razinama prije krize (krajem 2019.). Na temelju proljetne prognoze za 2021. Komisija je 2. lipnja zaključila da su ispunjeni uvjeti za nastavak primjene opće klauzule o odstupanju u 2022. i njezinu deaktivaciju od 2023. Nakon deaktivacije opće klauzule o odstupanju i dalje će se u obzir uzimati konkretna situacija u pojedinoj zemlji
                  9
               .

               (8)Malta je 30. travnja 2021. dostavila svoj Program stabilnosti za 2021., u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

               (9)Na temelju podataka koje je Eurostat potvrdio, deficit opće države u Malti je u 2020. iznosio 10,1 % BDP-a, a dug opće države povećao se na 54,3 % BDP-a. Godišnje pogoršanje primarnog proračunskog salda iznosila je 10,6 % BDP-a, uključujući diskrecijske proračunske mjere u iznosu od 5,7 % BDP-a za potporu gospodarstvu te djelovanje automatskih stabilizatora. Malta je pružila i potporu za likvidnost poduzećima i kućanstvima (kao što su jamstva i odgode plaćanja poreza koji nemaju izravan i neposredan učinak na proračun), koja se procjenjuje na 3,9 % BDP-a.

               Komisija je 2. lipnja 2021. objavila izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3. UFEU-a. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Malte jer je njezin deficit opće države 2020. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita nije ispunjen.

               (10)Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije oprezan je za 2021. i povoljan za 2022. U Programu stabilnosti predviđa se da će se realni BDP povećati za 3,8 % u 2021. i za 6,8 % u 2022. Rast bi bio potaknut isključivo domaćom potražnjom u 2021., dok bi u 2022. pozitivan doprinos dao i vanjski sektor. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2021. predviđa se stabilnije kretanje rasta s predviđenim rastom BDP-a od 4,6 % u 2021. i 6,1 % u 2022.  Optimističniji izgledi za privatnu i javnu potrošnju u 2021. i slabiji rast ulaganja u 2022. objašnjavaju veći dio drukčijeg profila Komisijine prognoze rasta.

               (11)Vlada u Programu stabilnosti za 2021. predviđa povećanje deficita opće države s 10,1 % BDP-a u 2020. na 12,0 % BDP-a u 2021. te povećanje udjela duga na 65,0 % BDP-a. Prema programu, promjena primarnog proračunskog salda u 2021. u odnosu na razinu prije krize (2019.) iznosi 12,5 % BDP-a, što odražava diskrecijske proračunske mjere u iznosu od 5,6 % BDP-a za potporu gospodarstvu te djelovanje automatskih stabilizatora. Ta su predviđanja u skladu s Komisijinom proljetnom prognozom 2021.

               (12)Kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 i posljedični gospodarski pad, Malta je donijela proračunske mjere za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pružanje pomoći osobito pogođenim građanima i sektorima. Tim snažnim političkim odgovorom ublaženo je smanjenje BDP-a, što je pak ograničilo povećanje državnog deficita i javnog duga. Fiskalne mjere trebale bi pružiti najveću moguću potporu bez prejudiciranja budućih fiskalnih kretanja. Stoga se njima ne bi smjelo trajno opteretiti javne financije. Ako države članice uvedu trajne mjere, trebaju ih na odgovarajući način financirati kako bi se u srednjoročnom razdoblju postigla proračunska neutralnost.  Mjere koje je Malta poduzela u 2020. i 2021. u skladu su s Preporukom Vijeća od 20. srpnja 2020. Diskrecijske proračunske mjere koje je vlada donijela 2020. i 2021. uglavnom su privremene ili popraćene kompenzacijskim mjerama.

               (13)Program stabilnosti za 2021. sadržava pretpostavku da ulaganja i reforme financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost iznose 0,3 % BDP-a u 2021., 0,8 % u 2022., 0,6 % u 2023., 0,3 % u 2024. i 0,1 % u 2025. U proljetnoj prognozi Komisije ta bespovratna sredstva nisu u potpunosti uključena u proračunske projekcije zbog nedostatka dostatno detaljnih informacija o nacionalnom Planu za oporavak i otpornost na zadnji dan prognoze. Za razliku od toga, u Komisijinoj prognozi pretpostavlja se pojednostavnjeno i linearno uključivanje rashoda financiranih iz Mehanizma za oporavak i otpornost.

               (14)U trenutačnim okolnostima potrebno je razmotriti utvrđene pokazatelje fiskalne prilagodbe iz Uredbe (EZ) br. 1466/97. Prvo, postoji znatna neizvjesnost u pogledu procjena proizvodnog jaza. Drugo, fiskalna politika treba biti spremna za brzu prilagodbu razvoju pandemije, kako bi se nakon smanjenja zdravstvenih rizika preusmjerila s hitnih na ciljane mjere. Treće, trenutačne okolnosti obilježene su znatnim odgovorom politika za potporu gospodarskoj aktivnosti. Zbog znatnih prijenosa sredstava iz proračuna EU-a (npr. iz Mehanizma za oporavak i otpornost), utvrđeni pokazatelji ne odražavaju u cijelosti poticaj fiskalnih politika gospodarstvu. U tom se kontekstu strukturni saldo ne čini primjerenim u trenutačnim okolnostima. Referentno mjerilo za rashode potrebno je prilagoditi
                  10
                i dopuniti dodatnim informacijama kako bi se u potpunosti ocijenio smjer fiskalne politike.

               Prvo, privremene hitne mjere isključene su iz ukupnog iznosa rashoda, što je slično pristupu iz procjene nacrta proračunskih planova za 2021. Hitnim privremenim mjerama uvedenima zbog krize podupiru se zdravstveni sustavi te radnicima i poduzećima nadoknađuje gubitak prihoda zbog ograničenja kretanja i poremećaja u lancima opskrbe. Tijela javne vlasti mogu ih ukinuti ovisno o normalizaciji gospodarstva i javnog zdravlja.

               Drugo, kako bi se u ovom trenutku ocijenio opći smjer fiskalne politike, znatne prijenose iz proračuna EU-a (kao što su oni iz Mehanizma za oporavak i otpornost) trebalo bi uključiti u relevantne ukupne rashode. U skladu s tim, smjer fiskalne politike mjeri se promjenom primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i bez hitnih privremenih mjera uvedenih zbog krize), uključujući rashode koji se financiraju bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a.

               Osim općeg smjera fiskalne politike, cilj je analize procijeniti je li nacionalna fiskalna politika razborita i potiče li se njezinim sastavom održiv oporavak u skladu sa zelenom i digitalnom tranzicijom. Zato se posebna pozornost posvećuje kretanjima primarnih tekućih rashoda i ulaganja koje financira država.

               (15)U Programu stabilnosti za 2021. Malte predviđa se da će se deficit opće države smanjiti na 5,6 % BDP-a u 2022., uglavnom zbog prestanka primjene privremenih mjera potpore donesenih 2020. i 2021. Predviđa se smanjenje udjela duga opće države na 65,8 % BDP-a. Ta su predviđanja u skladu s Komisijinom proljetnom prognozom 2021.

               Na temelju Komisijine prognoze procjenjuje se da opći smjer fiskalne politike kako je prethodno definiran (uključujući i učinak ulaganja koja se financiraju iz nacionalnih proračuna i proračuna EU-a, osobito iz Mehanizma za oporavak i otpornost, na ukupnu potražnju u 2022.) iznosi 2,1 BDP-a
                  11
               . Predviđa se da će se pozitivan učinak rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a smanjiti za 0,1 postotni bod BDP-a. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država biti kontrakcijski i iznositi 0,2 postotna boda BDP-a
                  12
               . Predviđa se da će učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na prihodovnoj strani) biti kontrakcijski i iznositi 0,8 postotnih bodova BDP-a.

               (16)Po svemu sudeći, kvaliteta proračunskih mjera država članica posebno je važna. Fiskalne strukturne reforme usmjerene na poboljšanje sastava nacionalnih proračuna mogu poduprijeti potencijalni rast, stvoriti prijeko potreban fiskalni prostor i pridonijeti dugoročnoj fiskalnoj održivosti, među ostalim zbog klimatskih promjena i zdravstvenih izazova. Na prihodovnoj je strani zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 došla do izražaja važnost reformi za učinkovitije i pravednije sustave javnih prihoda. Na rashodovnoj je strani još više naglašena nužnost povećanja obujma i kvalitete održivih ulaganja koja potiču rast, u skladu s ciljevima jačanja potencijala rasta, gospodarske i socijalne otpornosti te zelene i digitalne tranzicije. Planovi za oporavak i otpornost omogućit će poboljšanje sastava nacionalnih proračuna.

               (17)Prema srednjoročnom proračunskom planu iz Programa predviđa se smanjenje deficita opće države s 3,9 % BDP-a u 2023. na 2,9 % BDP-a u 2024. Predviđa se da deficit opće države više neće premašivati 3 % BDP-a u 2024.

               Na temelju Programa opći smjer fiskalne politike (uključujući i učinak na ukupnu potražnju ulaganja koja se financiraju iz nacionalnih proračuna i proračuna EU-a, posebno iz Mehanizma za oporavak i otpornost) procijenjen je na prosječno 1,3 % BDP-a u 2023. i 2024. Predviđa se da će se pozitivan učinak rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a povećati za 0,2 postotni bod BDP-a. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država biti kontrakcijski i iznositi 0,2 postotna boda BDP-a
                  13
               . Predviđa se da će učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na prihodovnoj strani) biti kontrakcijski i iznositi 0,4 postotnih bodova BDP-a.

               Trenutačno se prosječni desetogodišnji nominalni potencijalni rast procjenjuje na 5,5 %
                  14
               . Međutim, ta procjena ne uključuje učinak reformi u okviru Plana za oporavak i otpornost koje mogu potaknuti potencijalni gospodarski rast Malte.

               (18)Predviđa se smanjenje udjela duga opće države s 66 % BDP-a u 2023. na 65,6 % BDP-a u 2024. Malta se suočava s niskim rizicima za fiskalnu održivost u srednjoročnom razdoblju, kao što je vidljivo iz najnovije analize održivosti duga
                  15
               .

               (19)S obzirom na trenutačno iznimno visok stupanj neizvjesnosti, smjernice za fiskalnu politiku trebale bi ostati uglavnom kvalitativne. Preciznije kvantificirane smjernice za naredne godine izradit će se 2022., nakon što se stupanj neizvjesnosti u dovoljnoj mjeri smanji.

               Vijeće je ocijenilo Program stabilnosti za 2021. i daljnje postupanje Malte po Preporuci Vijeća od 20. srpnja 2020.

               PREPORUČUJE MALTI DA:

               1.U 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj Mehanizma za oporavak i otpornost, te očuva ulaganja koja financira država.

               2.Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalnu politiku s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja srednjoročne fiskalne održivosti duga. Istodobno poveća ulaganja kako bi se potaknuo potencijal rasta.

               3.Obrati posebnu pozornost na sastav javnih financija na prihodovnoj i rashodovnoj strani proračuna te na kvalitetu proračunskih mjera kako bi se osigurao održiv i uključiv oporavak. Daje prednost održivim ulaganjima kojima se potiče rast, osobito onima koja podupiru zelenu i digitalnu tranziciju. Daje prednost fiskalno-strukturnim reformama koje će pridonijeti financiranju prioriteta javne politike i dugoročnoj održivosti javnih financija, među ostalim jačanjem pokrivenosti, primjerenosti i održivosti zdravstvenih sustava i sustava socijalne zaštite za sve.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        Tom se klauzulom olakšava koordinacija proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97.

                     (3)

                        Komunikacija Komisije Vijeću o aktivaciji opće klauzule o odstupanju Pakta o stabilnosti i rastu, Bruxelles, 20.3.2020., COM(2020) 123 final.

                     (4)

                        Komunikacija Komisije o godišnjoj strategiji održivog rasta 2021., Bruxelles, 17.9.2020., COM(2020) 575 final.

                     (5)

                        Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Malte i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Malte za 2020., SL C 282, 26.8.2020., str. 116.

                     (6)

                        Čeka se konačno donošenje u Vijeću, nakon potvrde Europskog vijeća. Tekst koji je 16. prosinca 2020. dogovorila Euroskupina dostupan je na:
                  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/hr/pdf

                     (7)

                  SL
                   L57, 18.2.2021., str.17.

                     (8)

                        Komunikacija Komisije Vijeću „Godinu dana od izbijanja pandemije bolesti COVID-19: odgovor u okviru fiskalne politike” Bruxelles, 3.3.2021., COM(2021) 105 final.

                     (9)

                        Komunikacija Komisije „Koordinacija ekonomskih politika u 2021.: prevladavanje pandemije bolesti COVID-19, potpora oporavku i modernizacija gospodarstva”, Bruxelles, 2.6.2021., COM(2021) 500 final.

                     (10)

                        Konkretno, zbog izglađivanja ulaganja u razdoblju od četiri godine primijenjenog u referentnom mjerilu za rashode nije moguće pravilno procijeniti fiskalnu potporu oporavku ulaganjima koja financira država.

                     (11)

                        Negativan predznak pokazatelja odgovara prekomjernom rastu primarnih rashoda u usporedbi sa srednjoročnim gospodarskim rastom, što upućuje na ekspanzivnu fiskalnu politiku.

                     (12)

                        Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti kontrakcijski i iznositi 1,1 postotna boda BDP-a.

                     (13)

                        Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti kontrakcijski i iznositi 0,5 postotna boda BDP-a.

                     (14)

                        Procjena Komisije u skladu sa zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (15)

                        Vidjeti Radni dokument službi Komisije – Statistički prilog s popratnim podacima relevantnima za ocjenu Programa stabilnosti i konvergencije za 2021.