               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 5.6.2019.
            COM(2019) 520 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2019.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2019.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 21. studenoga 2018. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2019. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 21. ožujka 2019. Komisija je 21. studenoga 2018. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Austrija navodi kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 21. ožujka 2019. Vijeće je 9. travnja 2019. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”).

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Austrija bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, koja je navedena u preporukama od 1. do 3. u nastavku. Konkretno, usmjeravanjem investicijske politike na navedena područja odgovorit će se na drugu preporuku za europodručje koja se odnosi na potpore ulaganjima, dok će se preporukom o preusmjeravanju oporezivanja s rada odgovoriti na treću preporuku za europodručje koja se odnosi na funkcioniranje tržišta rada.

               (3)Izvješće za Austriju
                  2
                za 2019. objavljeno je 27. veljače 2019. U njemu je ocijenjen napredak Austrije u odnosu na provedbu preporuka za Austriju koje je Vijeće donijelo 13. srpnja 2018., mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Austrije u ostvarenju svojih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

               (4)Austrija je 24. travnja 2019. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2019. te Program stabilnosti za 2019. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (5)Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  3
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje sporazume o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem
                  4
               .

               (6)Na Austriju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2019. očekuje poboljšanje ukupnog salda sa suficita od 0,1 % BDP-a u 2018. na 0,3 % BDP-a u 2019. te njegovo postupno smanjenje do uravnoteženog stanja proračuna u 2023. Na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda
                  5
               , srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 0,5 % BDP-a, nastavlja se premašivati tijekom programskog razdoblja. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u postupno smanjiti sa 73,8 % BDP-a u 2018. na 59,8 % BDP-a u 2023. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan je. Čini se da su mogući rizici za srednjoročno proračunsko planiranje umjereni i uglavnom se odnose na najavljenu provedbu uštede troškova u javnoj upravi, a ta sredstva upotrijebit će se za financiranje planirane reforme poreza na osobni dohodak i poreza na dobit.

               (7)Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Austriji da ostvari srednjoročni proračunski cilj u 2019., uzimajući u obzir odstupanje povezano s neuobičajenim događajima za koje je odobreno privremeno odstupanje. To je u skladu s najvećom stopom nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  6
                od 2,9 %, što odgovara poboljšanju strukturnog salda za 0,3 % BDP-a. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2019. predviđa se da će se strukturni saldo poboljšati s 0,1 % BDP-a u 2019. na 0,0 % BDP-a u 2020., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Predviđa se da će Austrija 2019. i 2020. poštovati pravilo o dugu. Općenito, Vijeće smatra da se očekuje da će Austrija 2019. i 2020. poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (8)Austrija se dugoročno suočava sa srednjim rizicima za fiskalnu održivost. Ti rizici proizlaze iz predviđenog povećanja javnih rashoda za zdravstvenu zaštitu, dugotrajnu skrb i mirovine. Iako je pokrivenost uslugama zdravstvene zaštite u Austriji općenito visoka, predviđa se da će se do 2070. javni rashodi za zdravstvenu zaštitu povećati za 1,3 % na 8,3 % BDP-a, što je više od prosjeka EU-a koji iznosi 0,9 %. Predviđa se da će se do 2070. javni rashodi za dugotrajnu skrb udvostručiti s 1,9 % na 3,8 % BDP-a. Uvođenjem gornjih granica rashoda u okviru Zakona o financijskom ujednačavanju iz 2017. i reformom za jačanje primarne zdravstvene zaštite kojom se želi smanjiti pretjerana ovisnost o bolničkom sektoru počelo je rješavanje pitanja održivosti. Nedavno doneseni Zakon o organizaciji socijalnog osiguranja može dovesti do ušteda u upravljanju i administrativnim troškovima, ali će u početku stvoriti troškove. Kvaliteti i isplativosti dodatno bi pomogla djelotvornija javna nabava (npr. objava natječaja u cijelom EU-u, primjena drugih kriterija za dodjelu osim cijene i objedinjavanje međuregionalnih natječaja) i veća primjena rješenja e-zdravstva. U području dugotrajne skrbi, očekuje se da će nedavne mjere politike kao što je odluka o ukidanju obveze za pacijente da koriste vlastitu privatnu imovinu za financiranje dugotrajne bolničke skrbi povećati rashode, a ne ih ograničiti.

               (9)Rashodi za mirovine dostigli bi vrhunac 2036., odnosno iznosili bi 1,2 % BDP-a više u odnosu na referentnu točku iz 2016. Dosadašnje su reforme bile uspješne u poticanju kasnijeg umirovljenja (prema procjenama u razdoblju od 2014. do 2017. stvarna dob pri izlasku s tržišta rada povećala se za 1,5 godinu kod muškaraca i za 1 godinu kod žena). Međutim, smanjenje razlike između zakonske i stvarne dobi umirovljenja i dalje je izazov te je potrebno promicati dulji radni vijek. Prilagodba minimalne dobi za prijevremeno umirovljenje i zakonsko umirovljenje usto bi djelotvornije pridonijela poboljšanju dugoročne održivosti u kontekstu društva koje je sve starije. Uvođenjem automatske poveznice između zakonske dobi za umirovljenje i produljenja očekivanog životnog vijeka u budućnosti mogli bi se smanjiti javni rashodi za mirovine. Procjenjuje se da će to smanjenje iznositi 2,4 % BDP-a u razdoblju 2016.– 2070., čime se poništava povećanje koje bi bilo rezultat nepromijenjene politike.

               (10)Fiskalni federalizam u Austriji dovodi do znatne neusklađenosti između nadležnosti za rashode i za prikupljanje prihoda na podnacionalnoj razini. Umjesto da se oslanjaju na poreznu autonomiju, proračuni na podnacionalnoj razini pune se na temelju složenog sustava raspodjele poreza i međuvladinih transfera. To otežava fiskalnu transparentnost i političku odgovornost te nije dovoljan poticaj za učinkovitu javnu potrošnju. Zakonom o međuvladinim poreznim odnosima iz 2017. uveden je niz promjena za pojednostavnjenje fiskalnih odnosa među različitim razinama vlasti. Među promjenama su i pojednostavnjenje raspodjele zajedničkih poreza, dodjela vlastitog izvora prihoda saveznim zemljama i dogovor o daljnjim reformama za transparentniju raspodjelu zakonodavnih i izvršnih nadležnosti među razinama vlasti. Kad je riječ o nadležnostima, Kompetenzbereinigungspaket je prvi korak prema razdvajanju nadležnosti jer se njime područja zajedničke politike preraspodjeljuju na (isključivo) saveznu razinu ili na razinu saveznih zemalja te se smanjuju uzajamna prava davanja suglasnosti. Međutim, zakon se odnosi samo na ograničen broj područja politike.

               (11)Poreznu strukturu Austrije karakterizira veliko opterećenje rada (porezi na plaće i doprinosi za socijalno osiguranje). Očekuje se da će se opterećenje tijekom vremena povećavati sve dok se porezni razredi ne počnu indeksirati prema inflaciji. Udio poreza na rad u ukupnim poreznim prihodima u 2017. (55,3 %) bio je jedan od najviših u EU-u (prosjek: 49,7 %). Nedavne reforme kao što su smanjenje doprinosa za socijalno osiguranje za osobe s niskim dohotkom i za poslodavce te porezne olakšice za zaposlene roditelje koje proizlaze iz olakšice pod nazivom Familienbonus plus pridonijele su smanjenju poreznog klina za rad. I dalje ima prostora za preusmjeravanje poreznih kombinacija na izvore kojima se potiče uključiviji i održiviji rast. Konkretno, periodični porezi na nekretnine smatraju se razmjerno poticajnima za rast i progresivnima, s obzirom na to da osobe s višim dohotkom vjerojatno posjeduju nekretnine veće vrijednosti. Međutim, zbog dosta zastarjele porezne osnovice, prihodi od periodičnih poreza na nekretnine u Austriji i dalje su niski i daleko ispod prosjeka EU-a. Revalorizacija porezne osnovice pridonijela bi stvaranju većih prihoda i riješila probleme u pogledu pravednosti koji nastaju ako vrijednost zemljišta/nekretnina nije vezana za tržišne cijene. Djelotvorni, dobro osmišljeni porezi na bogatstvo također bi mogli pridonijeti pravednosti poreznog sustava, osobito u kontekstu velike nejednakosti u Austriji u pogledu bogatstva te u nedostatku poreza na nasljedstvo i darove. Naposljetku, porezi za zaštitu okoliša pomažu internalizaciji negativnih vanjskih učinaka iskorištavanja resursa i aktivnosti onečišćenja povezanih sa zdravljem i klimom. U tom bi kontekstu trebalo ponovno razmotriti povlašteni porezni tretman koji se trenutačno primjenjuje na takve djelatnosti.

               (12)Tržište rada se poboljšava, ali neiskorišteni potencijali ljudskog kapitala ugrožavaju produktivnost i dugoročni rast te je potrebno uvesti promjene koje bi se primjenjivale na žene, niskokvalificirane radnike, starije radnike i osobe migrantskog podrijetla. Unatoč ukupnoj visokoj stopi zaposlenosti žena (71,7 % u Austriji u usporedbi sa 67,4 % u EU-u 2018.), broj žena zaposlenih u punom radnom vremenu i dalje je prilično nizak. Zaposlenost žena u nepunom radnom vremenu znatno je iznad prosjeka EU-a (47,6 % u Austriji u usporedbi s 30,8 % u EU-u 2018.) te je uglavnom povezana s manjkom ustanova za skrb o djeci i velikim brojem žena koje obavljaju neplaćene poslove skrbi. Postojeći sustav skrbi o djeci i dopusta iz obiteljskih razloga ne pridonosi u dovoljnoj mjeri jednakim mogućnostima za muškarce i žene na tržištu rada. Dodatna ulaganja u cjenovno pristupačne cjelodnevne usluge skrbi za djecu i cjelodnevne nastave pridonijelo bi tome da veći broj žena radi u punom radnom vremenu, da se bolje iskoristi potencijal žena na tržištu rada te da se poboljša produktivnost i dugoročni uključivi rast. Zaposlenost žena u nepunom radnom vremenu također je važan čimbenik u razumijevanju neprilagođene razlike u plaćama između muškaraca i žena, koja je i dalje vidljivo iznad prosjeka EU-a (19,9 % u Austriji u usporedbi sa 16,0 % u EU-u 2017.). Ostali važni čimbenici koji čine tu razliku jesu prekomjerna zastupljenost žena u slabo plaćenim sektorima, segregacija povezana s izborom obrazovanja, podzastupljenost žena na upravljačkim i nadzornim položajima te prekidi u karijeri. Općenito, znatne razlike između muškaraca i žena u mirovinskim primanjima (40,5 % u Austriji u usporedbi s 35,2 % u EU-u 2017.) u velikoj su mjeri rezultat tih razlika u prihodima ostvarenih tijekom radnog vijeka između muškaraca i žena. Osim toga, osobe koje su zaposlene na kratko razdoblje ili s niskim dohotkom, od kojih su većina žene, nemaju pravo na naknadu za nezaposlenost. Visoke stope nezaposlenosti među niskokvalificiranim osobama upućuju na nedovoljno iskorišteni potencijal na tržištu rada. Više od 44 % svih nezaposlenih završilo je samo osnovno obrazovanje (do razine niže srednje škole, odnosno „Pflichtschule”). Aktivne politike tržišta rada kojima se veći broj ljudi potiče na rad ili traženje zaposlenja, uključujući mogućnosti za cjeloživotno učenje, i dalje su presudne za ostvarivanje potencijala na tržištu rada kad je riječ o radnicima migrantskog podrijetla i niskokvalificiranim odraslim osobama. Uključivanje socijalnih partnera u postupak donošenja odluka za te politike, iako je uvijek bilo snažno, dovedeno je u pitanje.

               (13)Manjak kvalificirane radne snage upućuje na potrebu za većim ulaganjima u opće obrazovanje i osposobljavanje. Obrazovni rezultati učenika u nepovoljnom položaju nisu se poboljšali. I dalje je golema razlika u uspješnosti između učenika s migrantskim podrijetlom i onih bez njega. Nacionalno testiranje provedeno 2016. pokazalo je da je razina osnovnih vještina manjkava jer otprilike jedna četvrtina učenika osmih razreda ne ispunjava obrazovne standarde za predmet njemački jezik ili ih samo djelomično ispunjava. Rezultati osoba sa slabim socioekonomskim statusom i/ili migrantskim podrijetlom u nacionalnom testiranju gotovo da se nisu poboljšali. Nedavno međunarodno testiranje potvrdilo je i sve veće razlike u vještini čitanja među učenicima slabijeg socioekonomskog statusa ili migrantskog podrijetla. Iz Programa za međunarodnu procjenu učenika proizlazi da su rezultati učenika rođenih u Austriji bolji od rezultata učenika iz prve generacije migranata, a ta razlika odgovara školovanju od gotovo tri godine. Nedavnim obrazovnim reformama donekle se ugrožavaju prethodne reforme te one nisu u skladu s najboljom praksom EU-a i OECD-a. U tom kontekstu, usporava se povećanje udjela učenika koji sudjeluju u programu cjelodnevne nastave, a intenziviraju se i aktivnosti praćenja uspjeha i usmjeravanje u okviru obveznog osnovnoškolskog obrazovanja. Za rješavanje problema nejednakih obrazovnih rezultata zbog socioekonomskog statusa ili migrantskog podrijetla potrebna su ulaganja. Kad je riječ o digitalnim vještinama njezinih građana, Austrija ostvaruje iznadprosječne rezultate u usporedbi s ostatkom EU-a, ali zaostaje za zemljama s najboljim rezultatima. Sve je veći nedostatak kvalificiranih radnika iz informatičkog sektora u gospodarstvu jer povećanu potražnju ne prati dostatna ponuda osoba s diplomom u području računalstva.

               (14)Austrija je zemlja koja puno ulaže u istraživanje i razvoj te ima ambiciozne nacionalne ciljeve. Ipak, znanstveni i inovacijski rezultati nisu na razini predvodnika u EU-u u području inovacija
                  7
               . Povećana ulaganja u istraživanje i razvoj ne odražavaju se u potpunosti u inovacijskim rezultatima niti u rastu produktivnosti. Konkretno, Austrija ima loše rezultate zapošljavanja u brzorastućim inovacijskim poduzećima. Ulaganja u istraživanje i razvoj bila bi djelotvornija kad bi u potpunosti rezultirala izvrsnim znanstvenim rezultatima i revolucionarnim inovacijama. Za to bi trebalo omogućiti bolju povezanost znanosti i poslovnog sektora te poticati suradnju različitih regija i s drugim zemljama u području strategija pametne specijalizacije. Osim toga, dodatna ulaganja mogla bi dovesti do većeg povećanja produktivnosti i poboljšanja inovacija, uključujući ekološke inovacije, inovacijski kapacitet malih i srednjih poduzeća i dopunsku nematerijalnu imovinu.

               (15)Iako ostvaruje bolje rezultate od prosjeka EU-a kad je riječ o ukupnom napretku u području digitalizacije, Austrija nije dosegla razinu „Predvodnika u području inovacija”. To se odnosi na uporabu digitalnih tehnologija, ali i na njihov razvoj. Austrijski informacijski i tehnološki sektor razmjerno je malen i njegov rast nije bio jednak onome u sličnim sektorima u zemljama koje su „Predvodnici u području inovacija”. Osim toga, u ruralnim područjima nema brzog interneta, što povećava razlike u digitalizacijskim i inovacijskim kapacitetima među regijama. Velike su i razlike u digitalnoj infrastrukturi u školama, primjerice kad je u pitanju pokrivenost lokalnim bežičnim mrežama. Ponovno uvođenje opće strategije digitalizacije u Austriji prilika je za usvajanje ciljeva i pokazatelja, ali i za praćenje napretka potrebnih javnih i privatnih ulaganja u digitalizaciju.

               (16)Povećanje energetske učinkovitosti i udjela obnovljivih izvora energije ojačali bi potencijal Austrije za održivi rast i pridonijeli postizanju njezinih klimatskih i energetskih ciljeva do 2030. Raspoloživa rješenja upotrebljavaju se samo sporadično, a javna ulaganja u istraživanje i razvoj u području okoliša i energije ispod su prosjeka EU-a. Poboljšanje energetske učinkovitosti i uporaba obnovljivih izvora energije u malim i srednjim poduzećima pridonijeli bi smanjenju potrošnje energije. Ulaganja u obnovu zgrada, proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora i održivu mobilnost mogla bi znatno potaknuti rast austrijskog gospodarstva. Za prijelaz na kružno gospodarstvo potrebna je sveobuhvatna strategija i povećana ulaganja poslovnog sektora.

               (17)Usprkos nedavnom rastu povezanom s povoljnom gospodarskom klimom, Austrija još nije uspjela ponovno povećati rast ukupne faktorske produktivnosti i izaći iz desetljetnog razdoblja stagnacije u tom ključnom pokretaču gospodarskog rasta i konkurentnosti. Politike za potporu rastu produktivnosti odnose se na digitalizaciju poduzeća, rast poduzeća i tržišno natjecanje u području usluga. Iako velika poduzeća u Austriji preuzimaju digitalne tehnologije i poslovne modele u dobrom ritmu, manja poduzeća u tome zaostaju. Digitalizacija manjih poduzeća, uključujući mikropoduzeća, posebno je važna u Austriji jer su ona okosnica austrijskog gospodarstva. Činjenica da je program „KMU Digital” jako prihvaćen pokazuje da među malim i srednjim poduzećima postoji potražnja, i interes, za savjetovanje o digitalizaciji. Bilo bi dobro kad bi se taj program produljio i proširio te kad bi se politika dodatno usmjerila na digitalizaciju poduzeća u okviru opće strategije digitalizacije Austrije.

               (18)U Austriji su i dalje prisutni strukturni izazovi za novoosnovana poduzeća i poduzeća koja šire poslovanje, a posebno za visokoinovacijska poduzeća. Austrija zaostaje za usporedivim državama članicama EU-a kad je riječ o zapošljavanju u brzorastućim inovacijskim poduzećima. To ukazuje na potrebu za poboljšanjem uvjeta za povećanje rasta inovacijskih poduzeća, koje i dalje ometaju čimbenici kao što je okruženje za poduzetnički kapital koje je manje razvijeno i raznoliko nego u državama članicama koje su „Predvodnici u području inovacija”. Prepreke postoje u kasnijoj fazi financiranja, u obliku vlasničkog kapitala i pristupa javnim tržištima kapitala za rastuća poduzeća. Novoosnovani segment za mala i srednja poduzeća na bečkoj burzi korak je u pravom smjeru. Poduzeća s visokom stopom rasta od ključne su važnosti za širenje novih tehnologija i poslovnih modela, uključujući digitalne, a time i za rast produktivnosti.

               (19)U Austriji postoje znatne prepreke pristupu i restriktivna pravila o obavljanju poslovnih usluga i reguliranih profesija. One uključuju posebne zahtjeve u pogledu vlasničke strukture, široki opseg djelatnosti rezerviranih za određene profesije i interdisciplinarna ograničenja. Razmjerno slabom razvoju austrijskog maloprodajnog sektora pridonose regulatorne prepreke, prije svega dnevno radno vrijeme trgovina. Veliki razlog za zabrinutost u austrijskom poslovnom sektoru i dalje je veliko administrativno opterećenje. Važni instrumenti za poboljšanje poslovnog okruženja jesu daljnja ulaganja u cilju smanjenja opterećenja i planirana evaluacija austrijskog zakona o dozvolama za obavljanje djelatnosti (Gewerbeordnung). Veća razina tržišnog natjecanja u sektoru usluga Austriji bi također pomogla u rješavanju problema koji se odnose na širenje digitalnih tehnologija i poslovnih modela.

               (20)Izradom programa za korištenje sredstava iz fondova EU-a u razdoblju 2021.–2027. mogli bi se ukloniti neki nedostaci utvrđeni u preporukama, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Austriju
                  8
               . To bi Austriji omogućilo da na najbolji način iskoristi ta sredstva u utvrđenim sektorima, vodeći računa o regionalnim razlikama.

               (21)Komisija je u okviru Europskog semestra 2019. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Austrije i objavila je u Izvješću za Austriju za 2019. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2019. i Nacionalni program reformi za 2019. te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Austriji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Austriji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije. To je učinila jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (22)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2019. i mišljenja
                  9
                je da se očekuje da će Austrija poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               PREPORUČUJE da Austrija u 2019. i 2020. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Osigurati održivost sustava zdravstvene zaštite i dugotrajne skrbi te mirovinskog sustava, među ostalim prilagođavanjem zakonske dobi za umirovljenje s obzirom na očekivano produljenje očekivanog životnog vijeka. Pojednostaviti i racionalizirati fiskalne odnose i nadležnosti na svim razinama vlasti te uskladiti nadležnosti za financiranje i potrošnju.

               2.Preusmjeriti poreze s rada na izvore kojima se u većoj mjeri potiče uključiv i održiv rast. Poticati zapošljavanje žena u punom radnom vremenu, među ostalim poboljšanjem usluga skrbi za djecu te, u suradnji sa socijalnim partnerima, poboljšati izglede na tržištu rada za niskokvalificirane radnike. Podići razine osnovnih vještina za skupine u nepovoljnom položaju, uključujući osobe migrantskog podrijetla.

               3.Usmjeriti investicijsku politiku u istraživanje i razvoj, inovacije, digitalizaciju i održivost, vodeći računa o regionalnim razlikama. Poticati rast produktivnosti poticanjem digitalizacije poduzeća i rasta poduzeća te smanjenjem regulatornih prepreka u uslužnom sektoru.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1019 final.

                     (3)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (6)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti pokriveni prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunate su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok su jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani netirane.

                     (7)

                        Kako je navedeno u Europskoj ljestvici uspjeha u inoviranju za 2018. – Predvodnik u području inovacija: SE, DK, FI, NL, UK, LU Snažan inovator: DE, BE, IE, AT, FR, SI.

                     (8)

                        SWD(2019) 1019 final.

                     (9)

                        Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 5.6.2019.
            COM(2019) 511 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Hrvatske za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2019.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Hrvatske za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2019.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 21. studenoga 2018. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2019. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 21. ožujka 2019. Komisija je 21. studenoga 2018. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Hrvatska jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Hrvatsku
                  3
                za 2019. objavljeno je 27. veljače 2019. U izvješću je ocijenjen napredak Hrvatske u provedbi preporuka za Hrvatsku koje je Vijeće donijelo 13. srpnja 2018., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Hrvatske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 27. veljače 2019.
                  4
                Komisija je na temelju analize zaključila da u Hrvatskoj postoje makroekonomske neravnoteže koje su u kontekstu nedovoljnog potencijalnog rasta povezane s visokim razinama javnog, privatnog i vanjskog duga. Neravnoteže su međutim posljednjih godina sve manje zahvaljujući snažnom nominalnom rastu i razboritoj fiskalnoj politici. Poboljšava se negativna neto vanjska pozicija zahvaljujući kontinuiranom suficitu tekućeg računa. Javni se dug znatno smanjio u odnosu na vrhunac koji je bio dosegnuo u 2015. Smanjuje se dug privatnog sektora, no predviđa se usporena dinamika njegova smanjenja zbog rasta kredita i oporavka ulaganja. Financijski sektor dobro je kapitaliziran i profitabilan, no udio loših kredita, iako u padu, i dalje je visok. Pojačane su mjere politike, no temeljita provedba strukturnih mjera i dalje je ključna za jačanje otpornosti gospodarstva. Unatoč određenom napretku, nisu riješeni problemi potpunosti, točnosti i pravovremenosti izrade ekonomskih statistika i statistika javnih financija.

               (3)Hrvatska je 18. travnja 2019. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2019. i svoj Program konvergencije za 2019. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (4)Pri izradi programa za korištenje sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020. relevantne preporuke za Hrvatsku u izvjesnoj su mjeri uzete u obzir. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  5
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoj sporazum o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem
                  6
               .

               (5)Na Hrvatsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Iako je u 2018. ostvaren suficit salda opće države od 0,2 % BDP-a, prema Programu konvergencije za 2019. planira se da će u 2019. ukupni saldo pasti na –0,3 % BDP-a te da će se nakon toga postupno poboljšati i u 2022. ostvariti suficit od 0,8 % BDP-a. Na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda
                  7
                planira se da će se utvrđeni srednjoročni proračunski cilj od –1,75 % BDP-a za 2019. te promijenjen na –1 % BDP-a od 2020. u programskom razdoblju nastaviti ostvarivati sa značajnom pozitivnom razlikom. Prema Programu konvergencije za 2019. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u sa 71,6 % u 2019. smanjiti na 68,5 % u 2020. i da će se nastaviti smanjivati te da će u 2022. iznositi 62 %. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerojatan je. Čini se, međutim, da su proračunski ciljevi planirani s oprezom. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2019. predviđa se da će saldo opće države iznositi 0,1 % BDP-a u 2019. i 0,5 % BDP-a u 2020. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2019. predviđa se da će strukturni saldo iznositi –0,8 % BDP-a u 2019. i –0,5 % BDP-a u 2020., što je i dalje iznad razine srednjoročnog proračunskog cilja. Predviđa se da će Hrvatska poštovati pravilo o dugu u 2019. i u 2020. Općenito, Vijeće smatra da se očekuje da će Hrvatska u 2019. i 2020. poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (6)U prosincu 2018. Hrvatski Sabor donio je Zakon o fiskalnoj odgovornosti. Cilj je tog Zakona ojačati sastav i ovlasti Povjerenstva za fiskalnu politiku, utvrditi njegove zadaće te propisati numerička fiskalna pravila, među ostalim i pravilo o strukturnom proračunskom saldu. U ožujku 2019. osnažen je mandat Državnog ureda za reviziju uvođenjem mehanizama za sankcioniranje onih subjekata koji ne provedu njegove preporuke i proširenjem opsega njegovih revizija. Fiskalni okvir dodatno će se ojačati donošenjem izmjena Zakona o proračunu. Očekuje se da će se time poboljšati proračunsko planiranje, prikupljanje fiskalnih podataka i kriteriji izdavanja državnih jamstava.

               (7)Teritorijalna rascjepkanost javne uprave Hrvatske utječe na njezinu učinkovitost i naglašava regionalne razlike. Brojne manje jedinice lokalne uprave i samouprave često nemaju odgovarajuće financijske i administrativne resurse za pružanje usluga iz svoje nadležnosti. Zbog toga pružanje javnih usluga u financijski i administrativno snažnim i slabim jedinicama lokalne uprave i samouprave u Hrvatskoj nije ujednačeno. Na razini središnje države nadležna tijela poduzimaju mjere u smjeru pojednostavnjenja složenog sustava državnih agencija, no još nije donesen pravni okvir kojim se u cijeli sustav uvodi viši stupanj homogenosti. U planu je da se nadležnosti ureda tijela središnje uprave koji djeluju na lokalnoj razini prenesu na urede državne uprave u županijama.

               (8)U sustavu zdravstvene zaštite nagomilali su se novi dugovi u 2018., što je rizik za javne financije. Sustav se financira doprinosima radno aktivnog stanovništva i transferima iz državnog proračuna, iako su ti transferi stalno niži od iznosa potrebnog za pokriće svih troškova. Očekuje se poboljšanje financijskog stanja sustava zdravstvene zaštite nakon što se u 2019. povećala stopa doprinosa za zdravstveno osiguranje te trošarine na duhan u prosincu 2018. U tijeku su funkcionalno spajanje bolnica i aktivnosti kojima se želi unaprijediti primarna zdravstvena zaštita, čime bi se mogla povećati učinkovitost rashoda, no provedba odmiče sporo.

               (9)Neusklađenost okvira za određivanje plaća u javnoj upravi i javnim službama onemogućuje jednako postupanje i središnju kontrolu rashoda za plaće u javnom sektoru. Nekoliko je puta odgođen novi zakon o plaćama u državnoj upravi. Zakonom se želi postići bolja usklađenost plaća u javnoj upravi uvođenjem zajedničke osnovice za plaće i koeficijenata složenosti poslova, na temelju dosljednijih opisa radnih mjesta i okvira za kompetencije. U Hrvatskoj postoji okvir za socijalni dijalog, ali socijalni partneri ističu da metode i postupci rada onemogućuju stvarni dijalog. Rascjepkanost sindikata također umanjuje učinke socijalnog dijaloga.

               (10)Brzi pad stope nezaposlenosti nastavljen je u 2018. Iako još visoka, znatno je smanjena i nezaposlenost mladih. Hrvatska, međutim, i dalje ima nisku stopu aktivnosti i stopu zaposlenosti, pri čemu na neaktivnost znatno utječu prijevremeno umirovljenje i odgovornosti za skrb o drugima. Potrebno je poboljšati pristup zapošljavanju, na primjer predviđanjem i osiguravanjem stjecanja odgovarajućih vještina. Još su prisutni brojni uzroci neaktivnosti te se čini da postojeće mjere kojima se osobama olakšava ulazak na tržište rada nisu dovoljne. Kapacitet institucija tržišta rada i dalje je ograničen i nedovoljna je suradnja službi za zapošljavanje, socijalnih službi i drugih relevantnih dionika. Mjere iz važnog paketa mjera mirovinske reforme počele su se provoditi u 2019. Reforma ima tri glavna cilja: i. ukloniti konceptualne nedostatke mirovinskog sustava koji su uzrokovali nepravedno postupanje s određenim skupinama umirovljenika; ii. poboljšati adekvatnost mirovinskog sustava produljenjem radnog vijeka i iii. ojačati institucionalni okvir i učinkovitost drugog stupa mirovinskog sustava.

               (11)Socioekonomske razlike važna su odrednica razine obrazovanja u Hrvatskoj. Hrvatski su rezultati obrazovanja ispod prosjeka Unije, osobito kad je riječ o ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju, osnovnim vještinama, stjecanju visokog obrazovanja, obrazovanju odraslih i relevantnosti strukovnog obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada. Hrvatska provodi eksperimentalnu kurikularnu reformu, ali će ona svoj puni potencijal ostvariti samo ako se provede u cijelosti i uz istodobno usavršavanje nastavnog osoblja.

               (12)Unatoč još relativno visokoj nezaposlenosti, u nekim sektorima gospodarstva nedostaje radne snage, uglavnom zbog nedostatka odgovarajućih vještina. Poboljšanjem digitalnih vještina mogla bi se povećati produktivnost i riješiti problem nedostatka odgovarajućih vještina. Zbog ograničene relevantnosti strukovnog obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada niska je stopa zaposlenosti osoba sa završenim strukovnim obrazovanjem i osposobljavanjem. Nisko je sudjelovanje učenika u programima koji uključuju praktičnu nastavu. Osnivanjem regionalnih centara kompetentnosti i uvođenjem eksperimentalnog programa „Dualno obrazovanje” trebala bi se poboljšati kvaliteta strukovnog obrazovanja i osposobljavanja i olakšati identifikacija potrebnih vještina. Nisko je sudjelovanje odraslih u obrazovnim programima koji se nude u okviru mjera kojima se osobama olakšava pronalaženje zaposlenja ili osposobljavanja. To se osobito odnosi na one kojima je obrazovanje najpotrebnije, kao što su niskokvalificirane i nezaposlene osobe.

               (13)Smanjuje se udio stanovništva izloženog riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti, ali je i dalje veći od prosjeka Unije. Taj se rizik uglavnom odnosi na osobe starije dobi i osobe s invaliditetom. U usporedbi s prosjekom EU-a, još je ograničen učinak socijalnih naknada na smanjenje siromaštva. Nadležna tijela poduzela su mjere kako bi poboljšale evidenciju socijalnih naknada koje se dodjeljuju na lokalnoj razini tako što su uskladile kategorizaciju tih naknada. Tako bi se trebao dobiti bolji uvid u naknade koje se odobravaju u cijeloj zemlji, što bi se potom moglo iskoristiti za poboljšanje učinkovitosti sustava socijalne zaštite i pružanje zaštite osobama kojima je najpotrebnija.

               (14)Prometna je mreža neujednačena, s vrlo nerazvijenom željezničkom infrastrukturom, što za posljedicu ima nekvalitetne usluge i prepreke mobilnosti radnika. Nema odgovarajuće infrastrukture za javni promet u manjim gradovima. Emisije stakleničkih plinova iz cestovnog prometa znatno su se povećale u posljednjih pet godina. Udio energije iz obnovljivih izvora u sektoru prometa znatno je manji od 10%, što je cilj koji bi se trebao ostvariti u 2020. Potrebni su dodatni napori i ulaganja da bi se stvarno smanjio velik udio osobnih automobila s pogonom na fosilna goriva, potaknula intermodalnost i općenito ograničilo povećanje emisija stakleničkih plinova u prometnom sektoru.

               (15)Hrvatska bi svoj visoki energetski intenzitet mogla smanjiti ulaganjima u energetsku učinkovitost i pametne energetske sustave. Osobita pozornost mogla bi se posvetiti smanjenju potrošnje električne energije u zgradama i poboljšanju energetske učinkovitosti mreža centraliziranog grijanja. Postoji velik potencijal i za ulaganja u energiju vjetra i sunca te u energiju iz obnovljivih izvora za grijanje i hlađenje. Promicanjem takvih ulaganja mogla bi se povećati energetska samoodrživost hrvatskih otoka, u skladu s inicijativom „Čista energija za otoke Europske unije“. Osim toga, Hrvatska je osobito izložena klimatskim rizicima, osobito poplavama i šumskim požarima.

               (16)Ulaganja bi mogla potaknuti prelazak na kružno gospodarstvo. Potrebna su i za odvojeno prikupljanje i recikliranje otpada kao alternative odlagalištima otpada, osmišljavanje alternativnih rješenja za sirovine i povećanje potražnje za recikliranim materijalima te za informiranje javnosti o održivim potrošačkim praksama i ponašanju potrošača. Osim toga, znatna su ulaganja potrebna i za prikupljanje i obradu otpadnih voda u aglomeracijama s populacijskim ekvivalentom većim od 2 000. Ulaganjima u vodoopskrbne mreže moglo bi se smanjiti istjecanje vode za piće i ispuniti neispunjeni uvjeti kvalitete.

               (17)Potrebna su ulaganja u istraživačke i inovacijske kapacitete i primjenu naprednih tehnologija da bi se potaknule inovacije i ubrzao rast produktivnosti, koji je usporen zbog rascjepkanosti i neučinkovitosti politika u području istraživanja i inovacija. Hrvatska svojom strategijom „pametne specijalizacije” za razdoblje 2016.–2020. namjerava potaknuti inovacije, prevladati rascjepkanost sustava i osigurati provedbu aktivnosti istraživanja i razvoja usko povezanih s najvažnijim gospodarskim prioritetima, ali se očekuje njezina brža provedba. Ulaganjima bi se mogla potaknuti suradnja sveučilišta i poslovnog sektora radi lakšeg prijenosa tehnologije i komercijalizacije rezultata istraživanja i moglo bi se poboljšati upravljanje.

               (18)Mjere za poboljšanje korporativnog upravljanja u poduzećima u državnom vlasništvu zasad sporo napreduju. Donesen je Kodeks korporativnog upravljanja i uvedena je obveza srednjoročnog planiranja i izvješćivanja o poslovnim rezultatima. No, gospodarstvo je i dalje opterećeno zbog izrazite prisutnosti poduzeća u državnom vlasništvu u brojnim sektorima, njihove niske profitabilnosti i slabe produktivnosti. U 2018. dodatno je skraćen popis trgovačkih društava od posebnog interesa te sada više društava formalno ispunjava uvjete za prodaju, no nema jasne strategija privatizacije. Stječe se dojam da su nadležna tijela zaokupljena prodajom preostalih manjinskih udjela i aktivacijom neaktivne imovine. Postoji percepcija o raširenosti i daljnjem rastu korupcije. Nedostaje učinkovitih instrumenata za njezino sprečavanje i sankcioniranje, osobito na lokalnoj razini. Potrebno je poboljšati mehanizme nadzora i sankcioniranja imenovanih odgovornih osoba u javnim poduzećima na lokalnoj razini.

               (19)Prekomjerni administrativni i zakonski uvjeti te parafiskalni (neporezni) nameti opterećuju poduzeća, osobito ona manja. Okončano je mjerenje administrativnog opterećenja na temelju kojega nadležna tijela mogu nastaviti provoditi obećane mjere rasterećenja. Smanjenje parafiskalnih nameta kasni. Veliki broj prekomjerno reguliranih profesija negativno utječe na tržišno natjecanje. Napredak je ostvaren u nekim sektorima, osobito u sektoru usluga prijevoza taksijem, ali još nisu uklonjena prekomjerna ograničenja za brojne gospodarski važne profesije.

               (20)Znatan broj neriješenih predmeta i dugotrajni postupci pred građanskim i trgovačkim sudovima umanjuju pravnu sigurnost, a nedostaci kaznenopravnog sustava prepreka su suzbijanju gospodarskih i financijskih kaznenih djela. Dodatno je pogoršana percepcija neovisnosti pravosuđa. Izmjene i dopune Zakona o državnom sudbenom vijeću donesene su u 2018. Uz iznimku Visokog trgovačkog suda, kontinuirano smanjenje broja neriješenih predmeta uglavnom je rezultat smanjenja broja novih predmeta. Na nekim se sudovima testira elektronička komunikacija, koja bi se tek trebala početi primjenjivati na nacionalnoj razini.

               (21)Izrada programa za korištenje sredstava iz fondova EU-a u razdoblju 2021.–2027. mogla bi pridonijeti uklanjanju nekih nedostataka utvrđenih u preporukama te osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Hrvatsku
                  8
               . To bi Hrvatskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi ta sredstva u određenim sektorima, vodeći računa o regionalnim razlikama. Jačanje administrativnih kapaciteta države za upravljanje tim sredstvima važan je čimbenik uspješnosti takvih ulaganja. Nužno je ojačati institucionalni okvir javne nabave radi jačanja discipline i ostvarenja ciljeva politike u području strateške nabave te radi učinkovitosti javnih rashoda.

               (22)Komisija je u okviru europskog semestra 2019. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Hrvatske i objavila je u Izvješću za Hrvatsku za 2019. Ocijenila je i Program konvergencije za 2019. i Nacionalni program reformi za 2019. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Hrvatskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Hrvatskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije. To je učinila jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (23)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2019. i mišljenja je
                  9
                da se očekuje da će Hrvatska poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (24)Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je Komisija provela i ovu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2019. i Program konvergencije za 2019. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku. Fiskalne politike iz preporuke 1. pridonose, među ostalim, uklanjanju neravnoteža koje su povezane s visokim državnim dugom.

               PREPORUČUJE da Hrvatska u 2019. i 2020. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Ojačati proračunski okvir i praćenje potencijalnih obveza na središnjoj i lokalnoj razini. Smanjiti teritorijalnu rascjepkanost javne uprave i pojednostavniti funkcionalnu raspodjelu nadležnosti.

               2.Provesti reformu sustava obrazovanja i poboljšati pristup obrazovanju i osposobljavanju na svim razinama te njihovu kvalitetu i relevantnost za tržište rada. Konsolidirati socijalne naknade i poboljšati njihov učinak na smanjenje siromaštva. Osnažiti mjere i institucije tržišta rada i poboljšati njihovu suradnju sa socijalnim službama. U suradnji sa socijalnim partnerima uvesti usklađene okvire za određivanje plaća u javnoj upravi i javnim službama.

               3.Usmjeriti investicijsku politiku na istraživanje i inovacije, održivi gradski i željeznički promet, energetsku učinkovitost, obnovljive izvore energije i okolišnu infrastrukturu, vodeći računa o regionalnim razlikama. Povećati kapacitete nadležnih tijela za izradu i provedbu javnih projekata i politika.

               4.Poboljšati korporativno upravljanje poduzećima u državnom vlasništvu i intenzivirati prodaju tih poduzeća i neaktivne imovine. Unaprijediti sprečavanje i sankcioniranje korupcije, osobito na lokalnoj razini. Skratiti trajanje sudskih postupaka i unaprijediti elektroničku komunikaciju na sudovima. Smanjiti najveće parafiskalne namete i pretjeranu regulaciju tržišta proizvoda i usluga.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)

                        SWD(2019) 1010 final.

                     (4)

                        COM(2019) 150 final.

                     (5)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala primjenom zajednički dogovorene metodologije.

                     (8)

                        SWD(2019) 1010 final.

                     (9)

                        U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 5.6.2019.
            COM(2019) 526 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Finske za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2019.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Finske za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2019.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 21. studenoga 2018. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2019. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 21. ožujka 2019. Komisija je 21. studenoga 2018. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Finska navodi kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 21. ožujka 2019. Vijeće je 9. travnja 2019. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”).

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost gospodarstava u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Finska bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, koja je navedena u preporukama 3. i 4. u nastavku. Konkretno, usmjeravanjem investicijske politike na određena područja odgovorit će se na drugu preporuku za europodručje, koja se odnosi na poticanje ulaganja, dok će se mjerama kojima se ograničava rast zaduženosti kućanstava odgovorit na četvrtu preporuku za europodručje, koja se odnosi na smanjenje privatnog duga.

               (3)Izvješće za Finsku
                  2
                za 2019. objavljeno je 27. veljače 2019. U izvješću je ocijenjen napredak Finske u smislu  preporuka za Finsku koje je Vijeće donijelo 13. srpnja 2018., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Finske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (4)Finska je 4. travnja 2019. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2019. i svoj Program stabilnosti za 2019. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova  za razdoblje 2014.–2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  3
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje sporazume o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem
                  4
               .

               (6)Na Finsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. U svojem Programu stabilnosti za 2019., koji je na temelju pretpostavke o nepromijenjenim politikama dostavila prethodna vlada neposredno prije općih izbora u travnju, vlada planira da će ukupni saldo u 2019. iznositi –0,3 % BDP-a, što je smanjenje u odnosu na 0,7 % BDP-a u 2018. Vlada predviđa dodatno poboljšanje salda u 2020. na 0 % i nakon toga ponovno pogoršanje na –0,1 % u 2021. i –0,3 % u 2022. Na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda
                  5
                planira se da će se srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 0,5 % BDP-a, nastaviti ostvarivati sa značajnom pozitivnom razlikom u programskom razdoblju, uzimajući u obzir odstupanja u 2019. povezana s provedbom strukturnih reformi za koje je odobreno privremeno odstupanje. Udio duga opće države u BDP-u koji je u 2015. dosegnuo vrhunac od 63,4 % BDP-a, smanjio se u 2018. na 58,9 %. Prema Programu stabilnosti za 2019. očekuje se daljnje smanjenje udjela duga koji bi u 2021. trebao iznositi 57,4 % BDP-a. Predviđa se da će u 2022. ponovno porasti na 57,7 % BDP-a. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uglavnom je vjerojatan. Glavni rizici za proračunske projekcije odnose se na moguće neočekivano velike troškove starenja stanovništva i veću inflaciju.

               (7)Vijeće je 13. srpnja 2018. Finskoj predložilo da ostvari srednjoročni proračunski cilj u 2019., uzimajući u obzir odstupanja povezana s provedbom strukturnih reformi za koje je odobreno privremeno odstupanje. To je u skladu s najvećom stopom nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  6
                od 2,9 % u 2019., što odgovara dopuštenom pogoršanju strukturnog salda od 0,2 % BDP-a. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2019., očekuje se da će Finska u 2019. ostvariti svoj srednjoročni proračunski cilj uzimajući u obzir odobreno odstupanje povezano s klauzulom o strukturnim reformama.

               (8)Imajući u vidu predviđeni jaz outputa Finske koji iznosi 0,8 %, stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2020. ne bi smjela premašiti 1,9 %, što odgovara strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a u skladu sa zajednički dogovorenom matricom zahtjeva iz Pakta o stabilnosti i rastu. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2019., ne bude li promjene u politikama, za Finsku postoji rizik od određenog odstupanja u 2020. Općenito, Vijeće smatra da se očekuje će Finska u 2019. poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu i da treba biti spremna poduzeti dodatne mjere kako bi poštovala odredbe Pakta o stabilnosti i rastu u 2020.

               (9)Zbog starenja stanovništva i sve manjeg broja radno aktivnog stanovništva predviđa se povećanje rashoda za mirovine, zdravstvo i posebno socijalnu skrb (dugotrajnu skrb) u nadolazećim desetljećima. Prema Izvješću o fiskalnoj održivosti za 2018., za predviđeno povećanje troškova starenja stanovništva potrebna je fiskalna konsolidacija u iznosu od 2 % BDP-a kako bi se udio duga u BDP-u stabilizirao u dugoročnom razdoblju. Finski je parlament 7. ožujka 2019. odbio reformu regionalnih tijela vlasti, zdravstva i socijalnih usluga, čiji je cilj bio rješavanje problema u tim područjima te osiguravanje jednakog pristupa i smanjenje lista čekanja. Postotak samoprijavljenih nezadovoljenih zdravstvenih potreba u Finskoj još uvijek je veći od prosjeka EU-a. Konkretno, osobe koje nisu radno aktivne imaju poteškoća s dobivanjem potrebne zdravstvene skrbi zbog dugih lista čekanja.

               (10)Zbog smanjenja broja radno sposobnog stanovništva i sve većeg broja slobodnih radnih mjesta sužava se prostor za zapošljavanje na finskom tržištu rada. Istovremeno su stopa aktivnosti i stopa zaposlenosti u Finskoj niže nego u ostalim nordijskim zemljama, dok je strukturna nezaposlenost u 2018. i dalje iznosila 7 %. To je djelomično posljedica zamki neaktivnosti i nezaposlenosti koje otežavaju bolje iskorištavanje radne snage. Glavne prepreke ponovnom zapošljavanju uključuju složen sustav naknada i kombinaciju različitih vrsta naknada. Naknade se brzo ukidaju razmjerno rastu dohotka, što dovodi do rizika da prihvaćanje zaposlenja možda nije dovoljno financijski privlačno. Nesigurnost u vezi s iznosom naknada i vremenom koje je potrebno da bi se ponovno ostvarila prava na njih smanjuje privlačnost kratkoročnog zaposlenja ili rada u nepunom radnom vremenu. Na temelju testnog uvođenja osnovnog dohotka, čiji su preliminarni rezultati objavljeni u veljači 2019., dobivene su određene informacije za reviziju sustava socijalne sigurnosti kako bi se dodjela naknada učinkovitije temeljila na dohotku.

               (11)Budući da su trenutačno stopa aktivnosti i stopa zaposlenosti slične razinama zabilježenima prije krize, potrebno je ulagati u aktivnu uključenost, posebno skupina osoba koji su najudaljenije od tržišta rada kako bi se povećala stopa sudjelovanja. Sveobuhvatne reforme za povećanje sudjelovanja na tržištu rada mogle bi nekim skupinama osoba pružiti bolje mogućnosti na tržištu rada. To se odnosi na osobe migrantskog podrijetla, žene u reproduktivnoj dobi, niskokvalificirane muškarce, osobe koje su djelomično sposobne za rad i osobe s invaliditetom. Pružanje određenih usluga za nezaposlene i radno neaktivne osobe raspršeno je među različitim tijelima i pružateljima usluga. Za pružanje pomoći tim skupinama osobama u ulasku i zadržavanju na tržištu rada potrebne su prilagođene i integrirane usluge i politike aktivacije i rehabilitacije. Obveze pružanja dugotrajne skrbi koje preuzimaju žene pridonose razlikama između muškaraca i žena u zaposlenosti i plaćama. Vlada je započela reformu obiteljskog dopusta, ali nije ju provela do kraja.

               (12)Za poticanje održivog i uključivog rasta u Finskoj u okruženju demografskih i tehnoloških promjena, ključno je osigurati ponudu radne snage. Ulaganja u vještine, osobito one koje su važne za tržište rada, pomogla bi u rješavanju problema koji nastaju zbog strukturnih promjena u gospodarstvu. Zbog tehnoloških promjena potrebni su trajno osposobljavanje i prekvalifikacija radne snage putem fleksibilnih mogućnosti učenja, uključujući stavljanjem naglaska na učenje, obrazovanje i osposobljavanje odraslih. Time bi se trebala povećati profesionalna mobilnost, smanjiti neusklađenosti vještina te bi se uspješnije zadovoljile buduće potrebe tržišta rada.

               (13)Postoji rizik da Finska neće ispuniti cilj recikliranja komunalnog otpada od 50 % do 2020. Konkretno, komunalni otpad sve se češće spaljuje (60 % u 2017. u usporedbi s 55 % u 2016.).

               (14)Iako se javni rashodi za istraživanje i razvoj trenutačno stabiliziraju, Finska je među svim državama članicama zabilježila najveći pad ulaganja privatnog sektora u istraživanje i razvoj od 2009. Unatoč boljem makroekonomskom stanju posljednjih godina, ulaganja privatnog sektora u istraživanje i razvoj još se nisu oporavila. Veći intenzitet ulaganja u istraživanje i razvoj ključan je čimbenik kojim se potiču strukturne promjene u korist gospodarskih sektora utemeljenih na znanju i jačanja dugoročnog potencijala rasta. Osim toga, suradnja ustanova visokog obrazovanja i poslovnog sektora i dalje je jedna od glavnih prepreka za poticanje inovacija i njihovo uvođenje na tržište.

               (15)Budući da je stanovništvo raspršeno, prometna uska grla mogu spriječiti osobe da se presele radi zaposlenja. Strateškim ulaganjima u prometnu infrastrukturu mogla bi se poboljšati mobilnost radne snage i time ojačati funkcioniranje tržišta rada. Usporedno s time, uzimajući u obzir da troškovi prijevoza imaju relativno velik učinak na konačnu cijenu proizvoda u Finskoj u usporedbi s drugim državama članicama EU-a, pristup inozemnim tržištima mogao bi se poboljšati infrastrukturnom povezanosti.

               (16)Strateška ulaganja u dekarbonizaciju energetski intenzivnih industrija i u prometni sektor pridonijela bi ostvarenju dugoročnih gospodarskih i klimatskih ciljeva. Finska je predvodnik u inovacijama u području čiste energije i rashodima privatnog sektora za istraživanje i razvoj u tom području. Finska se obvezala da će do 2021. dodatno uložiti u određene programe čiste energije zahvaljujući čemu bi mogla ostvariti cilj ugljične neutralnosti. Osim ambicioznih ciljeva Finske da poveća udio biogoriva, elektrifikacija je troškovno učinkovita mogućnost za dekarbonizaciju prometnog sektora, imajući u vidu naprednu dekarbonizaciju proizvodnje električne energije.

               (17)Niske kamatne stope i bolji gospodarski izgledi povećali su ukupan obujam kreditiranja, posebno u okviru društava za stanovanje (koja omogućuju specifičan oblik vlasništva nad stambenim objektom). Istovremeno ubrzano rastu potrošački krediti te sve veći udio tih kredita odobravaju strane banke, financijske institucije osim kreditnih institucija, društva koja nude kredite manjeg iznosa ili se ti krediti temelje na pozajmljivanju među jednakima. Dug kućanstava stoga i dalje bilježi nezapamćeno visoku razinu (67 % BDP-a u 2017.). Ta su dugovanja pretežno ugovorena s promjenjivom kamatnom stopom, što predstavlja rizik ako kamatne stope porastu u srednjoročnom razdoblju. Finsko tijelo nadležno za financijski nadzor donijelo je niz mjera kojima se ograničava rast zaduženosti kućanstava. Međutim, ne očekuje se aktivno smanjenje razine duga u bližoj budućnosti, posebice s obzirom na to da su kamatne stope još uvijek niske, a povjerenje potrošača je na visokoj razini.

               (18)U ovoj fazi u Finskoj ne postoji sveobuhvatan registar kredita (u kojem se prikupljaju pozitivne i negativne informacije o dužnicima) koji obuhvaća njezine velike banke. Zbog toga banke ne mogu imati jasan pregled nad ukupnom zaduženosti kućanstava. Neke pripremne mjere za uspostavu takvog registra provedene su prošle godine.

               (19)Izradom programa za korištenje sredstava iz fondova EU-a u razdoblju 2021.–2027. mogli bi se ukloniti neki nedostaci utvrđeni u preporukama, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Finsku
                  7
               . To bi Finskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi ta sredstva u određenim sektorima, vodeći računa o regionalnim razlikama.

               (20)Komisija je u okviru Europskog semestra 2019. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Finske i objavila je u Izvješću za Finsku za 2019. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2019. i Nacionalni program reformi za 2019. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Finskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Finskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije, s obzirom na to da je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (21)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2019. i njegovo je mišljenje
                  8
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (22)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2019. i Program stabilnosti za 2019. Preporuke Vijeća u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 4. u nastavku,

               PREPORUČUJE da Finska u 2019. i 2020. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2020. ne premaši 1,9 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a. Povećati troškovnu učinkovitost socijalnih i zdravstvenih usluga i jednak pristup tim uslugama.

               2.Povećati poticaje za prihvaćanje zaposlenja i poboljšati vještine i aktivnu uključenost, uglavnom putem dobro integriranih usluge za nezaposlene i neaktivne osobe.

               3.Usmjeriti investicijsku politiku u istraživanje i inovacije, niskougljičnu i energetsku tranziciju i održiv promet, vodeći računa o regionalnim razlikama.

               4.Jačati praćenje zaduženosti kućanstava i uspostaviti sustav registra odobrenih kredita.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1025 final.

                     (3)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala primjenom zajednički dogovorene metodologije.

                     (6)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

                     (7)

                        SWD(2019) 1025 final.

                     (8)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 5.6.2019.
            COM(2019) 528 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2018.–2019.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2018.–2019.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 21. studenoga 2018. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2019. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 21. ožujka 2019. Komisija je 21. studenoga 2018. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Ujedinjena Kraljevina navodi kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Ujedinjenu Kraljevinu
                  2
                za 2019. objavljeno je 27. veljače 2019. U izvješću je ocijenjen napredak Ujedinjene Kraljevine u smislu preporuka za Ujedinjenu Kraljevinu koje je Vijeće donijelo 13. srpnja 2018., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Ujedinjene Kraljevine u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Ujedinjena Kraljevina dostavila je 23. travnja 2019. svoj Nacionalni program reformi za 2019. i svoj Program konvergencije za 2018.–2019. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (4)Ujedinjena Kraljevina obavijestila je 29. ožujka 2017. Europsko vijeće o namjeri da istupi iz Europske unije. Kada Ujedinjena Kraljevina napusti Europsku uniju, postat će treća zemlja. S obzirom na to da su datum i uvjeti povlačenja Ujedinjene Kraljevine neizvjesni, što vrijedi i za buduće odnose Ujedinjene Kraljevine s EU-om, u ovom se dokumentu ne spekulira o mogućim gospodarskim posljedicama različitih scenarija. U slučaju da Ujedinjena Kraljevina napusti Europsku uniju na temelju Sporazuma o povlačenju, koji je odobrila vlada Ujedinjene Kraljevine, a Europsko vijeće (članak 50.) prihvatilo 25. studenoga 2018., pravo Unije, uključujući europski semestar, i dalje će se primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu i u njoj tijekom prijelaznog razdoblja utvrđenog tim Sporazumom.

               (5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  3
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje sporazume o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem
                  4
               .

               (6)Na Ujedinjenu Kraljevinu trenutačno se primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo o dugu do 2019.–2020. Vlada u svojem Programu konvergencije za razdoblje 2018.–2019. očekuje porast ukupnog deficita s 1,2 % BDP-a u razdoblju 2018.–2019. na 1,4 % BDP-a razdoblju 2019.–2020. te pad na 1,1 % BDP-a u razdoblju 2020.–2021. U Programu konvergencije ne navodi se srednjoročni proračunski cilj. Prema Programu konvergencije očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 85,5 % u razdoblju 2018.–2019. na 83,3 % u razdoblju 2019.–2020., odnosno na 82,9 % u razdoblju 2020.–2021. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerojatan je. Iako su mjere potrebne za ostvarenje planiranog ciljnog deficita općenito precizno utvrđene, sve jači pritisci na rashode vlade
                  5
                u brojnim područjima predstavljaju rizik za ostvarenje planiranog kretanja deficita.

               (7)Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Ujedinjenoj Kraljevini da osigura da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u razdoblju 2019.–2020. ne premaši 1,6 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2019. postoji rizik značajnog odstupanja od zahtjevâ preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu u razdoblju 2019.–2020.

               (8)S obzirom na to da je omjer duga opće države Ujedinjene Kraljevine veći od 60 % BDP-a i predviđeni jaz outputa iznosi 0,3 %, stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u razdoblju 2020.–2021. ne bi trebala biti viša od 1,9 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a u skladu s matricom zahtjeva u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Ne bude li promjene u politikama, postoji rizik značajnog odstupanja od tog zahtjeva u razdoblju 2020.–2021. Predviđa se da će Ujedinjena Kraljevina u razdoblju 2019.–2020. poštovati prijelazno pravilo o dugu kao posljedica dopuštenoga godišnjeg odstupanja od 0,25 % BDP-a, te da će poštovati pravilo o dugu u razdoblju 2020.–2021. Općenito, Vijeće smatra da Ujedinjena Kraljevina počevši od razdoblja 2019.–2020. treba biti spremna poduzeti dodatne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (9)Ujedinjena Kraljevina već je dugo vremena članica skupine G7 s najnižom razinom kapitalnih ulaganja izraženih kao udio u BDP-u. Ulaganja su znatno smanjena i tijekom financijske krize, a oporavak privatnih ulaganja nakon krize stagnira. Intenzitet ulaganja u istraživanje i razvoj Ujedinjene Kraljevine iznosio je tijekom proteklog desetljeća oko 1,7 % BDP-a, što je ispod prosjeka EU-a. Ulaganja u istraživanje i razvoj koncentrirana su na ograničen broj poduzeća i regija. Ti su nedostaci u području fizičkog i ljudskog kapitala vrlo rašireni i temeljni su uzrok relativno niske i stagnirajuće produktivnosti rada Ujedinjene Kraljevine.

               (10)Ujedinjena Kraljevina suočena je s dugotrajnom nestašicom stambenih nekretnina. Oporavak stambene izgradnje nakon krize izgubio je na zamahu. Pojavljuje se nedostatak kapaciteta, dok je izgradnja stambenih nekretnina još uvijek ispod razine potrebne za zadovoljavanje procijenjene potražnje. Cijene nekretnina i najamnina i dalje su visoke, posebno u područjima s velikom potražnjom za stambenim nekretninama, uz naznake precijenjenosti. Znatno se smanjio broj mladih odraslih osoba koje posjeduju vlastitu stambenu nekretninu. Vlada provodi niz mjera za poticanje ponude stambenih nekretnina. Istodobno, strogim propisima za tržište građevinskog zemljišta i dalje se ograničava broj i lokacija građevinskih zemljišta namijenjenih novogradnji, osobito oko velikih gradova.

               (11)Potrebna su znatna ulaganja radi modernizacije i širenja infrastrukturnih mreža uz istodobno smanjenje troškova izgradnje i emisija stakleničkih plinova. Cestovne, željezničke i zrakoplovne mreže suočene su sa sve jačim pritiskom na kapacitete. Ujedinjena Kraljevina treba izgraditi znatne nove i zelenije kapacitete za proizvodnju energije i opskrbu energijom. Izgradnja infrastrukture u Ujedinjenoj Kraljevini dosad je uglavnom bila skupa i spora. Nakon više desetljeća nedostatnih javnih ulaganja, vlada je započela rješavati infrastrukturni manjak, ali će biti teško troškovno učinkovito osigurati razinu vanjskog financiranja predviđenu u projekcijama vlade.

               (12)Iako je nezaposlenost niska, realne plaće i dalje su ispod najviše razine prije krize. Velik udio niskokvalificiranih radnika ima ograničene izglede za napredovanje u karijeri, što opterećuje produktivnost i pridonosi visokim stopama siromaštva zaposlenih. Mogla bi se poboljšati učinkovitost sustava obrazovanja i osposobljavanja u području osnovnih i tehničkih vještina. Vlada provodi reforme u području formalnog obrazovanja i osposobljavanja na radnom mjestu, ali ukupan broj prijava za novi dvojni sustav znatno je manji od očekivanog.

               (13)Komisija je u okviru Europskog semestra 2019. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Ujedinjene Kraljevine i objavila je u Izvješću za Ujedinjenu Kraljevinu za 2019. Ocijenila je i Program konvergencije za razdoblje 2018.–2019. i Nacionalni program reformi za 2019. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Ujedinjenoj Kraljevini prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Ujedinjenoj Kraljevini nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije. To je učinila jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (14)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2018.–2019. i njegovo je mišljenje
                  6
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Ujedinjena Kraljevina u 2019. i 2020. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u razdoblju 2020.–2021. ne premaši 1,9 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a.

               2.Usmjeriti investicijsku politiku na istraživanje i inovacije, stanovanje, osposobljavanje i poboljšanje vještina, održivi promet te prijelaz na niskougljično gospodarstvo i čistu energiju, uzimajući u obzir regionalne razlike.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1027 final.

                     (3)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

                     (6)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 5.6.2019.
            COM(2019) 527 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Švedske za 2019.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Švedske za 2019.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 21. studenoga 2018. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2019. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 21. ožujka 2019. Komisija je 21. studenoga 2018. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Švedska jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Švedsku
                  3
                za 2019. objavljeno je 27. veljače 2019. U izvješću je ocijenjen napredak Švedske u smislu preporuke za Švedsku koju je Vijeće donijelo 13. srpnja 2018., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Švedske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 27. veljače 2019
                  4
               . Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Švedskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, precijenjenost stambenih nekretnina i kontinuiran rast duga kućanstava predstavljaju rizik od neurednog ispravljanja neravnoteža. Visok dug kućanstava i dalje raste kao udio u BDP-u. U drugoj polovini 2017. došlo je do ispravka cijena stambenih nekretnina, koje su se otad postupno stabilizirale. Ipak, pokazatelji procjene vrijednosti upućuju na zaključak da su cijene stambenih nekretnina i dalje visoke u odnosu na temeljne pokazatelje. Iako se čini da je bankarski sektor adekvatno kapitaliziran, neuredno ispravljanje neravnoteža moglo bi negativno utjecati na financijski sektor s obzirom na veliku izloženost hipotekama kućanstava. U tom bi slučaju moglo doći i do negativnog prelijevanja na susjedne zemlje zbog sistemskih financijskih međupovezanosti. U ponudi stambenih nekretnina i dalje postoje strukturna uska grla, a građevinski je output smanjen. Iako su posljednjih godina poduzete makrobonitetne mjere za suzbijanje rasta hipotekarnog zaduživanja, čini se da je njihov učinak zasada ograničen. I dalje postoje nedostaci ključnih politika, osobito u vezi s poreznim poticajima za kupnju stambene nekretnine, funkcioniranje ponude stambenih nekretnina i tržišta najma nekretnina.

               (3)Švedska je 26. travnja 2019. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2019. i 29. travnja 2019. svoj Program konvergencije za 2019. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (4)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  5
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje sporazume o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim ekonomskim upravljanjem
                  6
               .

               (5)Na Švedsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2019. očekuje suficit od 0,6 % BDP-a u 2019. koji bi se trebao povećavati tijekom trajanja programa. Na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda
                  7
               , srednjoročni proračunski cilj – strukturni deficit od 1 % BDP-a – planira se ostvariti sa značajnom pozitivnom razlikom tijekom programskog razdoblja. Prema Programu konvergencije za 2019. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u 2019. smanjiti na 34,5 % te se nastaviti smanjivati do 28,2 % u 2022. Zdrave javne financije i stabilni gospodarski rast trebali bi biti glavni pokretači smanjenja udjela duga opće države u BDP-u. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerojatan je. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2019. predviđa se da će strukturni saldo bilježiti suficit od 0,5 % BDP-a u 2019. i suficit od 0,6 % BDP-a u 2020., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Općenito, Vijeće smatra da će Švedska u 2019. i 2020. ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (6)Dug kućanstava i dalje raste u odnosu na visoke početne razine. On se u 2018. povećao za 5,5 %, čime je dosegnuo 88 % BDP-a i 186 % raspoloživog dohotka, što ga čini jednim od najvećih u EU-u. To je uglavnom posljedica veće razine hipotekarnog zaduživanja povezanog s visokim cijenama stambenih nekretnina i strukturnim nepravilnostima koje pogoduju kupovini nekretnina putem hipotekarnog financiranja. Švedska je posljednjih godina provela nekoliko makrobonitetnih mjera, uključujući snažnije pravilo za otplatu hipotekarnih kredita s visokim omjerom duga i raspoloživog dohotka koje je na snazi od ožujka 2018., i odluku o povećanju protucikličkog zaštitnog sloja kapitala za banke od rujna 2019. No čini se da su dosad poduzete mjere politika imale ograničen učinak na rast hipotekarnog kreditiranja te da nisu poduzete mjere politika za reformu poreznih poticaja za kupnju stambene nekretnine i hipotekarnog zaduživanja.

               (7)Iako su se cijene stambenih nekretnina smanjile krajem 2017. i otada su uglavnom stabilne, to se dogodilo nakon dugog razdoblja snažnog rasta cijena, a procjene vrijednosti nekretnina i dalje su vrlo visoke u odnosu na temeljne ekonomske pokazatelje. Među glavnim problemima su porezni poticaji kojima se potiče kupnja stambene nekretnine i hipotekarno zaduživanje te prilagodljivi kreditni uvjeti u kombinaciji s još uvijek relativno niskim stopama otplate hipotekarnih kredita. Unatoč naglom porastu izgradnje u posljednjih pet godina, novih nekretnina još uvijek nedostaje, pogotovo cjenovno povoljnih nekretnina u blizini velikih gradova. Ponuda novih stambenih nekretnina nije uspjela zadovoljiti predviđene kratkoročne potrebe, procijenjene na oko 90 000 novih stambenih nekretnina godišnje za razdoblje 2018.–2020. Taj je manjak povezan sa strukturnim nedostacima, kao što su ograničeno tržišno natjecanje u sektoru građevinarstva zbog prepreka ulasku malih i stranih poduzeća i sposobnosti velikih građevinskih poduzeća da kontroliraju zemljišne resurse. Postojeće se stambene nekretnine ne upotrebljavaju učinkovito. Na tržištu najma nekretnina najamnine niže od tržišnih stvaraju učinak zaključavanja (lock-in effect) i učinak podjele na „uključene/isključene” (insider/outsider effect). Na tržištu nekretnina u vlasništvu stanara porez na kapitalne dobitke smanjuje mobilnost vlasnika. Nestašica stambenih nekretnina otežava građanima promjenu radnog mjesta i može pridonijeti međugeneracijskoj nejednakosti. Švedska tijela i dalje postupno provode plan za povećanje stanogradnje koji se sastoji od 22 točke i poboljšavaju učinkovitost sektora stambenih nekretnina. Dosad nisu poduzete konkretne mjere politika za liberalizaciju strogih propisa o tržištu najma nekretnina i za revidiranje poreza na kapitalne dobitke od stambenih nekretnina u vlasništvu stanara, iako je u siječnju 2019. nova vlada najavila planove za donošenje reformi u tim područjima nakon pripremnih mjera.

               (8)U nekim sektorima nedostaje radne snage: u građevinarstvu, obrazovanju, informacijskim i komunikacijskim tehnologijama. Za potporu ulaganju u istraživanje i razvoj te digitalizaciju ključno je osigurati ponudu specijaliziranih stručnjaka. Ulaganje u obrazovanje i vještine, uključujući digitalne vještine, pomoći će u rješavanju tih problema. Dosad su se obrazovni ishodi donekle poboljšali, ali između različitih skupina u društvu postoje velike i rastuće razlike u obrazovnim rezultatima. Demografska kretanja dovest će do povećanja broja učenika, što će dodatno pogoršati postojeći manjak nastavnika. Potrebno je pomno pratiti položaj migranata koji nisu iz EU-a i njihovih potomaka te učinke nedavno donesenih programa, kao i integraciju u škole učenika rođenih u inozemstvu, dok održivo uključivanje niskokvalificiranih radnika i migranata koji nisu iz EU-a (posebno žena) na tržište rada i dalje predstavlja izazov.

               (9)Održavanje razine ulaganja u prometnu infrastrukturu može pridonijeti poboljšanju mobilnosti radne snage, regionalne kohezije i tržišta stambenih nekretnina te potaknuti dugoročni rast produktivnosti u Švedskoj. Vlada je najavila znatna ulaganja u prometnu infrastrukturu u okviru nacionalnog plana za infrastrukturu za razdoblje 2018.–2029. kako bi unaprijedila različite vrste prijevoza (posebno željeznice i ceste). Plan sadržava velika ulaganja u razvoj željezničkog sustava, promicanje prelaska sa cestovnog na željeznički prijevoz robe, čime se pridonosi smanjenju emisija. Održavanje visokih razina ulaganja u istraživanje i razvoj, povoljni okvirni uvjeti i šira baza za inovacije ključni su da Švedska zadrži svoju ulogu predvodnika u inovacijama. Švedski inovacijski model tradicionalno se oslanjao na ograničen broj velikih, globalno aktivnih tehnoloških poduzeća. Bilo bi važno stvoriti okruženje u kojem se njeguje inovacijski potencijal MSP-ova i novoosnovanih poduzeća. Švedski inovacijski kapacitet mogao bi se dodatno poboljšati jačanjem suradnje između akademske zajednice i MSP-ova.

               (10)Zbog još skandala s pranjem novca koji je još u tijeku, a uključuje jednu od najvećih financijskih institucija u državi, sprečavanje pranja novca postalo je prioritet za Švedsku. Švedski i estonski financijski nadzornici pokrenuli su zajedničku istragu zajedno s latvijskim i litavskim kolegama. Iako je švedski okvir za sprečavanje pranja novca ojačan 2017. kad je zakon o sprečavanju pranja novca stupio na snagu i dalje je važno kontinuirano raditi na utvrđivanju i ispravljanju svih preostalih nedostataka okvira. Problemi još uvijek postoje, a nadzornici tek moraju donijeti dodatne mjere i smjernice za jačanje nadzora u tom području. Jednom kad se mjere donesu, potrebno je osigurati da se učinkovitu provode.

               (11)Izradom programa za korištenje sredstava iz fondova EU-a u razdoblju 2021.–2027. mogli bi se ukloniti neki nedostaci utvrđeni u preporukama, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Švedsku
                  8
               . To bi Švedskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi ta sredstva u određenim sektorima, vodeći računa o regionalnim razlikama.

               (12)Komisija je u okviru europskog semestra 2019. provela sveobuhvatnu analizu gospodarske politike Švedske i objavila je u Izvješću za Švedsku za 2019. Ocijenila je i Program konvergencije za 2019. i Nacionalni program reformi za 2019. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Švedskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Švedskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće ekonomsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (13)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2019. i mišljenja je da se očekuje da će Švedska poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (14)Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2019. i Program konvergencije za 2019. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Švedska u 2019. i 2020. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Ukloniti rizike povezane s visokim dugom kućanstava postupnim smanjivanjem poreznog odbitka za plaćene kamate po hipotekarnim kreditima ili povećanjem periodičnih poreza na nekretnine. Stimulirati ulaganja u stanogradnju ondje gdje se nedostatak stambenih nekretnina najviše osjeća, pogotovo uklanjanjem strukturnih prepreka stanogradnji. Poboljšati učinkovitost tržišta stambenih nekretnina, među ostalim uvođenjem fleksibilnijeg određivanja cijena najma te revizijom strukture poreza na kapitalne dobitke.

               2.Usmjeriti investicijsku politiku na obrazovanje i vještine, održavajući razinu ulaganja u održivi promet kako bi se unaprijedile različite vrste prijevoza, posebno željezničkog, te istraživanje i inovacije, vodeći računa o regionalnim razlikama.

               3.Osigurati učinkovit nadzor i provedbu okvira za sprečavanje pranja novca.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)

                        SWD(2019) 1026 final.

                     (4)

                        COM(2019) 150 final.

                     (5)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (8)

                        SWD(2019) 1026 final.