               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 23.5.2018.
            COM(2018) 408 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2018.i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2018.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Španjolske za 2018.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Španjolske za 2018.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Španjolska jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 22. ožujka 2018. Vijeće je 14. svibnja 2018. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”).

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Španjolska bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, koja je navedena u preporukama od 1. do 3. u nastavku.

               (3)Izvješće za Španjolsku za 2018.
                  5
                objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Španjolske u smislu preporuka za Španjolsku koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Španjolske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, koji su također objavljeni 7. ožujka 2018.
                  6
                Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Španjolskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, u kontekstu visoke nezaposlenosti, visoke razine vanjskog i unutarnjeg duga, koje uključuju javni i privatni dug, i dalje su slabe točke koje imaju prekogranični značaj. Ostvaruje se ponovno vanjsko uravnoteženje zahvaljujući suficitu tekućeg računa koji se bilježi od 2013. i koji se temelji na strukturnim poboljšanjima trgovinskih rezultata. Međutim, neto vanjske obveze i dalje su visoke. Ostvaruje se napredak i u smanjenju duga privatnog sektora, čemu pridonose i povoljni uvjeti za rast, ali i dalje je potrebno razduživanje. Zdraviji financijski sektor podupire gospodarsku aktivnost. Unatoč snažnom rastu nominalnog BDP-a udio državnog duga u BDP-u tek se sporo smanjuje. Nastavlja se brzi pad stope nezaposlenosti, ali je ona i dalje vrlo visoka, a visok stupanj segmentacije tržišta rada sprječava brži rast produktivnosti rada. Nakon što je u razdoblju od 2012. do 2015. zabilježena značajna provedba reformi, napredak u pogledu provedbe preporuka postao je ograničeniji.  Postojeće gospodarsko stanje otvara mogućnosti za provedbu preostalih reformi kako bi se povećala otpornost španjolskog gospodarstva i ostvario rast produktivnosti.

               (4)Na Španjolsku se trenutačno primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. U svojem Programu stabilnosti za 2018. Španjolska najavljuje da će do 2018. smanjiti prekomjerni deficit u skladu s Odlukom Vijeća od 8. kolovoza 2016. o pozivanju Španjolske da poduzme mjere za smanjenje deficita koje se smatraju potrebnima za ispravljanje stanja prekomjernog deficita
                  7
               . Planira se nastavak poboljšanja salda proračuna opće države, koji bi u 2021. trebao ostvariti suficit od 0,1 % BDP-a.  U Programu stabilnosti za 2018. uključene su sve mjere iz nacrta zakona o proračunu koji je podnesen španjolskom parlamentu 3. travnja te dodatne mjere najavljene do kraja travnja. Ne predviđa se da će se u razdoblju obuhvaćenom Programom stabilnosti za 2018. ostvariti srednjoročni proračunski cilj, odnosno uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu. U Programu stabilnosti za 2018. predviđa se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 97,0 % u 2018., 95,2 % u 2019. i 89,1 % u 2021. Makroekonomske pretpostavke na kojima se temelji Program vjerodostojne su. Općenito, planirano ostvarenje ciljeva za ukupni deficit temelji se na snažnim gospodarskim izgledima i činjenici da bi rast državnih rashoda trebao biti manji od rasta nominalnog BDP-a. Rizici za ostvarenje fiskalnih ciljeva odnose se na veći rast prihoda i ograničeniji rast rashoda nego što se to predviđa u Komisijinoj prognozi te na moguću realizaciju dodatnih nepredviđenih obveza.

               (5)Vijeće je 8. kolovoza 2016. zatražilo od Španjolske da do 2018. okonča stanje prekomjernog deficita i osobito da smanji deficit opće države na 4,6 % BDP-a u 2016., 3,1 % BDP-a u 2017. i 2,2 % BDP-a u 2018. Na temelju ažurirane Komisijine proljetne prognoze 2016. to poboljšanje salda proračuna opće države u skladu je s pogoršanjem strukturnog salda za 0,4 % BDP-a u 2016. i poboljšanjem od 0,5 % BDP-a u 2017. i 2018. Ukupni deficit Španjolske iznosio je 3,1 % BDP-a u 2017., kako je propisano u Odluci Vijeća od 8. kolovoza 2016. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2018. predviđa se da će se ukupni deficit smanjiti na 2,6 % BDP-a u 2018., što je 0,4 %  BDP-a više od cilja za ukupni deficit utvrđenog u Programu stabilnosti za 2018. i koje je utvrdilo Vijeće. U usporedbi s Programom stabilnosti za 2018. u Komisijinoj prognozi predviđa se manji rast državnih prihoda i nešto veći rast rashoda.  U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2018. predviđa se da će se strukturni saldo u 2018. pogoršati za 0,3 % BDP-a zbog mjera kojima se povećava deficit iz nacrta zakona o proračunu za 2018. koji je podnesen španjolskom parlamentu 3. travnja te da će se u 2019. neznatno poboljšati. Ne očekuju se da će se fiskalni napor ostvariti u 2018. ni kumulativno u razdoblju 2016.–2018. Iako ekonomska ekspanzija potiče smanjenje deficita, ona se ne primjenjuje za strukturno poboljšanje javnih financija.  U skladu s time, Komisija je u svojem mišljenju o ažuriranom nacrtu proračunskog plana Španjolske zaključila da je taj plan uglavnom u skladu s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu s obzirom na to da se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2018. predviđa da će se prekomjerni deficit pravovremeno smanjiti, iako je ekspanzivan.

               (6)Ako se u 2019. ostvari pravovremeno i trajno smanjenje deficita, na Španjolsku bi se trebao primjenjivati preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu i prijelazno pravilo o dugu. Budući da je u Španjolskoj udio duga opće države veći od 60 % BDP-a i da predviđeni jaz outputa iznosi 2,3 % BDP-a, stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  8
                trebala bi se u 2019. smanjiti za barem 0,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 1,0 % BDP-a u skladu s matricom zahtjeva u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Istodobno postoje naznake o tome da su podcijenjeni neiskorišteni kapaciteti gospodarstva. Očekuje se da će Španjolska u 2019. i dalje imati jednu od najvećih stopa nezaposlenosti u EU-u, zbog čega će pritisci na plaće biti ograničeni, osobito u privatnom sektoru, dok bi inflacija trebala biti manja od 2 %.  To upućuje na daljnju stagnaciju tržišta rada. Nadalje, iako se prema Komisijinoj ocjeni ne čini da su procjene jaza outputa temeljene na zajednički dogovorenoj metodologiji nevjerodostojne, ta ocjena upućuje na poprilično širok raspon vjerodostojnih procjena jaza outputa za Španjolsku. Na temelju te metodologije čini se da je godišnja strukturna prilagodba od 0,65 % BDP-a primjerena, što odgovara najvećoj stopi rasta neto primarnih državnih rashoda od 0,6 %. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi, ne bude li promjene u politikama, postoji rizik od značajnog odstupanja od potrebne fiskalne prilagodbe u 2019. Nadalje, ne predviđa se da će Španjolska u 2019.  poštovati prijelazno pravilo o dugu. Općenito, Vijeće smatra da Španjolska treba biti spremna poduzeti dodatne mjere kako bi u 2018. osigurala usklađenost te da bi od 2019. trebalo poduzeti potrebne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Bilo bi razborito sve neočekivane prihode iskoristiti za daljnje smanjenje udjela duga opće države.

               (7)Nadalje, u kolovozu 2016. Vijeće je od Španjolske zatražilo i da poduzme mjere za poboljšanje svojeg fiskalnog okvira kako bi se povećao automatizam mehanizama za sprečavanje i ispravljanje odstupanja od fiskalnih ciljeva i povećao doprinos pravila o rashodima iz Zakona o stabilnosti fiskalnoj konsolidaciji. Međutim, u Programu stabilnosti za 2018. ne navode se planovi za jačanje nacionalnog pravila o rashodima. Ne navode se ni mjere kojima bi se tim zakonom povećao automatizam korektivnih i preventivnih mehanizama. Vijeće je od Španjolske zatražilo i da poduzme mjere za poboljšanje svojeg okvira politike javne nabave. Španjolska je ostvarila napredak u donošenju novog zakona o ugovorima o nabavi u javnom sektoru u studenome 2017. Ipak, novim propisima može se poboljšati učinkovitost i transparentnost javne nabave samo ako se oni provedu brzo i ambiciozno uspostavom nove upravljačke strukture i jačim mehanizmima za kontrolu postupaka nabave na svim razinama vlasti. Konkretno, u budućoj nacionalnoj strategiji za javnu nabavu trebaju se navesti ex ante i ex post postupci kontrole koje će provoditi nove strukture. Vlada je u lipnju 2017. od neovisnog fiskalnog tijela naručila provedbu analize rashoda za odabrane subvencije u javnom sektoru. Komisija nadzire provedbu te analize, koja bi se trebala dovršiti početkom 2019.

               (8)Španjolska je 27. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018. i svoj Program stabilnosti za 2018. Uzimajući u obzir njihovu povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (9)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je propisano člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  9
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje sporazume o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim ekonomskim upravljanjem
                  10
               .

               (10)Zaposlenost u Španjolskoj i dalje raste brzom dinamikom, čemu pridonose provedene reforme tržišta rada i ograničavanje plaća. Nastavlja se pad stope nezaposlenosti, no ona je i dalje veća od razine zabilježene prije razdoblja krize i među najvišim je stopama u EU-u. To znači da je potencijal rada znatno neiskorišten, osobito kod mladih nezaposlenih osoba. Smanjuje se udio nezaposlenih osoba koje su nezaposlene dulje od godinu dana, no oni i dalje čine gotovu polovinu svih nezaposlenih osoba. Španjolska je donijela niz inicijativa politika kojima se dugotrajno nezaposlenima pruža individualizirana potpora i mladima pomaže da pristupe tržištu rada i poboljšaju svoju zapošljivost, prvenstveno povećanjem broja korisnika Garancije za mlade. Učinkovitost tih mjera ovisi i o kapacitetima regionalnih službi za zapošljavanje i socijalnih službi za pružanje individualizirane potpore tražiteljima zaposlenja, što sporo napreduje. Ima prostora i za veću suradnju s poslodavcima, prije svega povećanjem udjela slobodnih radnih mjesta koje oglašavaju službe za zapošljavanje i boljim profiliranjem tražitelja zaposlenja i uparivanjem njihovih vještina s potrebama poslodavaca. Istovremeno bi trebalo nastaviti provoditi napore u cilju bolje koordinacije službi za zapošljavanje i socijalnih službi, u čemu je zabilježen određeni napredak u 2017.

               (11)Udio zaposlenika s ugovorima na određeno vrijeme jedan je od najvećih u EU-u, i uglavnom uključuje mlade i niskokvalificirane radnike. Ugovori na određeno vrijeme često su kratkoročni i rijetko su polazište za sklapanje ugovora na neodređeno vrijeme. Njihova rasprostranjena primjena, uključujući u sektorima koji su manje skloni sezonskim ili cikličkim poslovima, može spriječiti brži rast produktivnosti te se često povezuje s manjim pravima na socijalne naknade i većim rizicima od siromaštva. Iako se u posljednje dvije godine postotni udio ugovora na neodređeno vrijeme u neto rastu zaposlenosti povećao, potrebne su daljnje mjere kako bi se potaknuo prelazak s ugovora na određeno vrijeme na ugovore na neodređeno vrijeme. Sustav poticaja za zapošljavanje i dalje je fragmentiran te nije učinkovito usmjeren na poticanje zapošljavanja na neodređeno vrijeme. Španjolska je donijela plan o smanjenju primjene ugovora na neodređeno vrijeme u javnom sektoru, no provedba je tek započela i treba se ubrzati da bi se dosegnuo cilj od 8 % u 2019. Veći kapaciteti inspektorata rada i njihova veća učinkovitost u sprječavanju zlouporabe ugovora na određeno vrijeme doveli su do pretvaranja većeg broja takvih ugovora u ugovore na neodređeno vrijeme, no čini se da se time poslodavce ne obeshrabruje da se njima služe u velikoj mjeri. U okviru tripartitnih okruglih stolova organiziranih početkom 2017. na kojima se raspravljalo o kvaliteti zapošljavanja još nisu izneseni konkretni prijedlozi. Nedavno se povećala uključenost socijalnih partnera u izradu politika, no i dalje ima prostora za poboljšanje.

               (12)Gospodarski rast i otvaranje radnih mjesta pridonose smanjenju udjela osoba izloženih riziku od siromaštva i socijalne isključenosti, koji je i dalje iznad prosjeka EU-a, kao i dohodovna nejednakost. Zabrinutost izaziva siromaštvo zaposlenih osoba, osobito u kućanstvima čiji su članovi zaposleni na određeno vrijeme ili na nepuno radno vrijeme. Iako se smanjuje, stopa siromaštva djece i dalje je vrlo visoka. Učinak socijalnih transfera osim mirovina na smanjenje siromaštva ispod je prosjeka EU-a te se smanjuje. Programe zajamčenog dohotka karakteriziraju velike razlike u uvjetima pristupa među regijama i rascjepkanost višestrukih nacionalnih programa namijenjenih raznim kategorijama tražitelja zaposlenja kojima upravljaju različite uprave. Zbog toga određeni broj ljudi ne prima potporu koja im je potrebna. Nije još donesen akcijski plan na temelju nedavno provedene studije u kojoj se ocijenila učinkovitost nacionalnih i regionalnih programa zajamčenog dohotka. Uvođenjem sustava socijalnih iskaznica trebala bi se omogućiti transparentnija dodjela socijalnih naknada i olakšati sudjelovanje u povezanim mjerama aktivacije, iako se time neće izravno ukloniti nedostaci postojećih sustava. Slaba je i djelotvornost obiteljskih naknada te je pokrivenost neujednačena. Španjolski mirovinski sustav ima važnu ulogu u održavanju kvalitete života osoba starije dobi, za koje postoji puno manji rizik od siromaštva u usporedbi s mlađim generacijama. U usporedbi s plaćama razine tekućih mirovina među najvišima su u EU-u.  Predviđanja iz sljedećeg Izvješća o starenju stanovništva i primjerenosti mirovina
                  11
                pokazuju da su reforme iz 2011. i 2013. pomogle u osiguravanju održivosti i relativne primjerenosti mirovina u dugoročnom razdoblju. Međutim, povećanja mirovina i odgoda primjene faktora održivosti predloženog tijekom postupka donošenja nacrta proračuna za 2018. dovode u pitanje obveze preuzete u tim reformama. Istovremeno se time ne rješava glavni izazov koji se odnosi na primjerenost dohotka budućih umirovljenika, što je zapravo povezano s visokom nezaposlenosti i segmentacijom tržišta rada.

               (13)Produktivnost španjolskih poduzeća mogla bi se poboljšati uklanjanjem nedostataka njihovih inovacijskih kapaciteta. Uspješnost rezultata u području inovacija i rast produktivnosti onemogućeni su zbog dugotrajno niskih razina ulaganja u istraživanje i razvoj, zbog čega postoji velika vjerojatnost da se neće ostvariti nacionalni cilj strategije Europa 2020. od 2 % u pogledu intenziteta istraživanja i razvoja. Na taj trend dodatno utječe niska i opadajuća stopa izvršenja javnog proračuna u području istraživanja i razvoja. Iako se upravljanje nacionalnom politikom za istraživanje i inovacije pojednostavnjuje, djelomično zahvaljujući novoj državnoj agenciji za istraživanje, i dalje je slaba nacionalna i regionalna koordinacija izrade, provedbe i evaluacije politike. Kad bi se uspostavila praksa evaluacije u okviru koje bi se sustavno ocjenjivala djelotvornost programa potpore i politika, to bi omogućilo poboljšanje politika i stvorila bi se sinergija među svim razinama vlasti.

               (14)Razlog ograničenih inovacijskih kapaciteta španjolskih poduzeća jesu i neusklađenosti vještina, koje negativno utječu na dugoročni potencijal rasta produktivnosti. U Španjolskoj su sveprisutne preniske i previsoke razine kvalificiranosti. Unatoč značajnim poboljšanjima u zadnjem desetljeću stope prijevremenog napuštanja školovanja znatno su iznad prosjeka EU-a. Te se stope kao i obrazovni ishodi znatno razlikuju među regijama i mogu utjecati na jamčenje jednakih mogućnosti. Dosad su ciljani programi za uklanjanje tih razlika imali tek ograničene učinke. O nacionalnom socijalnom i političkom paktu za obrazovanje, namijenjenom temeljitoj reformi obrazovnog sustava, još se uvijek pregovara.  Istovremeno bi se profesionalni razvoj nastavnika trebao podupirati smanjenjem broja ugovora na određeno vrijeme i izdvajanjem većih sredstava za njihovu izobrazbu. Isto tako, osobe sa završenim tercijarnim obrazovanjem suočavaju se s poteškoćama pri pronalaženju primjerenih i stabilnih radnih mjesta na tržištu rada.  Većom suradnjom obrazovnih ustanova i poslovnog sektora mogao bi se poboljšati pristup mladih tržištu rada, dok bi se poduzećima osigurale vještine potrebne za poboljšanje njihovih inovacijskih kapaciteta. U tom kontekstu, u prijedlogu o novoj nacionalnoj digitalnoj strategiji potvrđuje se potreba za poboljšanjem digitalnih vještina. Izazovi se odnose na mali broj stručnjaka za informacijske i komunikacijske tehnologije kao i promicanje uloge obrazovnog sustava u unaprjeđenju digitalnih vještina.  Osposobljavanje radnika u području digitalnih vještina omogućilo bi španjolskim poduzećima da ostanu konkurentni u sve više digitaliziranom gospodarstvu.

               (15)Regulatorne razlike u poslovnom okruženju isto utječu na ograničeni rast produktivnosti. U postojećem kontekstu zbog regulatornih razlika i ograničenja u poslovnom okruženju marže su visoke, smanjuje se geografska mobilnost poduzeća i radnika te se ograničava rast produktivnosti. Zakon o jedinstvu tržišta, koji je trebao riješiti taj problem, tek se djelomično proveo. Mora se poboljšati praćenje provedbe tog Zakona na regionalnoj i lokalnoj razini te ojačati uloga međusektorskih udruženja. Zakonom je uvedeno načelo da poduzeća mogu poslovati na cijelom državnom području ako ispune određene uvjete u jednom dijelu državnog područja. Ustavni sud je u nekoliko presuda objavljenih 2017. potvrdio da je to načelo nepravovaljano jer ne postoje zajednički ili istovrijedno minimalni standardi za pristup poslovnim djelatnostima ili za njihovo obavljanje. Uzimajući u obzir spomenute presude provedba ciljeva tog Zakona bila bi moguća kad bi se utvrdili dosljedni zajednički ili istovrijedni standardi primjenjivi na cijelom državnom području. Nadalje, trebalo bi poboljšati suradnju na svim razinama vlasti u svim fazama provedbe kako bi se učinkovitije uklonili negativni učinci rascjepkanosti na poduzeća. Trebalo bi ubrzati i završiti provedbu aktivnosti Odbora za bolju regulativu, koji je osnovan kako bi se osigurala usklađenost zakonodavstva s pravnom stečevinom EU-a u području usluga. U okviru paketa mjera za usluge donesenog u siječnju 2017. navedena su ograničenja koja se odnose na neke regulirane profesije kao što su inženjeri strojarstva i arhitekti, no zasad nisu poduzete posebne mjere za rješavanje problema tih ograničenja
                  12
               .

               (16)Općenito, poboljšanje kvalitete institucija moglo bi pridonijeti većem povjerenju u španjolsko gospodarstvo i povećati prihode od mjera donesenih radi povećanja produktivnosti. Ostvaren je napredak u pogledu transparentnosti financiranja političkih stranaka te objavljivanja podataka o imovini i sukobu interesa. Na poslovno okruženje pozitivno je utjecao napredak ostvaren u suzbijanju korupcije iako i dalje postoje zabrinutosti u tom području.  Poboljšala se i percepcija građana i poduzeća o neovisnosti pravosudnog sustava.  U tijeku je provedba mjera za daljnje poboljšanje učinkovitosti pravosudnog sustava, koja bi se trebala nastaviti.   Iako je u tom velikom području ostvaren određeni napredak, i dalje je potrebno poticati izgradnju povjerenja u institucije na svim razinama vlasti.

               (17)Daljnjim poboljšanjima prometne, energetske i vodne infrastrukture potaknula bi se teritorijalna kohezija, bolja integracija na zajedničkom tržištu i rast produktivnosti. Nedostaju ulaganja za prekogranične prometne i energetske veze te za vodnu infrastrukturu. Mogla bi se bolje iskoristiti željeznička infrastruktura za prijevoz putnika i tereta. Ključna prepreka boljoj željezničkoj povezanosti jesu različite širine kolosijeka u Španjolskoj, Portugalu i Francuskoj, iako su nedavno dovršene dionice željezničke pruge za koje se koristi međunarodno prihvatljiva standardna širina kolosijeka. Manjkavosti postoje i u željezničkim vezama za prijevoz tereta između glavnih luka na Atlantiku i obale Sredozemlja i industrijskih zona u unutrašnjosti. Nedovoljna povezanost onemogućuje i bolju integraciju na tržišta električne struje i plina u EU-u. Potrebna su dodatna ulaganja u infrastrukturu kako bi se poboljšalo upravljanje vodama, tj. pročišćavanje otpadnih voda, smanjenje curenja vodovodnih mreža i poboljšanje sustava vodoopskrbe. Španjolska bi od toga imala ekološke, ekonomske i socijalne koristi.

               (18)Komisija je u okviru europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Španjolske i objavila je u Izvješću za Španjolsku za 2018. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2018. i Nacionalni program reformi za 2018. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Španjolskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Španjolskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće ekonomsko upravljanje u Uniji na način da se na razini Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (19)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2018., a njegovo je mišljenje
                  13
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (20)Uzimajući u obzir Komisijino detaljno preispitivanje i ovu ocjenu, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 3. u nastavku upućenima Španjolskoj.

               PREPORUČUJE da Španjolska u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Osigurati poštovanje Odluke Vijeća od 8. kolovoza 2016. o poduzimanju mjera u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita, uključujući mjera za jačanje fiskalnog okvira i okvira za javnu nabavu na svim razinama vlasti. Zatim osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda ne premaši 0,6 % u 2019., što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,65 % BDP-a. Iskoristiti neočekivane prihode radi bržeg smanjenja udjela duga opće države.

               2.Osigurati kapacitete službama za zapošljavanje i socijalnim službama koji im omogućuju pružanje djelotvorne potpore tražiteljima zaposlenja, uključujući boljom suradnjom s poslodavcima. Poticati prelazak na ugovore o radu na neodređeno vrijeme. Poboljšati potporu obiteljima i riješiti problem razlika u pokrivenosti programima zajamčenog dohotka pojednostavljenjem sustava nacionalnih programa i smanjenjem razlika uvjeta pristupa u regionalnim sustavima.  Smanjiti razinu prijevremenog napuštanja školovanja i regionalne razlike u obrazovnim ishodima, osobito pružanjem veće potpore učenicima i nastavnicima.

               3.Povećati javna ulaganja u istraživanje i inovacije i sustavno provoditi evaluacije politika potpore u tom području kako bi se osigurala njihova djelotvornost.  Povećati suradnju obrazovnih ustanova i poduzeća kako bi se smanjile postojeće neusklađenosti vještina. Nastaviti provedbu Zakona o jedinstvu tržišta na način da se osigura da su propisi kojima se uređuje pristup poslovnim djelatnostima i njihovo obavljanje, prvenstveno u slučaju usluga, na svim razinama vlasti usklađeni s načelima tog Zakona te na način da se poboljša administrativna suradnja.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)

                        COM(2018) 408 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 i P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 207 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        SL L 148, 10.6.2017. str.38–41.

                     (8)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

                     (9)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (10)

                        COM(2014) 494 final.

                     (11)

                        Europska komisija (2018.), Izvješće o primjerenosti mirovina 2018.: primjernost tekućeg i budućeg dohotka u starijoj dobi u EU-u, svezak 1 i svezak 2 Zajedničkog izvješća što su ga pripremili Odbor za socijalnu zaštitu i Europska komisija (GU EMPL), Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, 2018.

                     (12)

                        COM(2016) 820 final.

                     (13)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 16.5.2018.
            COM(2018) 299 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora s Kabo Verdeom za sklapanje protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Kabo Verdea
            {SWD(2018) 193 final}{SWD(2018) 194 final}

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

                  Komisija predlaže otvaranje pregovora o novom protokolu uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu („SFPA”) sklopljen s Republikom Kabo Verdeom koji zadovoljava potrebe flote Unije i koji je u skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013 o zajedničkoj ribarstvenoj politici te sa zaključcima Vijeća od 19. ožujka 2012. o Komunikaciji Komisije o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

                  Postojeći SFPA između Europske unije i Kabo Verdea sklopljen je 30. prosinca 2006.
                     1
                  . Postojeći četverogodišnji Protokol
                     2
                   uz taj Sporazum o partnerstvu u ribarstvu počeo se primjenjivati 23. prosinca 2014., a istječe 22. prosinca 2018. Njime se utvrđuju ribolovne mogućnosti za flotu Unije i odgovarajući financijski doprinos koji plaćaju Unija i vlasnici brodova. Godišnji financijski doprinos EU-a Kabo Verdeu za prve dvije godine iznosi 550 000 EUR, od čega je 275 000 EUR namijenjeno sektorskoj potpori; a za posljednje dvije godine 500 000 EUR, od čega je 250 000 EUR namijenjeno sektorskoj potpori.

               U SFPA-u s Kabo Verdeom predviđene su ribolovne mogućnosti za ciljani ribolov tune i vrlo migratornih vrsta za plovila iz triju država članica (Španjolska, Francuska i Portugal). Europska unija već ima dobro razvijenu mrežu bilateralnih SFPA-a u zapadnoj Africi, tj. sklopila je sporazume s Marokom, Mauritanijom, Svetim Tomom i Prinsipeom, Senegalom, Liberijom, Côte d'Ivoireom i Gvinejom Bisau.

                  SPFA-ima se doprinosi promicanju ciljeva zajedničke ribarstvene politike na međunarodnoj razini, čime se osigurava da se ribarstvene aktivnosti Unije izvan voda Unije temelje na načelima i standardima jednakima kao i u pravu Unije. Pored toga, SFPA-ima se podržava znanstvena suradnja između EU-a i njegova partnera i promiče transparentnost i održivost radi boljeg upravljanja ribolovnim resursima. Njima se potiče i upravljanje, i to jačanjem praćenja, kontrole i nadzora aktivnosti nacionalnih i stranih flota i pružanjem financijskih sredstava za suzbijanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova te doprinos održivom razvoju lokalne ribarske industrije. SFPA-ima se jača položaj Europske unije u međunarodnim i regionalnim organizacijama za ribarstvo, posebno u Međunarodnoj komisiji za zaštitu atlantskih tuna, tijelu uspostavljenom u skladu s međunarodnim pravom radi zaštite vrlo migratornih vrsta u regiji i upravljanja njima.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Pregovori o novom protokolu uz SFPA s Kabo Verdeom u skladu su s vanjskim djelovanjem EU-a prema afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama, a posebno s ciljevima Unije u pogledu poštovanja demokratskih načela i ljudskih prava.

                  Na vrlo lokalnoj razini SFPA-om će se nadopuniti pristup novog partnerskog okvira za migracije
                     3
                  , a pokretanjem gospodarske aktivnosti u ribarstvu doprinijet će se uklanjanju uzroka iseljavanja iz Kabo Verdea.

               2.PRAVNI ELEMENTI PREPORUKE

               •Pravna osnova

                  Pravnu osnovu za odluku pruža Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Dio peti – Vanjsko djelovanje Unije, Glava V. – Međunarodni sporazumi, članak 218., u kojem je naveden postupak za pregovore i sklapanje sporazumâ između EU-a i trećih zemalja.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Nije primjenjivo, isključiva nadležnost.

               •Proporcionalnost

                  Odluka je proporcionalna cilju.

               •Odabir instrumenta

                  Instrument je predviđen člankom 218. stavkom 3. i člankom 218. stavkom 4. UFEU-a.

               3.REZULTATI SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Komisija je u razdoblju od 2017. do 2018. provela ex post evaluaciju postojećeg protokola uz SFPA s Kabo Verdeom i ex ante evaluaciju moguće obnove protokola. Zaključci evaluacije navedeni su u zasebnom radnom dokumentu službi Komisije.

                  U evaluaciji je zaključeno da su sektori EU-a za ribolov tune iznimno zainteresirani za ribolov u vodama Kabo Verdea te da bi se obnavljanjem protokola pomoglo jačanju praćenja, kontrole i nadzora te doprinijelo boljem upravljanju ribarstvom u regiji. U evaluaciji je zaključeno da bi obnavljanje protokola bilo korisno i za Kabo Verde s obzirom na veličinu financijskog doprinosa isplaćenog u okviru protokola.

               •Savjetovanja s dionicima

                  U okviru evaluacije provedeno je savjetovanje s državama članicama, predstavnicima industrije, međunarodnim organizacijama civilnog društva te upravom ribarstva i civilnim društvom Kabo Verdea. Savjetovanja su održana i u okviru Savjetodavnog vijeća za otvoreno more.

               •Prikupljanje i primjena stručnih znanja

                  Nije primjenjivo.

               •Procjena učinka

                  Nije primjenjivo.

               •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje

                  Nije primjenjivo.

               •Temeljna prava

                  U pregovaračkim smjernicama koje su predložene u Prilogu ovoj Odluci preporučuje se odobravanje otvaranja pregovora i uključivanje klauzule o posljedicama kršenja ljudskih prava i demokratskih načela.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Novim protokolom zahtijevat će se plaćanje financijskog doprinosa Kabo Verdeu koji je usklađen s višegodišnjim financijskim okvirom (VFO) za razdoblje od 2014. do 2020., posebno u pogledu sredstava iz proračunske linije namijenjene SFPA-ima. Godišnji iznosi obveza i plaćanja utvrđuju se u okviru godišnjeg proračunskog postupka, uključujući pričuvnu liniju za protokole koji nisu stupili na snagu na početku godine
                  4
               .

               5.OSTALI ELEMENTI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Očekuje se da će pregovori započeti tijekom drugog tromjesečja 2018.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

                  Komisija preporučuje sljedeće:

                  — Vijeće bi trebalo ovlastiti Komisiju za otvaranje i vođenje pregovora radi sklapanja novog protokola uz Sporazum o partnerstvu u ribarstvu s Kabo Verdeom,

                  — Komisija bi se trebala imenovati pregovaračem EU-a o tom pitanju,

                  — Komisija bi trebala voditi pregovore uz savjetovanje s posebnim odborom, kako je utvrđeno u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije,

                  — Vijeće bi trebalo odobriti smjernice za pregovore iz Priloga ovoj preporuci.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobravanju otvaranja pregovora s Kabo Verdeom za sklapanje protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice
                  i Kabo Verdea

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno članak 218. stavke 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               Trebalo bi otvoriti pregovore s Kabo Verdeom radi sklapanja protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Kabo Verdea,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisija se ovlašćuje za otvaranje pregovora s Kabo Verdeom radi sklapanja protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Kabo Verdea.

               Članak 2.

               Pregovori se vode uz savjetovanje s Radnom skupinom Vijeća za vanjsku ribarstvenu politiku i u skladu s pregovaračkim smjernicama Vijeća utvrđenima u Prilogu ovoj Odluci.

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                        Predsjednik

                     (1)

                        SL L 414, 30.12.2006., str. 36.

                     (2)

                        SL L 369, 24.12.2014., str. 3.

                     (3)

                        COM (2016) 385 final, 7.6.2016.

                     (4)

                        Poglavlje 40 (pričuvna linija 40 02 41) u skladu s Međuinstitucijskim sporazumom o VFO-u (2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles,16.5.2018.
            COM(2018) 299 final
            PRILOG

            Preporuci za ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora s Kabo Verdeom za sklapanje protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Kabo Verdea
            {SWD(2018) 193 final}{SWD(2018) 194 final}

               PRILOG

               Pregovaračke smjernice za sklapanje novog protokola između Europske unije i Kabo Verdea

               –Cilj je pregovora obnavljanje protokola uz Sporazum o partnerstvu u ribarstvu između Europske unije i Kabo Verdea u skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013 o zajedničkoj ribarstvenoj politici te sa zaključcima Vijeća od 19. ožujka 2012. o Komunikaciji Komisije od 13. srpnja 2011. o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike.

               –Kako bi se novim protokolom promicalo održivo i odgovorno ribarstvo te osigurala obostrana korist za EU i Kabo Verde, pregovarački ciljevi Komisije temelje se na sljedećem:

               ·osiguravanju pristupa ribolovnoj zoni Kabo Verdea i potrebnih odobrenja za ribolov u toj ribolovnoj zoni za plovila flote EU-a, a time i, među ostalim, održavanju mreže sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu dostupne subjektima iz EU-a,

               ·uzimanju u obzir najboljih raspoloživih znanstvenih savjeta i relevantnih planova upravljanja koje su donijele regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom (RFMO) kako bi se osigurala održivost ribolovnih aktivnosti te promicalo upravljanje oceanima na međunarodnoj razini. Ribolovne aktivnosti trebale bi biti usmjerene isključivo na dostupne resurse, uzimajući u obzir ribolovne kapacitete lokalne flote te obraćajući posebnu pozornost na vrlo migratornu prirodu nekih od predmetnih stokova,

               ·dobivanju primjerenog udjela ribolovnih resursa, koji odgovara interesima flota EU-a, u slučaju da su za te resurse zainteresirane i druge strane flote, i to uzimajući u obzir aktivnost flote EU-a u regiji, a u svjetlu najnovijih i najboljih raspoloživih znanstvenih procjena,

               ·uspostavljanju dijaloga u cilju jačanja sektorske politike radi poticanja provedbe odgovorne ribarstvene politike u vezi s razvojnim ciljevima zemlje, posebno u pogledu upravljanja ribarstvom, borbe protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, kontrole, praćenja i nadzora ribolovnih aktivnosti i pružanja znanstvenih savjeta te poticanja otvaranja radnih mjesta, čime se doprinosi, među ostalim, uklanjanju temeljnih uzroka iseljavanja iz Kabo Verdea,

               ·uključivanju klauzule o posljedicama kršenja ljudskih prava i demokratskih načela,

               ·uključivanju klauzule o povlaštenom pristupu flote EU-a ribolovnoj zoni Kabo Verdea i o primjeni istih tehničkih uvjeta na sve strane flote.

               –Kako bi se izbjegao prekid ribolovnih aktivnosti, novi protokol trebao bi sadržavati klauzulu o privremenoj primjeni.

               –U protokolu bi posebno trebalo definirati sljedeće:

               ·ribolovne mogućnosti, prema kategoriji, koje bi trebalo odobriti plovilima Europske unije,

               ·financijsku naknadu i uvjete njezina plaćanja, i

               ·prioritete i mehanizme za djelotvornu provedbu sektorske potpore i njezino redovito praćenje.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.11.2017.
            COM(2017) 801 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o stavljanju izvan snage Odluke 2008/713/EZ o postojanju prekomjernog deficita u Ujedinjenoj Kraljevini

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o stavljanju izvan snage Odluke 2008/713/EZ o postojanju prekomjernog deficita u Ujedinjenoj Kraljevini

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 126. stavak 12.,

               uzimajući u obzir preporuku Komisije,

               budući da:

               (1)Vijeće je 8. srpnja 2008. na temelju preporuke Komisije Odlukom Vijeća 2008/713/EZ u skladu s člankom 104. stavkom 6. Ugovora o osnivanju Europske zajednice, donijelo odluku da u Ujedinjenoj Kraljevini postoji prekomjerni deficit
                  1
               . Vijeće je utvrdilo da se, prema podacima o postupku prekomjernog deficita koje su u ožujku 2008. prijavila tijela Ujedinjene Kraljevine, očekivalo da će deficit opće države Ujedinjene Kraljevine 2008./2009. dosegnuti 3,2 % BDP-a i tako premašiti referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom. Nadalje, nakon objave proračuna u ožujku 2008. očekivalo se da će politička objava od 13. svibnja 2008. o smanjivanju poreza na dohodak u 2008./2009. dodatno povećati planirani deficit u toj financijskoj godini. Dodavanje te mjere Komisijinoj jesenskoj prognozi 2008. impliciralo je deficit od 3,5 % BDP-a u 2008./2009. Prekomjerni deficit nije se smatrao privremenim jer se Komisijinom prognozom, na temelju nepromijenjenih politika, procjenjivalo da će deficit u 2009./2010. iznositi 3,3 % BDP-a. Vijeće je nadalje primijetilo da je udio duga opće države ostao znatno ispod referentne vrijednosti od 60 %, iako se predviđalo da će rasti do 2009./2010.

               (2)U skladu s člankom 104. stavkom 7. Ugovora i člankom 3. stavkom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97, Vijeće je istoga datuma, na temelju preporuke Komisije, uputilo preporuku Ujedinjenoj Kraljevini u cilju okončanja stanja prekomjernog deficita najkasnije do kraja financijske godine 2009./2010. Vijeće je utvrdilo i da je rok za poduzimanje učinkovitog djelovanja 8. siječnja 2009.

               (3)U skladu s člankom 104. stavkom 8. Ugovora, Vijeće je 27. travnja 2009. odlučilo da Ujedinjena Kraljevina nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 8. srpnja 2008.
                  2

               (4)Prepoznajući činjenicu da je stanje proračuna Ujedinjene Kraljevine u 2009./2010. posljedica provedbe mjera u iznosu od oko 1,5 % BDP-a, koje su bile primjeren odgovor na Europski plan za gospodarski oporavak, i slobodnog djelovanja automatskih stabilizatora, Vijeće je 2. prosinca 2009., u skladu s člankom 126. stavkom 7. UFEU-a, izdalo revidiranu Preporuku, u kojoj se preporučuje da Ujedinjena Kraljevina okonča stanje prekomjernog deficita do 2014./2015. Ujedinjenoj Kraljevini posebice je preporučeno da osigura prosječan godišnji fiskalni napor od 1¾ % BDP-a između 2010./2011. i 2014./2015. kako bi se deficit opće države spustio ispod 3 % BDP-a na vjerodostojan i održiv način. U svojoj Preporuci od 2. prosinca 2009. Vijeće je kao rok za poduzimanje učinkovitog djelovanja u skladu s člankom 3. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1467/97 utvrdilo 2. lipnja 2010.

               (5)Komisija je 6. srpnja 2010. zaključila da je Ujedinjena Kraljevina na temelju Komisijine proljetne prognoze 2010. poduzela učinkovito djelovanje u skladu s Preporukom Vijeća od 2. prosinca 2009. na temelju članka 126. stavka 7. Ugovora.

               (6)U skladu s člankom 126. stavkom 8. Ugovora, Vijeće je 19. lipnja 2015. utvrdilo da Ujedinjena Kraljevina nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 2. prosinca 2009.
                  3
                Vijeće je primijetilo da je Ujedinjena Kraljevina iskusila veliki pad rasta realnog BDP-a kao posljedicu globalne ekonomske i financijske krize u 2008. i 2009., što je ujedno utjecalo na njezine javne financije. Ujedinjena Kraljevina je naknadno provela plan konsolidacije pa je deficit opće države padao, kao postotak BDP-a, svake godine između financijskih godina 2009./2010. i 2014./2015. Za razliku od toga, udio duga opće države u tom se razdoblju nastavio povećavati, uglavnom potaknut ukupnim deficitom, ali i intervencijama financijskog sektora. Vijeće je zaključilo da, unatoč uspostavi i provedbi programa fiskalne konsolidacije, Ujedinjena Kraljevina nije okončala stanje prekomjernog deficita do financijske godine 2014./2015. Nadalje, Ujedinjena Kraljevina nije se pridržavala prosječnog godišnjeg fiskalnog napora od 1¾ % BDP-a koji je Vijeće bilo preporučilo 2. prosinca 2009.

               (7)U skladu s člankom 126. stavkom 7. Ugovora i člankom 3. stavkom 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97, Vijeće je istoga datuma, na temelju preporuke Komisije, uputilo preporuku Ujedinjenoj Kraljevini da ispravi stanje prekomjernog deficita do financijske godine 2016./2017. Ujedinjenoj Kraljevini posebice je preporučeno da dosegne ukupni deficit od 4,1 % BDP-a u 2015./2016. i 2,7 % BDP-a u 2016./2017., za što se predviđalo da bi na temelju ažurirane Komisijine proljetne prognoze 2015. bilo u skladu s poboljšanjem strukturnog salda od 0,5 % BDP-a u 2015./2016. i 1,1 % BDP-a u 2016./2017.

               (8)Komisija je 16. studenoga 2015. zaključila da je Ujedinjena Kraljevina poduzela učinkovito djelovanje za ispravak prekomjernog deficita do financijske godine 2016./2017. kako je Vijeće preporučilo 19. lipnja 2015.

               (9)U skladu s člankom 4. Protokola (br. 12) o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i UFEU-u Komisija osigurava podatke za provedbu postupka. U okviru primjene tog Protokola, države članice moraju dvaput godišnje, odnosno do 1. travnja i do 1. listopada, dostaviti podatke o državnom deficitu i dugu te drugim povezanim varijablama u skladu s člankom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 479/2009.
                  4

               (10)Vijeće donosi odluke o stavljanju izvan snage odluka o postojanju prekomjernog deficita na temelju dostavljenih podataka. Nadalje, odluku o postojanju prekomjernog deficita trebalo bi staviti izvan snage samo ako prognoze Komisije pokažu da tijekom razdoblja obuhvaćenog prognozom deficit neće premašiti referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom.
                  5

               (11)Na temelju podataka koje je dostavila Komisija (Eurostat) u skladu s člankom 14. Uredbe (EZ) br. 479/2009, slijedom obavijesti Ujedinjene Kraljevine iz rujna 2017. te na temelju Programa konvergencije za 2017. i Komisijine jesenske prognoze 2017., opravdano je donijeti sljedeće zaključke:

               –Ujedinjena Kraljevina je zadnjih godina ostvarila preporučene ciljeve za deficit opće države. Nakon što je 2009./2010. dosegao 10 % BDP-a, nominalni deficit opće države kontinuirano se smanjivao da bi 2015./2016. pao na 4 %, a 2016./2017. na 2,3 % u skladu s preporukama Vijeća od 19. lipnja 2015. Fiskalna konsolidacija koja je provedena tijekom tog razdoblja uglavnom se temeljila na rashodima, pri čemu su ukupni tekući rashodi pali sa 42,9 % BDP-a u 2009./2010. na 38 % BDP-a u 2016./2017. Tome je pridonio i porast udjela državnih prihoda sa 37,4 % BDP-a u 2009./2010. na 38,6 % BDP-a u 2016./2017., iako u manjem opsegu.

               –Programom konvergencije za 2016./2017. koji su tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila 27. travnja 2017. i koji obuhvaća razdoblje od 2016./2017. do 2021./2022. predviđa se povećanje deficita opće države na 2,8 % BDP-a u 2017./2018. te nakon toga pad na 1,9 % BDP-a u 2018./2019. Ovo se predviđanje temelji na planiranom deficitu opće države od 2,7 % u 2016./2017., u skladu s podacima o postupku prekomjernog deficita koje su tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila u ožujku 2017. Nakon dostavljanja Programa konvergencije Nacionalni ured za statistiku (ONS) smanjio je svoju procjenu deficita opće države za 2016./2017. na 2,3 % BDP-a. Iako tijela Ujedinjene Kraljevine nisu naknadno objavila ažuriranu prognozu za deficit opće države, Komisijinom jesenskom prognozom 2017. predviđaju se, na temelju pretpostavke o nepromijenjenim politikama, deficit od 2,5 % u 2017./2018., 1,8 % u 2018./2019. i 2,3 % u 2019./2020. Stoga bi tijekom razdoblja obuhvaćenog prognozom deficit trebao ostati ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđene Ugovorom.

               –Komisija, prema svojoj jesenskoj prognozi 2017., procjenjuje da se strukturni saldo, to jest saldo opće države prilagođen ekonomskom ciklusu i bez jednokratnih i drugih privremenih mjera, poboljšao za 3,2 % BDP-a u razdoblju između 2008./2009. i 2016./2017.

               –Udio bruto duga opće države Ujedinjene Kraljevine znatno se povećao otkad je Vijeće 8. srpnja 2008. utvrdilo da u Ujedinjenoj Kraljevini postoji prekomjerni deficit. Udio duga opće države povećao se sa 41 % BDP-a 2007./2008. na 86,8 % 2016./2017., što odražava veće nominalne deficite opće države i intervencije financijskog sektora tijekom tog razdoblja. Prema Komisijinoj jesenskoj prognozi 2017. očekuje se da je udio duga u BDP-u dosegao najveću vrijednost 2016./2017. i da će se postupno smanjivati do 82,9 % BDP-a u 2019./2020.

               (12)U skladu s člankom 126. stavkom 12. Ugovora, odluku Vijeća o postojanju prekomjernog deficita treba staviti izvan snage ako je u predmetnoj državi članici, prema stajalištu Vijeća, prekomjerni deficit ispravljen.

               (13)Vijeće smatra da je prekomjerni deficit u Ujedinjenoj Kraljevini ispravljen i stoga bi Odluku 2008/713/EZ trebalo staviti izvan snage,

               (14)Na Ujedinjenu Kraljevinu se od 2017./2018., to jest financijske godine koja slijedi nakon ispravljanja prekomjernog deficita, primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te bi on trebao primjerenom brzinom napredovati prema ostvarenju minimalnog srednjoročnog proračunskog cilja, uključujući poštovanje referentnog mjerila za rashode, i ispuniti kriterij duga u skladu s člankom 2. stavkom 1.a Uredbe (EZ) br. 1467/97,

               DONIJELA JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Iz sveobuhvatne procjene proizlazi da je stanje prekomjernog deficita u Ujedinjenoj Kraljevini ispravljeno.

               Članak 2.

               Odluka 2008/713/EZ stavlja se izvan snage.

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena Ujedinjenoj Kraljevini Velike Britanije i Sjeverne Irske.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Odluka Vijeća 2008/713/EZ od 8. srpnja 2008. o postojanju prekomjernog deficita u Ujedinjenoj Kraljevini (SL L 238, 5.9.2008., str. 5.).

                     (2)

                        Odluka Vijeća 2009/409/EZ od 27. travnja 2009. kojom se utvrđuje, u skladu s člankom 104. stavkom 8. Ugovora, je li Ujedinjena Kraljevina poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 8. srpnja 2008. na temelju članka 104. stavka 7. (SL L 132, 29.5.2009., str. 11.).

                     (3)

                        Odluka Vijeća 2015/1098 оd 19. lipnja 2015. kojom se utvrđuje da Ujedinjena Kraljevina nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 2. prosinca 2009. (SL L 180, 8.7.2015., str. 1.).

                     (4)

                        Uredba Vijeća (EZ) br. 479/2009 od 25. svibnja 2009. o primjeni Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice (SL L 145, 10.6.2009., str. 1.).

                     (5)

                        U skladu sa „Specifikacijama za provedbu Pakta o stabilnosti i rastu i smjernicama u pogledu oblika i sadržaja programa stabilnosti i konvergencije” od 3. rujna 2012. Vidjeti:
                  http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.11.2017.
            COM(2017) 802 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Rumunjskoj
            {SWD(2017) 603 final}

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               u cilju ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u Rumunjskoj

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 10. stavak 2. drugi podstavak,

               uzimajući u obzir preporuku Komisije,

               budući da:

               (1)Vijeće je 16. lipnja 2017. u skladu s člankom 121. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”) zaključilo da u Rumunjskoj postoji uočeno značajno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja te je izdalo preporuku Rumunjskoj da poduzme potrebne mjere kojima će osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  2
                u 2017. ne bude veća od 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a
                  3
               . Rumunjskoj je preporučeno da sve neočekivane prihode iskoristi za smanjenje deficita i da mjerama konsolidacije proračuna osigura trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast. Vijeće je odredilo 15. listopada 2017. kao rok u kojem Rumunjska treba podnijeti izvješće o mjerama poduzetima kao odgovor na navedenu preporuku.

               (2)Vijeće je 11. srpnja 2017. Rumunjskoj preporučilo da se u 2017. uskladi s Preporukom Vijeća od 16. lipnja 2017. radi ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja
                  4
               . Rumunjskoj je preporučeno da u 2018. nastavi s ulaganjem znatnog fiskalnog napora u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu kako bi ostvarila dodatnu prilagodbu prema ostvarenju svojeg srednjoročnog proračunskog cilja, odnosno strukturnog deficita od 1 % BDP-a. Prema zajednički dogovorenoj matrici prilagodbe u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, to znači da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2018. ne smije biti veća od 4,3 %. To bi odgovaralo strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a.

               (3)Komisija je 26. i 27. rujna 2017. u Rumunjskoj provela misiju pojačanog nadzora u svrhu izravnog nadzora na temelju članka -11. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97. Nakon što je rumunjskim tijelima dostavila svoje privremene nalaze, Komisija je o nalazima 24. listopada 2017. izvijestila Vijeće te ih objavila.

               (4)Rumunjska su tijela 13. listopada 2017. podnijela izvješće o učinkovitom djelovanju poduzetom kao odgovor na Preporuku Vijeća od 16. lipnja 2017. S obzirom na informacije koje su rumunjska tijela dostavila u izvješću o poduzetim mjerama te na ukupnu ocjenu na temelju Komisijine jesenske prognoze 2017., Vijeće je [XX] zaključilo da Rumunjska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na Preporuku Vijeća od 16. lipnja 2017.

               (5)Rumunjska provodi procikličku fiskalnu politiku u kontekstu velikog gospodarskog rasta i pozitivnog proizvodnog jaza. Procjenjuje se da strukturni saldo Rumunjske u 2017. odstupa 2,3 % BDP-a od njezina srednjoročnog proračunskog cilja. Zbog toga te s obzirom na izostanak učinkovitog djelovanja Rumunjske primjereno je toj državi članici uputiti revidiranu preporuku na temelju članka 12. stavka 4. UFEU-a o odgovarajućim mjerama koje treba poduzeti.

               (6)Na temelju Komisijine jesenske prognoze 2017. o projekcijama proizvodnog jaza, Rumunjska se u 2017. i 2018. nalazi u uobičajenoj ekonomskoj situaciji. Udio duga opće države u Rumunjskoj manji je od granične vrijednosti od 60 % BDP-a. Minimalni potrebni strukturni napor propisan Uredbom (EZ) br. 1466/97 i zajednički dogovorenom matricom prilagodbi u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, u kojoj se u obzir uzimaju prevladavajuće ekonomske okolnosti i mogući problemi u pogledu održivosti, iznosi 0,5 % BDP-a.

               (7)Prema Komisijinim predviđanjima strukturni deficit Rumunjske povećat će se za 1,1 % BDP-a u 2017., dok se u Preporuci Vijeća od 16. lipnja 2017. traži strukturno smanjenje od najmanje 0,5 % BDP-a. Osim toga, na temelju Komisijine jesenske prognoze 2017. predviđa se da će Rumunjska u 2017. zadržati referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom te će je u 2018. znatno prekoračiti.

               (8)Stoga je, uz prilagodbu od 0,5 % BDP-a iz Preporuke Vijeća od 11. srpnja 2017., potreban dodatan napor kako bi Rumunjska ponovno bilježila primjereno kretanje prilagodbe nakon odstupanja u 2016. i 2017. S obzirom na razmjer uočenog značajnog odstupanja od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja čini se primjeren dodatan napor od 0,3 % BDP-a, kojim će se ubrzati prilagodba prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Potrebno poboljšanje strukturnog salda za 0,8 % BDP-a u 2018. odgovara stopi nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda koja nije veća od 3,3 % u 2018.

               (9)U Komisijinoj jesenskoj prognozi 2017. predviđa se dodatno pogoršanje strukturnog salda za 1 % BDP-a u 2018. Stoga, strukturno poboljšanje od 0,8 % BDP-a u 2018. znači da je potrebno donijeti mjere s ukupnim strukturnim učinkom od 1,8 % BDP-a u usporedbi s trenutačnim osnovnim scenarijem iz Komisijine jesenske prognoze 2017.

               (10)U Komisijinoj jesenskoj prognozi 2017. predviđa se deficit opće države od 3,9 % BDP-a u 2018., što je iznad referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđene Ugovorom. Potrebnom strukturnom prilagodbom od 0,8 % BDP-a u usporedbi s predviđenim ishodom za 2017. osiguralo bi se i da Rumunjska u 2018. poštuje, s pozitivnom razlikom, graničnu referentnu vrijednost od 3 % BDP-a za deficit opće države.

               (11)Zahtjevi za 2018. koji se navode u ovoj Preporuci zamjenjuju odgovarajuće elemente utvrđene u fiskalnoj preporuci iz Preporuke Vijeća upućene Rumunjskoj 11. srpnja 2017.

               (12)Rumunjska bi trebala Vijeću do 15. travnja 2018. podnijeti izvješće o mjerama poduzetima kao odgovor na ovu Preporuku, primjerice u okviru programa konvergencije koji se podnosi na temelju članka 7. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

               (13)Primjereno je javno objaviti ovu Preporuku,

               PREPORUČUJE:

               DA RUMUNJSKA

               (1)poduzme potrebne mjere kojima će osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2018. ne bude veća od 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od najmanje 0,8 % BDP-a u 2018. i znači da Rumunjska bilježi primjereno kretanje prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja;

               (2)sve neočekivane prihode iskoristi za smanjenje deficita; mjerama konsolidacije proračuna trebalo bi osigurati trajno poboljšanje strukturnog salda opće države na način kojim se potiče rast;

               (3)Vijeću do 15. travnja 2018. podnese izvješće o mjerama poduzetima kao odgovor na ovu Preporuku.

               Ova je Preporuka upućena Rumunjskoj.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        Neto državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunate su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok su jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani netirane.

                     (3)

                        Preporuka Vijeća od 16. lipnja 2017. s ciljem ispravljanja uočenog značajnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju u Rumunjskoj (SL C 216, 6.7.2017., str. 1.).

                     (4)

                        Preporuka Vijeća od 11. srpnja 2017. o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2017. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2017. (SL C 261, 9.8.2017., str. 98.).