title: Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2018. o Nacionalnom programu reformi Cipra za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Cipra za 2018.

text:
               10.9.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 320/55

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 13. srpnja 2018.
      o Nacionalnom programu reformi Cipra za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Cipra za 2018.
      (2018/C 320/12)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Cipar jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za Preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 22. ožujka 2018. Vijeće je 14. svibnja 2018. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (3) („Preporuka za europodručje”).

                  (2)

                  Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Cipar bi trebao osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, koja je navedena u preporukama 1., 3. i 5. u nastavku.

                  (3)

                  Izvješće za Cipar za 2018. objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Cipra u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017. (4), mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Cipra u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 7. ožujka 2018. Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Cipru postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Naime, od ključne je važnosti da država riješi visoke razine neravnoteža u obliku privatnog, javnog i vanjskog duga te visoke razine loših kredita.

                  (4)

                  Cipar je 19. travnja 2018. dostavio svoj Nacionalni program reformi za 2018., a 30. travnja 2018. svoj Program stabilnosti za 2018. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (5)

                  Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (6)

                  Na Cipar se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2018. planira proračunski suficit u nominalnom smislu od 1,7 % BDP-a u 2018. i nešto manje od 2,0 % BDP-a tijekom programskog razdoblja. Planira se da će se srednjoročni proračunski cilj, odnosno uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu, ostvariti u razdoblju 2018. – 2021. Nakon što se u 2017. smanjio na otprilike 97,5 % BDP-a, prema Programu stabilnosti za 2018 predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u u 2018. porasti na 105,6 % i da će se nakon toga kontinuirano smanjivati te u 2021. dosegnuti 88 %. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je. Rizici u pogledu makroekonomskih pretpostavki navedenih u Programu stabilnosti negativni su i uglavnom povezani s velikom razinom loših kredita u financijskom sektoru.

                  (7)

                  Vijeće je 11. srpnja 2017. Cipru preporučilo da u 2018. ostane usklađen sa svojim srednjoročnim proračunskim ciljem. To je u skladu s najvećom stopom nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (6) od 1,9 % u 2018., što odgovara dopuštenom pogoršanju strukturnog salda od 0,4 % BDP-a. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2018. predviđa se da će strukturni saldo zabilježiti suficit od 0,8 % BDP-a u 2018. i 0,5 % BDP-a u 2019., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Predviđa se da će Cipar u 2018. poštovati prijelazno pravilo o dugu, a u 2019. pravilo o dugu. Općenito, Vijeće smatra da se očekuje da će Cipar u 2018. i 2019. biti usklađen s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Istodobno bi trebalo pozorno nadzirati kretanje rashoda u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju, posebno s obzirom na moguće buduće rizike za stabilnost prihoda.

                  (8)

                  Neučinkovitost javne uprave i dalje je problem koji utječe na poslovno okruženje, unatoč nedavnim nastojanjima za poboljšanja usluga e-uprave, regulatorne kvalitete i mobilnosti osoblja. Ključni zakonodavni prijedlozi kojima bi se taj problem riješio još nisu izneseni. Oni uključuju nacrte zakona o reformi javne uprave i tijela lokalne vlasti. Manjkavosti okvira upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu mogle bi uzrokovati povećanje nepredviđenih javnih obveza i smanjiti kapacitet za ulaganje u ključne komunalne usluge poput telekomunikacija i energije. Ograničavanje rashoda za plaće u javnom sektoru važan je čimbenik u fiskalnoj konsolidaciji u Cipru. Međutim postojeći kolektivni ugovor kojim se ograničava rast plaća u javnom sektoru ističe 2018., a trajnije rješenje još nije dogovoreno.

                  (9)

                  Nacionalna strategija za borbu protiv korupcije i akcijski plan doneseni su u prosincu 2017. Postojeće tijelo za borbu protiv korupcije i dalje ne raspolaže odgovarajućim resursima, ali vlada razmatra osnivanje nove nezavisne agencije. Nekoliko zakonodavnih inicijativa, kao što su nacrti zakona o zaštiti zviždača, lobiranju i imovinskim karticama, koje su trenutačno u postupku parlamentarnog razmatranja mogle bi, ako se donesu, ojačati nacionalni okvir za borbu protiv korupcije.

                  (10)

                  Kako je navedeno u preporuci za europodručje iz 2018., borba protiv strategija agresivnog poreznog planiranja ključna je za sprečavanje narušavanja tržišnog natjecanja među poduzećima, pravedan tretman poreznih obveznika te zaštitu javnih financija. Budući da strategije agresivnog planiranja poreznih obveznika mogu imati učinak prelijevanja među državama članicama, potrebno je usklađeno djelovanje nacionalnih politika kao dopuna zakonodavstvu Unije. Visoka razina plaćanja dividendi i kamata (u odnosu na BDP) upućuje na to da se poduzeća koriste poreznim pravilima Cipra kako bi provodila agresivno porezno planiranje. Zbog nepostojanja poreza po odbitku na „izlazna” (tj. od rezidenata Unije rezidentima trećih zemalja) plaćanja dividendi, kamata i u brojnim slučajevima naknada za licenciju koja izvršavaju poduzeća sa sjedištem u Cipru rezidentima trećih zemalja, može se dogoditi da ta plaćanja uopće ne budu oporezovana ako ne podliježu porezu u državi primatelja plaćanja. Nepostojanje takvih poreza, zajedno s propisima o poreznoj rezidentnosti trgovačkih društava, može olakšati agresivno porezno planiranje. Iako sustavi odbitaka nominalnih kamata doprinose smanjenju poticanja zaduživanja u odnosu na financiranje vlasničkim kapitalom, u slučaju nepostojanja učinkovitih pravila o sprječavanju zlouporabe može ih se koristiti i za izbjegavanje plaćanja poreza. Komisija prima na znanje nedavne najavljene ili donesene pozitivne mjere (npr. najavljeno preispitivanje propisa o poreznoj rezidentnosti trgovačkih društava, planirane promjene odredbi o transfernim cijenama). Na temelju nedavnih razmjena informacija Komisija će nastaviti konstruktivan dijalog u svrhu borbe protiv strategija agresivnog planiranja poreznih obveznika.

                  (11)

                  Neučinkovitosti u pravosudnom sustavu i dalje utječu na izvršavanje ugovora i brzo rješavanje građanskih i trgovačkih predmeta. Složeni građanski postupci i slabo izvršenje sudskih odluka demotiviraju banke da primjenjuju okvir za nesolventnost i okvir za prisilnu naplatu kako bi smanjile razinu svojih loših kredita. Nizom reformi započelo je rješavanje najkritičnijih problema pravosudnog sustava, osobito onih kao što su nedovoljna digitalizacija sudova i nedostatak cjeloživotnog osposobljavanja za sudce.

                  (12)

                  Primjena novog okvira za nesolventnost i okvira za prisilnu naplatu i dalje je ograničena, čime se ugrožavaju napori za smanjenje razine loših kredita. Osnovana je radna skupina dionika za pregled provedbe i rezultata okvirâ. Poduzete su neke administrativne mjere za smanjenje broja zaostataka u izdavanju vlasničkih listova. Međutim zaostaci su još uvijek veliki, a strukturno rješenje za ispravljanje nedostataka sustava za promet nekretninama (tj. izdavanje i prijenos vlasničkih listova) još se očekuje.

                  (13)

                  Visoka razina loših kredita i dalje predstavlja najveću ranjivost bankovnog sektora i utječe na ponudu kredita. Banke se još uvijek suočavaju s preprekama u naplati potraživanja od dužnika koji ne ispunjavaju svoje obveze, a problem predstavlja i slaba disciplina u pogledu otplate. Broj loših kredita smanjio se u 2017., iako u nejednakom opsegu među bankama, kao posljedica restrukturiranja duga putem otpisa dugova i zamjena dugova za vlasničke udjele. Neizvjesnosti oko održivosti planova banaka za smanjenje broja loših kredita još postoje jer su stope uzastopnog neplaćanja kreditâ i ponovnog restrukturiranja kreditâ još uvijek visoke, a izravna izloženost banaka tržištu nekretnina raste. Ti čimbenici ukazuju na potrebu za brzom provedbom sveobuhvatnije strategije za ubrzanje čišćenja bilanci banaka, imajući u vidu socijalne posljedice za ranjive skupine i pozorno osmišljene poticaje za jačanje discipline u pogledu otplate. Kao dio te strategije, nužnima se čine izmjene zakonodavstva koje omogućavaju učinkovitu naplatu potraživanja i olakšavaju prodaju kredita, uključujući u području zaštite dužnika i uvođenja elektroničkih dražbi. Nadalje, upravljanje i administrativni kapaciteti nadzora osiguravajućih i mirovinskih fondova i dalje su slabi. Vlada u 2018. namjerava predstaviti zakonodavne prijedloge za rješavanje tog problema.

                  (14)

                  Provedba akcijskog plana za rast dovela je do određenog napretka u područjima strateških ulaganja, poduzetništvo i bolje regulative. Međutim, neke su važne reforme u zastoju, posebice u pogledu izdavanja dozvola kojima se odobravaju projekti ulaganja. Pristup financiranju poboljšao se zahvaljujući određenim poboljšanjima u pogledu zahtjeva za kolateralom, ali i dalje je to problem od ključne važnosti, osobito za mala i srednja poduzeća. Mjere financijske potpore temelje se uglavnom na bespovratnima sredstvima. Ciparska poduzeća i dalje se slabo koriste alternativnim izvorima financiranja kao što su rizični kapital, financiranje vlasničkim kapitalom i skupno financiranje. Mjere u području privatizacije kojima je cilj privući strana ulaganja za jačanje produktivnosti u mnogim su slučajevima odgođene te samo mali broj projekata privatizacije postupno napreduje (npr. luka u gradu Larnaka).

                  (15)

                  Zaposlenost raste, a nezaposlenost se brzo smanjuje, ali je i dalje visoka među mladima i dugotrajno nezaposlenim osobama. Nastavlja se rad na poboljšanju administrativnog kapaciteta javnih službi za zapošljavanje. Međutim, pružanje usluga poslodavcima, omogućavanje kategorizacije stranaka, individualizirano savjetovanje i aktivacija, među ostalim za primatelje zajamčenog minimalnog dohotka i dalje predstavljaju izazov. Udio mladih (u dobi od 15 do 24 godine) koji ne rade, ne obrazuju se ili se ne osposobljavaju još uvijek je jedan od najviših u Uniji. Mjere informiranja i pravodobna, prilagođena pomoć za mlade ograničeni su, što je potvrđeno malim brojem mladih koji sudjeluju u relevantnim programima aktivacije.

                  (16)

                  Osuvremenjivanje sektora obrazovanja napredovalo je, no važni izazovi su i dalje prisutni. Među nedavnim pozitivnim pomacima su temeljita revizija školskog kurikuluma i provedba novog sustava za zapošljavanje nastavnika. Rashodi za obrazovanje na Cipru iznad su prosjeka Unije, što pokazuje snažnu predanost obrazovanju, osposobljavanju i cjeloživotnom učenju. Međutim, obrazovna postignuća još uvijek su slaba, a rano napuštanje školovanja, iako znatno manje od prosjeka Unije, znatno se povećalo. Razina sudjelovanja u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju niska je, reforma sustava evaluacije nastavnika još je u tijeku, a velik udio osoba koje su završile visokoškolsko obrazovanje zaposlene su na radnim mjestima za koje nužno nije potrebno akademsko obrazovanje.

                  (17)

                  Cipar je ostvario značajan napredak u području zdravstvene skrbi donošenjem propisa za uspostavu novog nacionalnog zdravstvenog sustava. Novim sustavom nastoji se poboljšati pristup, uvesti opće zdravstveno osiguranje, smanjiti visoku razinu neposrednih plaćanja i povećati učinkovitost pružanja skrbi u javnom sektoru. Prije nego što sustav postane u potpunosti funkcionalan u 2020. potrebno je riješiti važne probleme povezane s provedbom i zadovoljiti potrebe za ulaganjima. Potrebno je nastaviti poduzimati napore radi zaštite od mogućih prekoračenja troškova te u svrhu osuvremenjivanja i poboljšanja učinkovitosti pružatelja zdravstvene zaštite, uključujući primarnu zdravstvenu skrb, uvođenje e-zdravstva i osnivanje nacionalne organizacije za lijekove. Razina dugoročne skrbi niska je te i dalje predstavlja izazov s obzirom na starenje stanovništva.

                  (18)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Cipra i objavila je u izvješću za Cipar za 2018. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2018. i Nacionalni program reformi za 2018. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Cipru prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Cipru, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja u Uniji na način da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (19)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2018., i prema njegovu mišljenju (7) očekuje se da će Cipar biti usklađen s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (20)

                  Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2018. i Program konvergencije za 2018. Preporuke Vijeća u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama od 1. do 5. u nastavku,

            PREPORUČUJE da Cipar u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Usvojiti ključne zakonodavne reforme kojima bi se povećala učinkovitost javnog sektora, posebno u pogledu funkcioniranja javne uprave te upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu i tijelima lokalne vlasti.

                  2.

                  Ulagati veće napore u poboljšanje učinkovitosti pravosudnog sustava revizijom građanskih postupaka, većom specijalizacijom sudova i uspostavom potpuno operativnog sustava e-pravosuđa. Poduzimati mjere za potpunu primjenu okvira za nesolventnost i okvira za prisilnu naplatu te za pružanje pouzdanih i brzih sustava za izdavanje vlasničkih listova i prijenos prava povezanih s nekretninama.

                  3.

                  Ubrzati smanjenje razine loših kredita provedbom sveobuhvatne strategije, uključujući izmjene zakonodavstva koje omogućuju učinkovitu naplatu potraživanja i olakšavaju prodaju kredita. Integrirati i ojačavati nadzor osiguravajućih društava i mirovinskih fondova.

                  4.

                  Dati prednost provedbi ključnih elemenata akcijskog plana za rast, s posebnim naglaskom na bržu provedbu strateških ulaganja i poduzeti dodatne mjere za poboljšanje pristupa financiranju za mala i srednja poduzeća. Poboljšati uspješnost poduzeća u državnom vlasništvu, među ostalim nastavkom provedbe projekata privatizacije.

                  5.

                  Dovršiti reforme u cilju povećanja kapaciteta i učinkovitosti javnih službi za zapošljavanje i jačati potpore za informiranje i aktivaciju mladih koji ne rade, ne obrazuju se ili se ne osposobljavaju. Dovršiti reformu obrazovnog sustava i sustava osposobljavanja, uključujući evaluaciju nastavnika i mjere za povećanje kapaciteta strukovnog obrazovanja i osposobljavanja. Poduzeti mjere kako bi se osiguralo da nacionalni zdravstveni sustav postane potpuno funkcionalan u 2020., kako je i planirano.

         Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2018.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            H. LÖGER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

         (3)  SL C 179, 25.5.2018., str. 1.

         (4)  SL C 261, 9.8.2017., str. 1.

         (5)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (6)  Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

         (7)  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2018. o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Švedske za 2018.

text:
               10.9.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 320/116

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 13. srpnja 2018.
      o Nacionalnom programu reformi Švedske za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Švedske za 2018.
      (2018/C 320/26)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Švedska jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

                  (2)

                  Izvješće za Švedsku za 2018. objavljeno je 7. ožujka 2018. U njemu je ocijenjen napredak Švedske u smislu preporuke za pojedinu zemlju koju je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017. (3), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Švedske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadrži i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 7. ožujka 2018. Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Švedskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, precijenjene cijene stambenih nekretnina i kontinuirani rast zaduženosti kućanstava predstavljaju rizik od nepravilnog ispravljanja neravnoteža. Već velika zaduženost kućanstava i dalje raste. Cijene stambenih nekretnina rastu brzo i gotovo neprekinutim ritmom već približno 20 godina. U zadnjem tromjesečju 2017. zabilježen je negativan rast. Ipak, pokazatelji vrijednosti upućuju na još uvijek vrlo visoke cijene stambenih nekretnina u odnosu na temeljne pokazatelje. Iako se čini da su banke adekvatno kapitalizirane, nepravilno ispravljanje neravnoteža moglo bi utjecati i na financijski sektor jer su banke sve izloženije hipotekama kućanstava. U tom bi slučaju, zbog sustavnih financijskih međupovezanosti moglo doći do prelijevanja na susjedne zemlje. Posljednjih su godina poduzete mjere za ograničavanje rasta hipotekarnog duga i stanogradnje. Međutim, dosad provedene mjere politika nisu bile dovoljne za rješavanje problema precijenjenih cijena u sektoru stambenih nekretnina te su i dalje prisutni ključni nedostaci u području politika, posebno u pogledu poreznih poticaja za vlasništvo nad stambenim nekretninama te funkcioniranja stambene ponude i tržišta najma nekretnina.

                  (3)

                  Švedska je 27. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018. i svoj Program konvergencije za 2018. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (4)

                  Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita svoj sporazum o partnerstvu i relevantne programe i predloži izmjene u vezi s njima. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (5)

                  Švedska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. U svojem Programu konvergencije za 2018. Vlada u 2018. planira ostvariti suficit od 1,0 % BDP-a te tijekom programskog razdoblja nastaviti ispunjavati srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 1 % BDP-a. Prema Programu konvergencije za 2018. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u 2018. smanjiti na 37,3 % te se nastaviti smanjivati do 29,0 % u 2021. Gospodarski rast i zdrave javne financije trebali bi biti glavni pokretači smanjenja udjela duga opće države u BDP-u. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2018. predviđa se da će strukturni saldo bilježiti suficit od 0,7 % BDP-a u 2018. i suficit od 1,0 % BDP-a u 2019., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Na temelju ocjene programa konvergencije za 2018. i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije iz 2018., Vijeće smatra da bi Švedska 2018. i 2019. trebala ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (6)

                  Zaduženost kućanstava i dalje raste u odnosu na već visoke početne razine. Ta se zaduženost u 2017. povećala za 7,0 %, čime se približila udjelu od 86 % BDP-a i 184 % raspoloživog dohotka, te je među najvišim razinama zaduženosti u Uniji. Nakon što se tijekom 2016. donekle smanjio, prosječni udio duga u raspoloživom dohotku za nove hipotekarne dužnike ponovno je porastao 2017. na 411 %, dosegnuvši time novu najveću razinu. Rast zaduženosti kućanstava uglavnom se temelji na većoj razini hipotekarnog zaduživanja, povezanog s visokim cijenama stambenih nekretnina i strukturnim nepravilnostima kojima se potiču ulaganja u nekretnine koja se temelje na hipotekarnom financiranju. Razine duga nepravilno su raspoređene, pri čemu se kućanstva s nižim dohotkom i mlađa kućanstva suočavaju s posebno velikim dugovanjima u odnosu na svoja primanja. Švedska je posljednjih godina uvela nekoliko makrobonitetnih mjera. Među poduzetim koracima su određivanje ograničenja omjera vrijednosti kredita i imovine, prilagodbe donje granice pondera rizika banki i uvođenje službenog pravila o otplati hipotekarnih kredita u lipnju 2016. Novi stroži zahtjev za otplatu hipotekarnih kredita s visokim omjerom duga i raspoloživog dohotka stupio je na snagu u ožujku 2018. Švedska je također donijela zakone s ciljem jačanja zakonske ovlasti makrobonitetnog tijela (Finansinspektionen). Nove se ovlasti primjenjuju od veljače 2018., a njima se tom tijelu omogućuje pravodobniji odgovor na rizike povezane sa porastom zaduženosti kućanstava s pomoću šireg raspona potencijalnih mjera. Izgleda da su mjere makrobonitetne politike koje su do sada uvedene imale ograničeni utjecaj na rast hipotekarnog pozajmljivanja. Postupnim ograničavanjem poreznog odbitka za plaćanja hipotekarnih kamata ili povećanjem periodičnih poreza na nekretnine, doprinijelo bi se ograničavanju rasta zaduženosti kućanstava, ali Vlada nije ostvarila napredak u tom smislu.

                  (7)

                  Švedsko je gospodarstvo u 2017. poraslo za 2,4 %, na temelju jake domaće potražnje. Ulaganja su zahvaljujući stambenim ulaganjima u prva tri tromjesečja porasla za 6,0 % (u odnosu na prethodnu godinu), i time su znatno doprinijela gospodarskom rastu. Unatoč naglom porastu izgradnje novih nekretnina zadnjih godina, još uvijek postoji nedostatak ponude, pogotovo cjenovno povoljnih nekretnina u blizini velikih gradova. Nedostatak dostupnih i povoljnih stambenih nekretnina može ograničiti i mobilnost na tržištu rada i učinkovitu integraciju migranata na tržište rada te doprinijeti međugeneracijskoj nejednakosti.

                  (8)

                  Nakon dva desetljeća brzog rasta cijena stambenih nekretnina, na tržištu nekretnina došlo je do postupnog smanjenja u jesen 2017., no cijene su i dalje veće od temeljnih pokazatelja. Među glavnim pokretačima su porezni poticaji kojima se potiče vlasništvo nad stambenim nekretninama i hipotekarni krediti te trajno prilagodljivi kreditni uvjeti zajedno s još uvijek relativno niskim stopama otplate hipotekarnih kredita. Osim toga, manjak stambenih nekretnina povezan je sa strukturnim nedostacima, uključujući ograničeno tržišno natjecanje u sektoru građevinarstva zbog prepreka ulasku malih i stranih poduzeća na tržište i sposobnosti velikih građevinskih poduzeća da kontroliraju zemljišne resurse. Postoje i prepreke učinkovitoj uporabi postojećih stambenih nekretnina. Na tržištu najma nekretnina, najamnine koje su niže od najamnina na tržištu stvaraju učinke ograničavanja pristupa (lock-in) i podjele na „uključene/isključene” (insider/outsider). Na tržištu stanova u kojima žive njihovi vlasnici porez na kapitalne dobitke smanjuje mobilnost vlasnika stanova. Švedska tijela nastavljaju postupno provoditi svoj plan za povećanje stanogradnje koji se sastoji od 22 točke i poboljšavati učinkovitost tržišta nekretnina. No nikakve značajne mjere politike nisu poduzete kako bi se omogućila veća fleksibilnost pri određivanju cijena najamnine ili za reviziju načina na koji je formuliran porez na kapitalne dobitke.

                  (9)

                  Naprednom gospodarstvu potrebni su visokokvalificirani radnici; odgovarajući nedostatak radne snage pojavljuje se u sektorima kao što su građevinarstvo, obrazovanje, zdravstvo, znanost, inženjerstvo te informacijske i komunikacijske tehnologije. U tom kontekstu postoje izazovi kao što je integracija osoba migrantskog podrijetla, a posebice žena, na tržište rada. Stopa zaposlenosti žena rođenih izvan EU-a znatno je niža od opće stope zaposlenosti stanovništva. Razlika u obrazovnim rezultatima koje ostvaruju učenici različitog socioekonomskog podrijetla postaje sve veća. Integraciju novopridošlih učenika migrantskog podrijetla u školski sustav potrebno je pozorno pratiti, kao i sve veći nedostatak nastavnika.

                  (10)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Švedske i objavila je u Izvješću za Švedsku za 2018. Ocijenila je i Program konvergencije za 2018., Nacionalni program reformi za 2018. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Švedskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Švedskoj nego i opseg njihove usklađenosti s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće ekonomsko upravljanje u Uniji na način da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (11)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2018. i mišljenja (5) je da se očekuje da će Švedska poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (12)

                  Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2018. i Program konvergencije za 2018. Preporuke Vijeća u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci 1. u nastavku,

            PREPORUČUJE da Švedska u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Ukloniti rizike povezane s visokom zaduženosti kućanstava postupnim smanjivanjem poreznog odbitka za plaćanja hipotekarnih kamata ili povećavanjem periodičnih poreza na nekretnine. Stimulirati stanogradnju ondje gdje se manjak najviše osjeća, pogotovo uklanjanjem strukturnih prepreka izgradnji i poboljšati učinkovitost tržišta stambenih nekretnina, među ostalim uvođenjem veće fleksibilnosti pri određivanju cijena najma te revizijom strukture poreza na kapitalne dobitke.

         Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2018.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            H. LÖGER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

         (3)  SL C 261, 9.8.2017., str. 1.

         (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (5)  Na temelju članka 9. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2018. o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Latvije za 2018.

text:
               10.9.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 320/60

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 13. srpnja 2018.
      o Nacionalnom programu reformi Latvije za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Latvije za 2018.
      (2018/C 320/13)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 (2) Europskog parlamenta i Vijeća donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Latvija nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 22. ožujka 2018. Vijeće je 14. svibnja 2018. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja (3) („Preporuka za europodručje”).

                  (2)

                  Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Latvija bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, koja je navedena u preporukama u nastavku, a posebno u preporuci 1. i 2.

                  (3)

                  Izvješće za Latviju za 2018. objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Latvije u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017. (4), mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Latvije u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

                  (4)

                  Latvija je 11. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018., a 16. travnja 2018. svoj Program stabilnosti za 2018. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (5)

                  Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (6)

                  Latvija je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2018. predviđa pogoršanje ukupnog salda s deficita od 0,5 % BDP-a u 2017. na deficit od 0,9 % BDP-a u 2018. i 2019. prije njegova poboljšanja na 0,4 % BDP-a u 2020. i 2021. Očekuje se da će to biti u skladu sa srednjoročnim proračunskim ciljem strukturnog deficita od 1 % BDP-a i dopuštenim odstupanjima na temelju klauzule o mirovinskoj i strukturnoj reformi sektora zdravstvene skrbi. Predviđa se da će ponovno izračunani (6) strukturni saldo porasti sa – 1,2 % BDP-a u 2017. na – 1,7 % BDP-a u 2018. i zatim se smanjiti na – 1.5 % BDP-a u 2019. Prema Programu stabilnosti za 2018. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 40,1 % BDP-a u 2017. na 36 % BDP-a do 2021. U usporedbi s prognozom Komisije čini se da su predviđanja rasta BDP-a u Programu stabilnosti za 2018. vrlo povoljna za tu godinu i uvjerljiva za 2019. Stanje proračuna izloženo je rizicima povezanima s optimističnim prognozama prihoda od mjera za poboljšanje porezne discipline.

                  (7)

                  Vijeće je 11. srpnja 2017. preporučilo da Latvija ostvari svoj srednjoročni proračunski cilj u 2018., uzimajući u obzir mogućnost odstupanja koja se odnosi na provedbu sustavne mirovinske reforme i strukturnih reformi, za što je odobreno privremeno odstupanje. To je u skladu s maksimalnom stopom nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (7) od 6,0 % u 2018., što odgovara dopuštenom smanjenju strukturnog salda za 0,3 % BDP-a. Na temelju proljetne prognoze Komisije 2018. postoji rizik značajnog odstupanja od srednjoročnog proračunskog cilj u 2018. Međutim, zbog rezultata postignutih u 2017., koji su bolji od očekivanih, taj rizik u 2018. možda će se smanjiti. Istovremeno, instrument za testiranje vjerodostojnosti na temelju proljetne prognoze Komisije za 2018. pokazuje da je procjena proizvodnog jaza za Latviju na temelju zajednički dogovorene metodologije vrlo nesigurna. Ako budu potvrđeni, ti će se čimbenici uzeti u obzir u ex post ocjeni za 2018., koja će se provesti u proljeće 2019.

                  (8)

                  Latvija bi u 2019. trebala postići svoj srednjoročni proračunski cilj, uzimajući u obzir privremeno odstupanje koje se odnosi na provedbu strukturne reforme sektora zdravstvene skrbi i koje je odobreno za razdoblje 2017.–2019. To je u skladu s maksimalnom stopom nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda od 4,3 % u 2019., što odgovara potrebnom poboljšanju strukturnog salda od 0,4 % BDP-a. Na temelju proljetne prognoze Komisije za 2018. postoji rizik značajnog odstupanja od tog zahtjeva u 2019. te u 2018. i 2019. kad se zajedno uzmu u obzir. Općenito, Vijeće smatra da bi se od 2018. trebale poduzeti potrebne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (9)

                  Dohodovna je nejednakost u Latviji visoka. Omjer dohotka 20 % najbogatijih i 20 % najsiromašnijih kućanstava u 2017. iznosio je 6,3 i među najvišima je u Uniji, iako je preraspodjela u okviru sustava poreza i naknada niža. Latvijski porezni sustav izmijenjen je i povećana je progresivnost poreza na osobni dohodak, ali je porezno opterećenje za osobe s niskim dohotkom i dalje relativno visoko i odvraća od formalnog zapošljavanja. Poreznom reformom postignuti su ograničeni rezultati u pogledu preusmjeravanja poreza na izvore koji su manje štetni za rast i postizanja utvrđenog cilja politike, odnosno povećanja udjela poreznih prihoda u BDP-u. Zbog niskog udjela poreznih prihoda u BDP-u sredstva za održivo pružanje javnih usluga i socijalnu uključenosti ograničena su. Prihodovni potencijal oporezivanja imovine i kapitala nedovoljno je iskorišten u usporedbi s drugim državama članicama Unije. Unatoč određenom napretku postignutom u borbi protiv utaje poreza porezna disciplina i dalje je ozbiljan izazov.

                  (10)

                  Nedostaci u socijalnoj sigurnosnoj mreži vidljivi su u velikom udjelu osoba izloženih riziku od siromaštva i socijalne isključenosti i upućuju na probleme povezane s minimalnim dohotkom, mirovinama i uključenošću osoba s invaliditetom. Stopa siromaštva među osobama s invaliditetom i starijim osobama posljednjih je godina u porastu i među najvišima je u Uniji. Reforma uvođenja minimalnog dohotka najavljena je u 2014., ali nije provedena, što ima negativan učinak na najsiromašnija kućanstva. Primjerenost naknada za socijalnu pomoć tek se neznatno povećala te je i dalje niska. Minimalna starosna mirovina nije se povećala od 2006. Udio osoba koje žive u vrlo skromnim stambenim uvjetima među najvišima je u Uniji, a socijalnih stanova je malo.

                  (11)

                  Zbog negativnih demografskih kretanja i iseljavanja tržište rada sve je zahtjevnije. Smanjenje radne snage koči rast zaposlenosti, a mogućnosti zapošljavanja razlikuju se ovisno o regijama i razini vještina. Zabilježen je napredak reforme kurikuluma u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, čiji je cilj usklađivanje obrazovanja s novim potrebama za vještinama. Međutim, za potpunu provedbu reforme i povećanje sudjelovanja u početnom i trajnom strukovnom obrazovanju i osposobljavanju potrebno je uložiti dodatne napore. Započela je provedba novog pristupa učenju kroz rad, u koju su uključeni socijalni partneri i poduzeća. Međutim, u program je upisan mali broj učenika. Sudjelovanje odraslih u obrazovanju tek je neznatno poraslo, a uključenost nezaposlenih u aktivne mjere tržišta rada niža je nego u većini drugih država članica. S obzirom na visoke stope nezaposlenosti među niskokvalificiranim radnicima to je zabrinjavajuće. U širem kontekstu važno je jačanje kapaciteta socijalnih partnera radi poticanja njihova angažmana.

                  (12)

                  U zdravstvenom sustavu provode se reforme. Očekuje se da će se povećanjem financijskih sredstava za zdravstvenu skrb ukloniti neke prepreke pristupu povezane s godišnjim ograničenjima opsega usluga i dugim listama čekanja. Međutim, javno financiranje sektora zdravstvene skrbi još je daleko ispod prosjeka Unije i tek je potrebno provesti mjere za povećanje učinkovitosti, uključujući učinkovite mjere prevencije, racionalizaciju bolničkog sektora, jačanje primarne skrbi i usmjeravanje pozornosti na upravljanje kvalitetom. Ishodi zdravstvene skrbi relativno su slabi, a pravodobni pristup pristupačnoj zdravstvenoj skrbi za sve i dalje je razlog za zabrinutost. Zbog visokih neposrednih plaćanja i podjele usluga zdravstvene skrbi na dva paketa („potpuni” i „minimalni”) povećava se rizik od pogoršanja pristupa za određene skupine i negativnih rezultata u području zdravlja.

                  (13)

                  Nedostaci u regulatornoj kvaliteti te niska učinkovitost i djelotvornost javne uprave štetne su za poslovno okružje. Vlada je 2017. donijela ambiciozan plan reformi za jednostavniji i profesionalniji javni sektor, čiji je cilj poboljšanje učinkovitosti smanjenjem broja osoblja i centralizacijom pružanja potpore, uz istodobno jačanje plaćanja na temelju uspješnosti i povećanje transparentnosti. Taj je plan međutim ograničen na središnju upravu usprkos činjenici da se do znatnog povećanja učinkovitosti može doći i na razini općina. Državna poduzeća, koja čine znatan dio gospodarstva, koordiniraju se na državnoj razini. Dok se trgovačkim društvima u vlasništvu opće države upravlja u skladu s centraliziranim okvirom korporativnog upravljanja, luke i poduzeća u vlasništvu općina nisu dio tog mehanizma.

                  (14)

                  Korupcija i dalje koči poslovno okružje u Latviji, dok je sprečavanje sukoba interesa i dalje strogo i formalističko. Kasni donošenje zakona o zaštiti zviždača, što loše djeluje na odgovornost i učinkovitost javne uprave. Posljednjih godina Uredba o postupku nesolventnosti znatno je ojačana, čime se smanjuje mogućnost zlouporabe. Međutim, Državno sudbeno vijeće potaknulo je istragu optužbi za prošle zlouporabe u sustavu nesolventnosti, koja se provodi preispitivanjem određenih predmeta. Preporučilo je poboljšanje ocjene kvalifikacija sudaca i preispitivanje dostupnih disciplinskih mjera.

                  (15)

                  Latvijske banke koje posluju s nerezidentnim klijentima izložene su velikom riziku od umiješanosti u pranje novca. To ugrožava integritet financijskog sustava Latvije, može naštetiti njegovu ugledu i negativno utjecati na ulaganja i gospodarski rast. Okvir za sprečavanje pranja novca nedavno je ojačan, ali će za postizanje održivog napretka biti potrebni stalni napori. Latvija je nedavno donijela zakon čiji je cilj bitno ograničiti izloženost latvijskog financijskog sektora rizicima od pranja novca. Njegovim se ključnim elementima poboljšava razmjena podataka između financijskih institucija i agencija za provedbu zakona i ograničavaju transakcije s fiktivnim poduzećima. Bit će potrebno pratiti posljedice i učinkovitost tog zakona.

                  (16)

                  Komisija je u okviru Europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Latvije i objavila je u Izvješću za Latviju za 2018. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2018. i Nacionalni program reformi za 2018. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Latviji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Latviji, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja u Uniji na način da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (17)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2018. i njegovo mišljenje (8) navedeno je posebno u preporuci 1.

            PREPORUČUJE da Latvija u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Ostvariti srednjoročni proračunski cilj u 2019., uzimajući u obzir odstupanja povezana s provedbom strukturnih reformi za koje je odobreno privremeno odstupanje. Smanjiti porez za osobe s niskim dohotkom njegovim preusmjeravanjem na druge izvore, posebice kapital i imovinu, i poboljšanjem porezne discipline.

                  2.

                  Poboljšati primjerenost minimalnog dohotka, minimalne starosne mirovine i potpore za minimalni dohodak za osobe s invaliditetom. Povećati relevantnosti strukovnog obrazovanje i osposobljavanja za tržište rada i poticati usavršavanje niskokvalificiranih radnika i tražitelja posla. Poboljšati dostupnost, kvalitetu i isplativost sustava zdravstvene skrbi.

                  3.

                  Poboljšati učinkovitost javnog sektora, posebno kada je riječ o lokalnim vlastima i poduzećima u državnom vlasništvu. Povećati odgovornosti javne uprave tako što će se zaštititi zviždači, spriječiti sukob interesa i pratiti rezultati ocjene prošlog postupka nesolventnosti koja je u tijeku.

         Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2018.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            H. LÖGER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

         (3)  SL C 179, 25.5.2018., str. 1.

         (4)  SL C 261, 9.8.2017., str. 1.

         (5)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (6)  Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

         (7)  Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

         (8)  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2018. o Nacionalnom programu reformi Češke za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke za 2018.

text:
               10.9.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 320/12

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 13. srpnja 2018.
      o Nacionalnom programu reformi Češke za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke za 2018.
      (2018/C 320/03)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Češka nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

                  (2)

                  Izvješće za Češku za 2018. objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Češke u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017. (3), mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Češke u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

                  (3)

                  Češka je 30. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018. i svoj Program konvergencije za 2018. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (4)

                  Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (5)

                  Češka je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2018. planira proračunski suficit u nominalnom smislu u razdoblju od 2018. do 2021. Tijekom programskog razdoblja srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 1,0 % BDP-a, i dalje se ostvaruje s pozitivnom razlikom. Prema Programu konvergencije za 2018. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u postupno smanjiti na 29,9 % u 2021. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je. Rizici u pogledu ostvarivanja proračunskih ciljeva općenito se čine uravnoteženima te se očekuje oporavak ulaganja i daljnji rast plaća u javnom sektoru. Prema proljetnoj prognozi Komisije za 2018. predviđa se da će se strukturni saldo smanjiti na približno 0,9 % BDP-a 2018. i 0,2 % BDP-a 2019., čime će ostati iznad razine srednjoročnog proračunskog cilja. Općenito, Vijeće smatra da se očekuje da će Češka u 2018. i 2019. biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (6)

                  U Češkoj i dalje postoje umjereni rizici za fiskalnu održivost u dugoročnom razdoblju. Dok troškovi starenja stanovništva predstavljaju izazov za zdravstvenu i dugotrajnu skrb, posebna se pozornost treba posvetiti promjenama u mirovinskom sustavu. Ažurirana predviđanja rashoda povezanih sa starenjem stanovništva upućuju na veće povećanje od onoga navedenoga u Izvješću o starenju stanovništva iz 2015. Predviđa se povećanje rashoda za mirovine s 8,2 % BDP-a u 2016. na 10,9 % BDP-a u 2070. To očekivano veće povećanje rashoda za mirovine uglavnom je posljedica zakonski utvrđenog ograničavanja dobi za umirovljenje na 65 godina. Prilagođavanje zakonske dobi za umirovljenje očekivanom životnom vijeku zapravo nije automatsko; naprotiv, predviđeno je da vlada svakih pet godina, s početkom u 2019., preispita to ograničenje. Budući da se radi o diskrecijskom pravu vlade, u sadašnjim predviđanjima rashoda za mirovine ne uzimaju se u obzir ta preispitivanja. Nadalje, indeksacija mirovina sad je izdašnija, odnosno pri njoj se uzima u obzir 50 % rasta realnih plaća umjesto prijašnjih 33 %. Učinak tih promjena na rashode iznosi 2 postotna boda BDP-a u 2070. Dodatne promjene o kojima se trenutačno raspravlja, primjerice povećanje iznosa osnovne mirovine te veće mirovine za starije umirovljenike, također negativno utječu na pokazatelje održivosti. Dugoročno se predviđa da će javni rashodi za zdravstvenu skrb porasti za 1,1 postotni bod BDP-a, što je više od procijenjenog prosječnog povećanja za Uniju od 0,9 postotnih bodova. U tom kontekstu prisutni su znakovi neučinkovite upotrebe resursa u bolničkoj i izvanbolničkoj skrbi.

                  (7)

                  Novim zakonom o fiskalnoj odgovornosti, koji je na snazi od početka 2017., znatno je ojačan fiskalni okvir Češke i osnovano je neovisno fiskalno vijeće. O nacrtu zakona o neovisnim revizijama trenutačno raspravljaju različiti resori i njime se nastoji riješiti problem koji se odnosi na neprenošenje Direktive Vijeća 2011/85/EU (5).

                  (8)

                  Češka narodna banka može odrediti preporučljive makrobonitetne granične vrijednosti hipotekarnih kredita, ali su njezine ovlasti sankcioniranja ograničene jer nema formalnu ovlast za njihovo izvršavanje. Iako češke banke poštuju određena ograničenja na agregatnoj razini, ne pridržavaju se u potpunosti smjernica Češke narodne banke iz 2016. Obvezujućim zakonskim ograničenjima vjerojatno bi se povećala razina poštovanja propisa među češkim bankama, čime bi se osigurala financijska stabilnost i manji rizici za zajmoprimce. Očekuje se da će parlament u 2018. raspravljati o zakonodavnom prijedlogu za izmjenu Zakona o Češkoj narodnoj banci.

                  (9)

                  Češka se i dalje suočava s izazovima poboljšanja transparentnosti i učinkovitosti javne nabave i sprečavanja korupcije. Iako su poduzete određene mjere za poboljšanje okvira javne nabave, i dalje zabrinjava razina tržišnog natjecanja jer se u gotovo polovici javnih natječaja zaprimi tek jedna ponuda. Istodobno bi se uvođenjem obvezne primjene elektroničkih postupaka mogla povećati transparentnost i učinkovitost. Češka tijela uložila su u Nacionalni elektronički alat (NEN), koji je platforma u državnom vlasništvu za elektroničku nabavu, a koji bi trebao postati sve pristupačniji korisnicima i sve pouzdaniji, uz privatne platforme prisutne na češkom tržištu. Ima dosta prostora za uklanjanje administrativnih prepreka i iskorištavanje potencijala agregirane i strateške javne nabave radi osiguranja veće vrijednosti za javna sredstva. Središnja i lokalna tijela vlasti pokrenula su ciljane inicijative za osposobljavanje osoblja uključenog u postupke nabave. Ipak, preostaju bitni izazovi uspostave mjera za zajedničku nabavu i stjecanja specijaliziranog stručnog znanja u određenim područjima. Osim toga, korupcija i podmićivanje stalni su izvori zabrinutosti za poduzeća i javnost. Iako je doneseno nekoliko bitnih reformi u okviru strategije suzbijanja korupcije, neka su pitanja i dalje neriješena.

                  (10)

                  Iako je uspješnost e-uprave manja od prosjeka Unije, donesene su odgovarajuće zakonodavne mjere za osiguranje većeg pristupa tim uslugama odnosno njihove veće dostupnosti. Očekuje se uvođenje određenih opsežnih inicijativa u 2018., ali njihov će uspjeh ovisiti o kapacitetima nadležnih tijela za podizanje svijesti i osiguravanje rješenja koja su pristupačna korisnicima.

                  (11)

                  Određena administrativna i regulatorna opterećenja ograničavaju ulaganja. Ta se opterećenja uglavnom odnose na građevinske dozvole i složenost poreznog sustava. Međutim, prima se na znanje da su nadležna tijela donijela izmjenu Zakona o gradnji kojom se pojednostavnjuje postupak izdavanja građevinskih dozvola uključivanjem procjene o utjecaju na okoliš u odluke o prostornom uređenju ili u zajedničku lokacijsku i građevinsku dozvolu. Međutim, neizvjesno je hoće li se time pojednostavniti i postupci za velike infrastrukturne projekte s obzirom na to da razna druga odobrenja nisu uključena u taj sustav zajedničkih dozvola. Parlament trenutačno raspravlja o izmjeni postojećeg zakona kojim se uređuje izgradnja prometne infrastrukture. Unatoč provedenim izmjenama poreznog sustava radi poboljšanja ubiranja poreza, porezni propisi i porezne stope sad su jedno od problematičnijih područja za poslovanje. Nova je vlada navela mogućnost izmjena namijenjenih povećanju transparentnosti i pojednostavnjenju poreznog sustava, što uključuje tekuća nastojanja za osuvremenjivanjem propisa o porezu na dohodak. Troškovi usklađivanja donekle su se povećali te su i dalje iznad prosjeka Unije. Iako su zahvaljujući uvođenju obveznog izvješća za obveznike PDV-a u svrhu kontrole ostvareni dodatni porezni prihodi, povećano je vrijeme potrebno za ispunjavanje poreznih obveza. Unatoč prethodnom znatnom smanjenju broja sati potrebnih za ispunjavanje poreznih obveza ta je brojka za Češku i dalje među većima u odnosu na druge države članice. Osim toga, nove smanjene stope poreza na dodanu vrijednost mogle bi doprinijeti povećanju složenosti sustava poreza na dodanu vrijednost, posebno za mala i srednja poduzeća.

                  (12)

                  Iako se češko gospodarstvo okreće djelatnostima koje se više temelje na znanju, nekoliko uskih grla i dalje koči razvoj uspješnog sustava istraživanja i inovacija. Rast ulaganja u istraživanja i razvoj u poslovnom sektoru prvenstveno se temelji na izravnim stranim ulaganjima. Tijekom posljednje dvije godine smanjili su se rashodi domaćih poduzeća namijenjenih istraživanju i razvoju. Unatoč znatnim javnim ulaganjima u istraživanje i razvoj Češka bilježi slabije rezultate u pogledu kvalitete svoje javne znanstvene infrastrukture. Donesene su mjere politike za stvaranje veza između akademske zajednice i poduzeća i bolje funkcioniranje javne znanstvene infrastrukture, ali dosadašnji su rezultati ograničeni i reforme još nisu u potpunosti provedene. Osim toga, upravljanje sustavom istraživanja i inovacija i dalje je rascjepkano.

                  (13)

                  Kvalitetno uključivo obrazovanje i osposobljavanje od primarne su važnosti s obzirom na sve prisutnija uska grla na češkom tržištu rada. Na obrazovne rezultate i dalje snažno utječe socioekonomsko porijeklo studenata. Tek se očekuje potpuna provedba mjera uključivog obrazovanja, posebno za romsku djecu. Manjak kvalificiranih nastavnika i demografske projekcije upućuju na to da bi zapošljavanje i zadržavanje nastavnog osoblja moglo postati sve veći izazov. Parlament nije usvojio planirani novi sustav razvoja karijera za nastavnike kojim se trebalo povezati trajno stručno usavršavanje, razvoj karijere i plaće. Plaće nastavnika i dalje su niske u odnosu na plaće ostalih visokoobrazovanih djelatnika, ali predviđaju se daljnja povećanja plaća u narednim godinama. Stoga je nastavničko zanimanje i dalje razmjerno neprivlačno talentiranim mladim ljudima. Konačno, uspjeh reforme za povećanje uključivosti obrazovanja (uvedene 2016. uz potporu Europskog socijalnog fonda) ovisit će o dostupnosti dostatnog i održivog nacionalnog financiranja, daljnjem osposobljavanju nastavnika i asistenata u nastavi i podizanju javne svijesti o koristima uključivog obrazovanja.

                  (14)

                  Češka bilježi dobre rezultate na tržištu rada. Tijekom posljednjih šest godina zaposlenost stalno raste, a nezaposlenost se znatno smanjila. Međutim, i dalje je nedovoljno iskorišten potencijal žena, niskokvalificiranih osoba i osoba s invaliditetom. U kontekstu manjka radne snage očito ima prostora za povećanje njihova sudjelovanja na tržištu rada. Razlika između muškaraca i žena u zaposlenosti i plaćama i dalje je visoka, unatoč nedavnim mjerama kojima se povećala fleksibilnost roditeljskog dopusta i broj ustanova za skrb o djeci. Stopa zaposlenosti žena i dalje je znatno niža od stope zaposlenosti muškaraca. Majčinstvo još uvijek bitno utječe na sudjelovanje na tržištu rada, što je povezano sa slabom dostupnosti pristupačne skrbi o djeci, pravom na dugi roditeljski dopust, slabom upotrebom fleksibilnih radnih aranžmana i manjkom ustanova za dugotrajnu skrb. Samo je 4,7 % djece mlađe od tri godine 2016. bilo uključeno u sustav formalne skrbi o djeci. Iako čine tek mali udio stanovništva, stopa zaposlenosti niskokvalificiranih osoba znatno je niža od stope zaposlenosti srednjekvalificiranih i visokokvalificiranih osoba. Slično tomu, stopa zaposlenosti osoba s invaliditetom niža je od prosjeka Unije unatoč rekordno niskoj općoj stopi nezaposlenosti i nedostatku radne snage na tržištu rada. To bi mogao biti poticaj za iskorištavanje trenutačno neiskorištenog potencijala osoba s invaliditetom. Zbog ograničenih kapaciteta javne službe za zapošljavanje trenutačno ne uspijevaju tražiteljima zaposlenja pružiti individualiziranu i stalnu potporu. Povećanjem kapaciteta javnih službi za zapošljavanje za pružanje informacija i mjere aktivacije, zajedno s djelotvornim i dobro usmjerenim aktivnim politikama tržišta rada te pružanjem individualiziranih usluga, doprinijelo bi se poticanju sudjelovanja tih skupina. Inicijativama za dokvalifikaciju (što uključuje i digitalne vještine) mogao bi se poboljšati pristup tržištu rada.

                  (15)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Češke i objavila je u Izvješću za Češku za 2018. Ocijenila je i Program konvergencije za 2018., Nacionalni program reformi za 2018. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Češkoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Češkoj, nego i opseg njihove usklađenosti s pravilima i smjernicama Unije, a s obzirom na potrebu jačanja ukupnoga gospodarskog upravljanja u Uniji na način da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (16)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2018., i prema njegovu mišljenju (6) očekuje se da će Češka biti usklađena s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

            PREPORUČUJE da Češka u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Poboljšati dugoročnu fiskalnu održivost, posebice mirovinskog sustava. Ukloniti nedostatke praksi javne nabave, osobito omogućivanjem tržišnog natjecanja više temeljenog na kvaliteti i provedbom mjera za suzbijanje korupcije.

                  2.

                  Smanjiti administrativno opterećenje za ulaganja, među ostalim ubrzavanjem postupka izdavanja dozvola za infrastrukturne radove. Ukloniti uska grla koja koče istraživanje, razvoj i inovacije, posebice povećanjem inovacijskih kapaciteta domaćih poduzeća. Povećati kapacitete obrazovnog sustava za pružanje kvalitetnog uključivog obrazovanja, među ostalim promicanjem nastavničkog zanimanja. Poticati zapošljavanje žena, niskokvalificiranih osoba i osoba s invaliditetom, među ostalim poboljšanjem djelotvornosti aktivnih politika tržišta rada.

         Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2018.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            H. LÖGER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

         (3)  SL C 261, 9.8.2017., str. 1.

         (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (5)  Direktiva Vijeća 2011/85/EU od 8. studenoga 2011. o zahtjevima za proračunske okvire država članica (SL L 306, 23.11.2011., str. 41.).

         (6)  Na temelju članka 9. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 13. srpnja 2018. o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2018.

text:
               10.9.2018

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 320/119

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 13. srpnja 2018.
      o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2018.
      (2018/C 320/27)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojem Ujedinjena Kraljevina nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

                  (2)

                  Izvješće za Ujedinjenu Kraljevinu za 2018. objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Ujedinjene Kraljevine u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017. (3), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Ujedinjene Kraljevine u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

                  (3)

                  Ujedinjena Kraljevina obavijestila je 29. ožujka 2017. Europsko vijeće o namjeri da istupi iz Europske Unije. Osim u slučaju da se ratificiranim sporazumom o povlačenju utvrdi drugi datum ili da Europsko vijeće u skladu s člankom 50. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji u dogovoru s Ujedinjenom Kraljevinom jednoglasno odluči da se Ugovori prestaju primjenjivati od kasnijeg datuma, sve primarno i sekundarno zakonodavstvo Unije prestat će se primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu 30. ožujka 2019. u 00:00 prema srednjoeuropskom vremenu. Ujedinjena Kraljevina će tada postati treća zemlja. U tijeku su pregovori kako bi se osiguralo uredno povlačenje Ujedinjene Kraljevine, uključujući prijelazno razdoblje do kraja 2020. tijekom kojeg će se zakonodavstvo Unije primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu i u njoj.

                  (4)

                  Ujedinjena Kraljevina je 30. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018. i svoj Program konvergencije za 2018. Uzimajući u obzir njihovu povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (5)

                  Pri programiranju u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke za pojedine zemlje. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4), ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija može zatražiti od države članice da preispita svoj sporazum o partnerstvu i relevantne programe i predloži izmjene u vezi s njima. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost ESI fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem.

                  (6)

                  Ujedinjena Kraljevina trenutačno je obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe prijelaznom pravilu o dugu. Vlada u svojem Programu konvergencije za razdoblje 2017. – 2018. očekuje pad ukupnog deficita s 2,2 % BDP-a u razdoblju 2017. – 2018. na 1,8 % BDP-a razdoblju 2018. – 2019., odnosno na 1,7 % BDP-a u razdoblju 2019. – 2020. U Programu konvergencije ne navodi se srednjoročni proračunski cilj. Prema Programu konvergencije očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u uglavnom stabilizirati na približno 85,5 % između razdoblja 2017. – 2018. i 2019. – 2020. te potom pasti na 84,8 % BDP-a u razdoblju 2021. – 2022. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je. Iako su mjere potrebne za ostvarenje planiranog ciljnog deficita općenito precizno utvrđene, sve jači pritisci na rashode vlade u brojnim područjima predstavljaju rizik za ostvarenje planiranog smanjenja deficita.

                  (7)

                  Vijeće je 11. srpnja 2017. preporučilo Ujedinjenoj Kraljevini da osigura da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda (5) u razdoblju 2018. – 2019. ne premaši 1,8 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Istovremeno je Vijeće navelo da je potrebno uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike koji doprinosi jačanju postojećeg oporavka te osiguravanju održivosti javnih financija Ujedinjene Kraljevine. Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2018. postoji rizik određenog odstupanja od zahtjevâ preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu u razdoblju 2018. – 2019.

                  (8)

                  S obzirom na to da je omjer duga opće države Ujedinjene Kraljevine veći od 60 % BDP-a i predviđeni jaz outputa iznosi 0,4 %, prema zajednički dogovorenoj matrici prilagodbe zahtjevâ u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u razdoblju 2019. – 2020. ne bi trebala biti viša od 1,6 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Ne bude li promjene u politikama, predviđa se da će Ujedinjena Kraljevina ispuniti taj zahtjev u razdoblju 2019. – 2020. Na prvi se pogled predviđa da će Ujedinjena Kraljevina u razdoblju 2018. – 2019. i u razdoblju 2019. – 2020. poštovati prijelazno pravilo o dugu kao posljedica dopuštenoga godišnjeg odstupanja od 0,25 % BDP-a. Općenito, Vijeće smatra da Ujedinjena Kraljevina počevši od razdoblja 2018. – 2019. treba biti spremna poduzeti dodatne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (9)

                  Godišnja neto stambena ponuda i dalje se povećava zahvaljujući brojnim vladinim inicijativama za poticanje tržišta stambenih nekretnina i cikličkog oporavka. Međutim, ponuda je i dalje znatno ispod procjene potražnje te se Ujedinjena Kraljevina i dalje suočava s ozbiljnim izazovom da osigura dovoljnu količinu stambenih nekretnina. To je povezano s vrlo strogim i složenim propisima o tržištu zemljišta. Nedostatak stambenih nekretnina i visoki troškovi stanovanja poseban su problem u područjima s velikom potražnjom koja raste, primjerice u urbanim središtima i oko njih. Vlada je svjesna tog problema te je odredila niz ambicioznih ciljeva kako bi u sljedećim godinama povećala ponudu. Istovremeno, vlada je ponovno potvrdila svoju predanost ograničavanju izgradnje oko urbanih središta. Stopa vlasništva nad stambenim nekretninama znatno se smanjila kod mlađih osoba, što doprinosi međugeneracijskoj nejednakosti.

                  (10)

                  Produktivnosti rada niska je i stagnira. Veliki dijelovi gospodarstva razmjerno su neuspješni u pogledu glavnih pokretača produktivnosti – vještina, ulaganja i učinkovitih poslovnih procesa. Cestovne, željezničke i zrakoplovne mreže u Ujedinjenoj Kraljevini suočene su sa znatnim i sve jačim pritiskom na kapacitete.

                  (11)

                  Premda su ukupne brojke koje se odnose na tržište rada i dalje pozitivne za većinu parametara, stalno je prisutna zabrinutost zbog kvalitete nekih oblika zaposlenja. Riječ je o problemima povezanima s razvojem vještina, određenim netipičnim oblicima rada, dohotkom, produktivnošću, sudjelovanjem na tržištu rada i siromaštvom radno sposobnog stanovništva. O svim tim pitanjima najavljene su znatne promjene politika. Usklađenost povezanih politika od ključne je važnosti. Kada je riječ o vještinama, naglasak je dosad uglavnom bio na naukovanjima i reformama tehničkog obrazovanja. Naglaskom na njihovoj kvaliteti ostvario bi se održivi multiplikacijski učinak za društvo i gospodarstvo. Ujedinjena Kraljevina jedna je od država članica koje su već ispunile više od dvije trećine nacrta kriterija u europskom okviru za kvalitetna i učinkovita naukovanja, stoga je moguće određivanje i praćenje ciljeva kvalitete, primjerice praćenjem osoba s diplomom. Za potrebe cjeloživotnog učenja potrebna su sredstva razmjerna sredstvima za naukovanja i nove tehničke kvalifikacije (tzv. T-Levels) za osobe koje su napustile školovanje, a posebno za one koji nisu napredovali dalje od početničkih radnih mjesta.

                  (12)

                  Potrebno je posvetiti pozornost i pitanjima iz područja socijalne zaštite i uključenosti. Počinju se provoditi reforme skrbi o djeci, ali će im možda trebati posvetiti veću pozornost, posebno za djecu mlađu od tri godine. Učinak nekih reformi i smanjenja rashoda u području socijalne skrbi tek se treba u potpunosti osjetiti, posebno na zaposlene obitelji.

                  (13)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Ujedinjene Kraljevine i objavila je u Izvješću za Ujedinjenu Kraljevinu za 2018. Ocijenila je i Program konvergencije za 2018., Nacionalni program reformi za 2018. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Ujedinjenoj Kraljevini prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Ujedinjenoj Kraljevini nego i opseg njihove usklađenosti s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće ekonomsko upravljanje u Uniji na način da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (14)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2018. i njegovo je mišljenje (6) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

            PREPORUČUJE da Ujedinjena Kraljevina u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u razdoblju 2019. – 2020. ne premašuje 1,6 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a.

                  2.

                  Povećati ponudu stambenih nekretnina, posebno u područjima u kojima je potražnja najveća, među ostalim i dodatnim reformama sustava prostornog planiranja.

                  3.

                  Riješiti pitanje razvoja vještina utvrđivanjem ciljeva u pogledu kvalitete i učinkovitosti naukovanja i ulaganjem u usavršavanje već zaposlenih osoba.

         Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2018.

               Za Vijeće

               Predsjednik

            H. LÖGER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

         (3)  SL C 261, 9.8.2017., str. 1.

         (4)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

         (5)  Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti pokriveni prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

         (6)  Na temelju članka 9. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.