               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.5.2016.
            COM(2016) 337 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2016.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2016.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Mađarske za 2016.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Mađarske za 2016.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta
                  4
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2016. Prioritete godišnjeg pregleda rasta odobrilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  5
               , u kojem Mađarsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Mađarsku za 2016.
                  6
                objavljeno je 26. veljače 2016. Njime je ocijenjen napredak Mađarske u odnosu na preporuke za Mađarsku koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak te zemlje u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 8. ožujka 2016. predstavila rezultate detaljnog preispitivanja
                  7
               . U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Mađarskoj ne postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, iako su velike potrebe povezane s produljenjem roka otplate vanjskog duga i udio loših kredita i dalje razlozi za zabrinutost, smanjeni su rizici povezani s vanjskim i unutarnjim obvezama.

               (3)Mađarska je 29. travnja 2016. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2016. i svoj program konvergencije za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)Pri planiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako je potrebna potpora pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojeg Sporazuma o partnerstvu i povezanih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje
                  8
               .

               (5)U programu konvergencije navodi se znatan učinak iznimnog priljeva izbjeglica na proračun, a u dodatku od 6. svibnja pružaju se odgovarajući dokazi o opsegu i prirodi tih dodatnih proračunskih troškova. Prema ocjeni Komisije prihvatljivi dodatni izdaci iznosili su 0,04 % BDP-a u 2015., a trenutačno se u 2016. ne očekuju dodatni troškovi. Odredbama iz članka 5. stavka 1. i članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 dozvoljava se uzimanje u obzir tih dodatnih izdataka jer je priljev izbjeglica izvanredan događaj, a njegov je utjecaj na javne financije Mađarske znatan te održivost ne bi bila ugrožena ako se dopusti privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju. Stoga, kako bi se u obzir uzeli ti troškovi, smanjena je potrebna prilagodba prema srednjoročnom proračunskom cilju za 2015. U pogledu 2016., konačna će se ocjena, uključujući prihvatljive iznose, izraditi u proljeće 2017. na temelju zabilježenih podataka koje su dostavila mađarska nadležna tijela.

               (6)Mađarska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu i pravilom o dugu. Vlada u svojem programu konvergencije za 2016. planira povećanje ukupnog deficita na 2,4 % BDP-a u 2017. i nakon toga postupno smanjenje na 1,2 % BDP-a do 2020. Vlada planira postupno poboljšanje strukturnog salda kako bi ostvarila svoj revidirani srednjoročni proračunski cilj – strukturni deficit od 1,5 % BDP-a do 2019. Međutim, ponovno izračunani
                  9
                strukturni deficit ostao bi viši od srednjoročnog proračunskog cilja. Prema programu konvergencije očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u postupno padati sa 75,3 % BDP-a u 2015. na ispod 67 % BDP-a u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uglavnom je uvjerljiv do 2017., a nakon toga sve je povoljniji. Mjere potrebne za podupiranje planiranog ciljnog deficita od 2017. nadalje nisu dovoljno određene, a pogotovo nakon 2017. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2016. postoji velik rizik od znatnog odstupanja od potrebne prilagodbe u 2016. te, ne bude li promjene u politikama, u 2016. i 2017. zajedno. Istodobno se predviđa da će Mađarska ispuniti zahtjeve referentnog mjerila za smanjenje duga u 2016 i 2017. Vijeće na temelju ocjene programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2016. smatra da postoji rizik da Mađarska neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će radi osiguranja usklađenosti za obje godine biti potrebno donijeti dodatne mjere.

               (7)Unutarnje su financijske neravnoteže smanjene, a bankovni je sustav manje osjetljiv, no izazovi i dalje postoje. Znatan je napredak ostvaren u smanjenju duga privatnog sektora, u kojem su u prošlosti uglavnom prevladavale strane valute. Kreditiranje kućanstava pokazuje znakove oporavka, ali još mora doći do preokreta u korporativnom kreditiranju. Profitabilnost bankovnog sektora počela se oporavljati, čemu pogoduje sve povoljnije gospodarsko okruženje i ublažavanje prethodnih politika u pogledu oporezivanja banaka. Međutim, banke su oprezne u pogledu kreditiranja iako su dobro kapitalizirane i s visokim stupnjem likvidnosti. Glavni izazov koji banke još moraju riješiti jest smanjenje i dalje visokog udjela loših kredita koji sprečavaju nova kreditiranja i opterećuju stvaranje profita. Rizici nepredviđenih obveza povezani sa sve većim državnim vlasništvom u bankovnom sektoru i dalje su visoki.

               (8)Usprkos nedavnim znatnim poboljšanjima poreznih politika i porezne uprave oslanjanje Mađarske na sektorske poreze i dalje potencijalno sprečava ulaganja. Selektivna priroda tih poreza uzrokuje poremećaje u sektorima. Iako i dalje postoji nekoliko sektorskih poreza, namet na kreditne institucije znatno je smanjen, a progresivne su stope naknada za nadzor hrane ukinute. Porezni klin na rad za osobe s niskim primanjima i dalje je visok, posebno za osobe bez djece. To može negativno utjecati na njihovu zapošljivost, a može i ograničiti ulaganja. Poduzete su mjere smanjenja poreznog klina (uključujući smanjenje jedinstvene stope poreza za porez na osobni dohodak od jednog postotnog boda i povećanje obiteljske porezne olakšice za zaposlene osobe s dvoje djece). Međutim, mjere nisu dovoljno dobro usmjerene kako bi imale bitniji učinak za osobe s niskim primanjima. Postoji mogućnost preusmjeravanja oporezivanja s rada na područja koja manje štete rastu. Doneseno je nekoliko mjera poboljšanja usklađenosti i smanjenja troškova usklađivanja iako su troškovi porezne discipline i dalje visoki. Usprkos poboljšanjima proteklih godina Mađarska i dalje mora raditi na poboljšanju učinkovitosti ubiranja poreza. Mađarska je vlada najavila veliku institucijsku reformu koja će se pokrenuti u 2016. i koja je usmjerena na poboljšanje učinkovitosti porezne uprave.

               (9)Ograničen napredak postignut je u pogledu promicanja tržišnog natjecanja i transparentnosti u postupku javne nabave (primjerice donošenjem novog zakona o javnoj nabavi, za koji još treba ocijeniti usklađenost sa zakonodavstvom EU-a), ali nepredvidive regulatorne izmjene i administrativno opterećenje otežavaju privatno poslovanje i ulaganja. Velik broj neobjavljenih pregovaračkih postupaka i ugovora dodijeljenih na temelju samo jedne ponude pokazuje da je razina tržišnog natjecanja u javnoj nabavi i dalje niska. Još nije izrađena sveobuhvatna strategija e-nabave s ciljem poboljšanja učinkovitosti i transparentnosti, a opasnost od korupcije i dalje je velika. Potrebne su izmjene kako bi novi nacionalni akcijski program za suzbijanje korupcije (NAP) za razdoblje 2015. – 2018. bio učinkovitiji u sprečavanju korupcije u javnim ustanovama i primjeni odvraćajućih sankcija. Vlada nije obnovila prije preuzetu obvezu da će revidirati zakon o zviždačima iz 2013., u kojem nedostaju odredbe kojima bi se na odgovarajući način zviždači zaštitili od osvete. Planovi u okviru NAP-a da se revidira sustav imovinskih kartica nisu dovoljno ambiciozni, a novim zakonodavnim izmjenama iz 2015. uvedena su dodatna ograničenja javnog pristupa informacijama. Vlada je poduzela mjere smanjenja administrativnog opterećenja, ali mađarski restriktivni propisi u uslužnom sektoru i nestabilno regulatorno okruženje i dalje su izvor zabrinutosti za poduzeća te stvaraju neizvjesnost za ulagače. Ograničenja u pogledu osnivanje poduzeća i operativna ograničenja u maloprodajnom sektoru znatne su prepreke ulasku na tržište i širenju. Marže u mađarskom maloprodajnom sektoru treće su po visini u EU-u i u posljednjih deset godina sve više rastu, dok je pokazatelj učinkovitosti dodjele sredstava među najnižima u EU-u.

               (10)Nedavni su pomaci na tržištu rada povoljni, a nezaposlenost je pala na razinu prije krize. Otvaranje se radnih mjesta u privatnom sektoru ubrzava, ali je smanjenju nezaposlenosti pridonio i program javnih radova. Taj je program glavna aktivna politika tržišta rada u Mađarskoj. Njegov se proračunski trošak u posljednjih pet godina povećao za više od četiri puta. Međutim, čini se da se programom nedovoljno poboljšava ponovno uključivanje sudionika na otvoreno tržište rada. U prvoj polovini 2015. stopa uspješnog prelaska iz programa u redovito zaposlenje iznosila je 13,1 %, ali se oko 60 % sudionika koji su u tom razdoblju izišli iz programa vratilo u program u roku od 180 dana. To uvelike dovodi do rizika da se sudionici nađu zatvorenima u tom programu, posebno za niskokvalificirane radnike i osobe u regijama u nepovoljnom položaju. Iako je program usmjeren na dugotrajno nezaposlene, niskokvalificirane i nezaposlene koji žive u regijama u nepovoljnom položaju, 47 % sudionika u 2015. imalo je srednje ili visoko obrazovanje. Omjer nezaposlenih osoba koje sudjeluju u javnim radovima znatan je i u regijama s uspješnim tržištima rada. Čini se da će zbog nedavne reforme javne službe za zapošljavanje program postati manje učinkovit. Administrativna složenost mehanizama upravljanja – nadležnost za javnu službu za zapošljavanje trenutačno dijele četiri ministarstva – mogla bi znatno ugroziti učinkovito upravljanje i povećanu usmjerenost na rezultate. Najduže trajanje naknada za nezaposlenost iznosi tri mjeseca, što je najkraće u EU-u i mnogo je kraće od razdoblja koje je u prosjeku potrebno za pronalaženje posla. Pokazatelji siromaštva popravljaju se, ali su i dalje visoki, posebno među najugroženijim skupinama, a to su Romi i djeca. Pokrivenost odgovarajućom socijalnom pomoći i dalje treba rješavati, a posljednjim bi se reformama još više mogli ograničiti uvjeti pristupa brojnim naknadama.

               (11)Prosječna uspješnost mađarskih učenika u osnovnim vještinama u okviru OECD-ova Programa za međunarodnu procjenu učenika (PISA) iz 2012. ispod je prosjeka EU-a, a udio učenika s lošim rezultatima povećao se u razdoblju od 2009. do 2012. Utjecaj društveno-gospodarske pozadine i položaja škole na rezultate obrazovanja među najvećima je u EU-u. Selektivnost obrazovnog sustava povećava razlike u uspješnosti učenika u različitim vrstama škola i te se razlike s vremenom povećavaju. Nedostatak jednakog pristupa kvalitetnom redovitom obrazovanju posebno je izražen među romskim stanovništvom. Uz iznimku predškolskog obrazovanja koji se posljednjih godina znatno poboljšao, razlike u stopama završetka obrazovanja između romskog i neromskog stanovništva i dalje su velike na svim ostalim razinama obrazovanja, odnosno u osnovnom, srednjem i visokom obrazovanju. Rano napuštanje školovanja i dalje je učestalo među Romima. Mađarska je uvela niz mjera kojima želi učinkovitije suzbiti postizanje loših rezultata. Međutim, važni podaci o provedbi tih mjera nisu dostupni, što otežava procjenu njihova mogućeg učinka. Sustavni pristup promicanju uključivog redovitog obrazovanja još se mora razviti. Najavljeni provedbeni plan strategije ranog napuštanja školovanja još nije objavljen. Prelazak između različitih oblika i stupnjeva obrazovanja i dalje je otežan, a nedavnim reformama strukovnog obrazovanja mogao bi se još više otežati.

               (12)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu mađarske ekonomske politike te ju je objavila u izvješću za tu zemlju za 2016. Ocijenila je i program konvergencije i nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Mađarskoj u proteklim godinama. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Mađarskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time i jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 3. u nastavku.

               (13)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo program konvergencije, a njegovo je mišljenje
                  10
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE Mađarskoj da u 2016. i 2017. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.Zbog velikog rizika od znatnog odstupanja ostvariti godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,3 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2016. i 0,6 % BDP-a u 2017., poduzimanjem potrebnih strukturnih mjera, osim ako se srednjoročni proračunski cilj ostvari uz niži napor.

               2.Dalje smanjivati sektorske poreze i porezni klin za osobe s niskim primanjima. Pojačati transparentnost i tržišno natjecanje u postupku javne nabave s pomoću e-nabave, češćom objavom poziva na nadmetanje i dodatnim poboljšanjem okvira za borbu protiv korupcije. Poboljšati regulatorno okruženje u uslužnom i maloprodajnom sektoru ublažavanjem restriktivnih propisa i osiguravanjem predvidivosti.

               3.Olakšati prelazak iz programa javnih radova na primarno tržište rada i pojačati ostale aktivne politike tržišta rada. Poboljšati pokrivenost odgovarajućom socijalnom pomoći i naknadama za nezaposlenost. Poduzeti mjere radi poboljšanja rezultata obrazovanja i povećati sudjelovanje ugroženih skupina u uključivom redovitom obrazovanju, prije svega Roma.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 337 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 i P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 85 final.

                     (7)
                  COM(2016) 95 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Strukturni saldo, prema novom izračunu Komisije, na temelju informacija u programu konvergencije, prema usuglašenoj metodologiji.

                     (10)
                  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.5.2017.
            COM(2017) 519 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2017.i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2017.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Austrije za 2017.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Austrije za 2017.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta
                  4
               , čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  5
               , u kojemu je utvrdila da Austrija nije država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 9. i 10. ožujka 2017., a Vijeće donijelo 21. ožujka
                  6
               .

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Austrija bi trebala osigurati punu i pravovremenu provedbu preporuke za europodručje koja je navedena u preporuci 1. u nastavku.

               (3)Izvješće za Austriju za 2017.
                  7
                objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Austrije u odnosu na provedbu preporuka za Austriju koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Austrije u ostvarenju svojih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (4)Austrija je 21. travnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017., a 2. svibnja 2017. dostavila je Program stabilnosti za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno zakonodavstvom kojim se uređuju europski strukturni i investicijski fondovi
                  8
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka po državama članicama, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje relevantne programe u okviru strukturnih i investicijskih fondova. Komisija je dostavila dodatne smjernice o primjeni tih odredbi
                  9
               .

               (6)Na Austriju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2017. očekuje da će se ukupni deficit povećati na 1,0 % BDP-a u 2017. te doseći 0,3 % BDP-a u 2021. Predviđeno je da se do 2019. ostvari srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 0,45 % BDP-a do 2016. i 0,5 % BDP-a nakon toga. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u postupno smanjiti sa 84,6 % u 2016. na 71,0 % u 2021. Makroekonomski je scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan, uz pretpostavku da će u 2017. i 2018. doći do velikog rasta ulaganja i izvoza.

               (7)U Programu stabilnosti upućuje se na znatan učinak iznimnog priljeva izbjeglica i mjera sigurnosti na proračun te pružaju odgovarajući dokazi o opsegu i prirodi tih dodatnih proračunskih troškova. Prema Komisiji prihvatljivi dodatni rashodi u 2016. za izniman priljev izbjeglica iznosili su 0,25 % BDP-a, a za mjere sigurnosti 0,04 % BDP-a. Dodatni učinak mjera sigurnosti 2017. u odnosu na 2016. trenutačno se procjenjuje na 0,01 % BDP-a. Odredbama iz članka 5. stavka 1. i članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 uzimaju se u obzir ti dodatni rashodi jer su priljev izbjeglica te ozbiljnost terorističke prijetnje neuobičajeni događaji, njihov je utjecaj na javne financije Austrije znatan, a održivost ne bi bila ugrožena da se dopusti privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Stoga, kako bi se u obzir uzeli dodatni troškovi povezani s izbjeglicama i mjerama sigurnosti, smanjen je zahtjev u pogledu prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja za 2016. U pogledu 2017. konačna će se ocjena, uključujući prihvatljive iznose, izraditi u proljeće 2018. na temelju zabilježenih podataka koje su dostavila austrijska nadležna tijela.

               (8)Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Austriji da osigura da je odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja ograničeno na odstupanje povezano s utjecajem iznimnog priljeva izbjeglica na proračun
                  10
                te da u tu svrhu ostvari godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,3 % BDP-a u 2017. osim ako se srednjoročni proračunski cilj ostvari uz niži napor. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. strukturni saldo morat će ostati stabilan u 2017., uzimajući u obzir odobrena odstupanja. Na temelju Komisijine proljetne prognoze postoji rizik određenog odstupanja od tog zahtjeva u 2017. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. Austrija bi u 2018. trebala osigurati da nominalna stopa rasta neto primarnih državnih rashoda
                  11
                ne prijeđe 2,2 %, što odgovara poboljšanju strukturnog salda za 0,3 % BDP-a
                  12
               . Ne bude li promjene u politikama, za Austriju bi postojao rizik određenog odstupanja od zahtjeva u 2018. Istovremeno se predviđa da će Austrija poštovati pravilo o dugu u 2017. i 2018. Općenito, Vijeće smatra da Austrija treba biti spremna poduzeti dodatne mjere za osiguranje usklađenosti u 2017. i 2018.

               (9)Zbog brzog starenja stanovništva izdaci za mirovine i zdravstvenu skrb srednjoročno i dugoročno čine srednji rizik za fiskalnu održivost. Austrijski javni rashodi za mirovine relativno su visoki u usporedbi s ostatkom Europe te se očekuje da će se do 2060. povećati za 0,5 postotnih bodova BDP-a. Za usporedbu, očekuje se da će se prosjek EU-a u istom razdoblju smanjiti za 0,2 postotna boda BDP-a. Stvarna dob za umirovljenje, koja je usprkos nedavnim reformama i dalje niska, jedan je od glavnih uzroka većih rashoda za mirovine. Trenutačno iznosi 60 godina i 3 mjeseca, što je znatno ispod prosjeka EU-a, koji iznosi 63 godine i 6 mjeseci za muškarce i 62 godine i 6 mjeseci za žene (2014.). Nadalje, trenutačna zakonska dob za umirovljenje, koja za žene iznosi 60 godina, među najnižima je u EU-u i počet će se usklađivati s dobi za muškarce tek 2024. Povezivanjem zakonske dobi za umirovljenje s promjenama u očekivanoj životnoj dobi lakše bi se osigurala održivost mirovinskog sustava u kontekstu starenja stanovništva, a pridonijelo bi se i podizanju stvarne dobi za umirovljenje.

               (10)Očekuje se da će srednjoročno i dugoročno znatno rasti i javni rashodi za zdravstvenu skrb, koji su već na visokoj razini, i to za 1,3 postotna boda BDP-a do 2060., dok je prosjek EU-a 0,9 postotnih bodova. Velik bolnički sektor glavni je uzrok visokih izdataka za zdravstvenu skrb, dok jeftinija izvanbolnička skrb nije dovoljno iskorištena. Udio rashoda za bolnice u sveukupnim troškovima za zdravstvenu skrb među najvećim je u EU-u. Stoga je nedavne inicijative za bolje osiguravanje primarne skrbi potrebno temeljito provesti, među ostalim podržavanjem novih financijskih sporazuma između pružatelja zdravstvene skrbi i fondova socijalne sigurnosti. Isto tako, austrijski bolnički sektor nedovoljno se koristi djelotvornom javnom nabavom kao što su natječaji u cijelom EU-u (0,23 % BDP-a, za razliku od prosjeka EU-a od 0,62 %), agregiranje nabave i neuporaba cijene kao kriterija za dodjelu.

               (11)Zahvaljujući zakonu o financijskom ujednačavanju iz 2017. pojednostavnili su se financijski odnosi među različitim razinama vlasti u Austriji. Međutim, fiskalni okvir u Austriji i dalje je prekomjerno složen u pogledu nadležnosti i financijskih aranžmana te je i dalje prisutan problem neusklađenosti ograničenih ovlasti prikupljanja prihoda i širih nadležnosti za potrošnju lokalnih i saveznih vlasti.

               (12)Iako se zahvaljujući poreznoj reformi iz 2016. porezni klin smanjio sa 49,5 % na 46,7 %, u usporedbi s prosjekom EU-a od 40,6 % i dalje je relativno visok (podaci se odnose na jednog prosječnog primatelja dohotka bez djece). Zbog nedostatka indeksacije poreznih razreda prema inflaciji porezni klin opet će postupno rasti kao posljedica godišnjeg fiskalnog iscrpljivanja. S druge strane, izvori prihoda koji više pogoduju rastu, npr. periodični porezi na nekretnine, nedovoljno se iskorištavaju, uglavnom zbog zastarjelosti porezne osnovice. Prihodi od periodičnih poreza na nekretnine u Austriji vrlo su niski i iznose 0,2 % BDP-a, dok je prosjek u EU-u u 2014. iznosio 1,6 % BDP-a. Isto tako, implicitna porezna stopa na energiju u Austriji vrlo je niska, što upućuje na neiskorišteni potencijal poreza za zaštitu okoliša, koji uključuju pozitivne biheviorističke poticaje.

               (13)Iako su kretanja na tržištu rada u Austriji bolja nego u većini država članica, izazovi i dalje postoje. Konkretno, potencijal žena na tržištu rada nije dovoljno iskorišten, što je vidljivo u velikom rodnom jazu u plaćama, koji, među ostalim, nastaje zbog velikog udjela rada u nepunom radnom vremenu. Rodni jaz u plaćama iznosio je u 2015. 21,7 %, dok je prosjek u EU-u iznosio 16,3 %. Do velikog i iznadprosječnog udjela žena koje rade u nepunom radnom vremenu uglavnom dolazi zbog njihovih odgovornosti povezane sa skrbi za djecu i starije. Broj mjesta za ranu skrb o djeci za djecu mlađu od 3 godine iznosio je u 2015. 25,5 %, što je i dalje znatno manje od cilja iz Barcelone od 33 %.

               (14)Austrija je već premašila svoje nacionalne ciljeve strategije Europa 2020. u pogledu obrazovanja. Međutim, obrazovni rezultati uvelike ovise o socioekonomskom položaju, što je potvrđeno rezultatima OECD-ova istraživanja PISA 2015. Isto tako, obrazovni rezultati učenika migrantskog podrijetla znatno su lošiji u odnosu na učenike bez takvog podrijetla. Vjerojatnost da će učenici rođeni u inozemstvu prekinuti školovanje prije završetka višeg srednjeg obrazovanja bila je u 2015. tri puta veća nego kod učenika rođenih u tuzemstvu. Izazovi integracije odnose se i na djecu imigranata rođenu u Austriji. Isto tako, Austrija se suočava s problemom integracije velikog broja tražitelja azila i izbjeglica u svoj obrazovni sustav.

               (15)Kretanja u bankarskom sektoru upućuju na stabilna, ali spora poboljšanja. Kapitalizacija austrijskih banaka i dalje je ispod usporedivih gospodarstava EU-a, a sposobnost banaka da ostvare dobit na domaćem tržištu pod pritiskom je. Kada je riječ o međunarodnom djelovanju, kvaliteta imovine i profitabilnost dodatno su se poboljšali na više tržišta u srednjoj, istočnoj i jugoistočnoj Europi, ali i dalje postoje osjetljiva područja. Povećanjem cijena nekretnina i rastom hipotekarnih kredita ističe se važnost makrobonitetnih mjera.

               (16)U 2016. u Austriji je ponovno došlo do rasta ulaganja, ali ulaganja MSP-ova i ulaganja u uslužnom sektoru i dalje su slaba. Austrija je prepoznala važnost osnivanja i rasta poduzeća za nova ulaganja (tj. ona koja prelaze granice zamjenskih ulaganja) i otvaranje odgovarajućih radnih mjesta. Austrija je stoga postavila ambiciozne ciljeve olakšavanja digitalne transformacije i rješavanja tradicionalno niske stope osnivanja poduzeća (7,4 % u usporedbi s prosjekom EU-a od 10,8 %) i rasta poduzeća (7,3 % udjela poduzeća brzog rasta u usporedbi s prosjekom EU-a od 9,2 %). Već su najavljene određene posebne mjere, kojima se kombinira smanjenje prepreka ulaganjima s poboljšanjem okvirnih uvjeta za financiranje vlasničkim kapitalom, promicanje poduzetništva i porezne poticaje.

               (17)U uslužnom sektoru i reguliranim profesijama i dalje postoje velike regulatorne prepreke, a razina ograničenja viša je od prosjeka EU-a, posebno za arhitekte i inženjere. Isto tako, za te je profesije te za odvjetnike, računovođe / porezne savjetnike, patentne zastupnike, posrednike za nekretnine i turističke vodiče stopa fluktuacije poduzetnika znatno niža od prosjeka EU-a, što upućuje na to da su dinamika i tržišno natjecanje u području profesionalnih usluga relativno slabi. Te su prepreke, među ostalim, sljedeće: 1. ograničenja u pogledu vlasničke strukture i oblika društva za arhitekte, inženjere i patentne zastupnike, 2. multidisciplinarna ograničenja za arhitekte i inženjere te 3. izrazito velik opseg rezerviranih djelatnosti za arhitekte, inženjere i turističke vodiče. Smanjenjem tih prepreka tržišno natjecanje bilo bi intenzivnije, što bi dovelo do ulaska većeg broja poduzeća na tržište i nižih cijena za potrošače. Komisija je u svojoj Komunikaciji u siječnju 2017. objavila preporuke u pogledu rješavanja tog pitanja, što je bio dio paketa mjera za uklanjanje prepreka na tržištima usluga
                  13
               .

               (18)Austrija je poduzela znatne napore u prihvaćanju tražitelja azila te integraciji izbjeglica i ostalih imigranata. Međutim, integracija na tržište rada osoba migrantskog podrijetla, osobito žena rođenih u trećim zemljama, i izbjeglica koji traže zaposlenje i dalje je izazov.

               (19)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Austrije, koju je objavila u Izvješću za Austriju za 2017. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Austriji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Austriji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja u EU-u na način da se na razini EU-a pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (20)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje
                  14
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

               PREPORUČUJE da Austrija 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Nastaviti s provedbom fiskalne politike u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, što znači da bi 2018. trebala ostvariti svoj srednjoročni proračunski cilj, uzimajući u obzir odstupanje povezano s neuobičajenim događajima. Osigurati održivost zdravstvenog i mirovinskog sustava. Racionalizirati i raspodijeliti nadležnosti na različite razine vlasti te uskladiti njihove nadležnosti za financiranje i potrošnju.

               2.Poboljšati položaj žena na tržištu rada, među ostalim osiguravanjem usluga cjelodnevne skrbi. Poboljšati obrazovne rezultate mladih u nepovoljnom položaju, posebno onih migrantskog podrijetla. Poticati ulaganja u uslužnom sektoru smanjenjem administrativnih i regulatornih prepreka, pojednostavnjenjem ulaska na tržište i olakšavanjem rasta poduzeća.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2017) 519 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 i P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01

                     (7)
                  SWD(2017) 85 final.

                     (8)
                  Članak 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006, SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Austriji je dopušteno odstupanje od njezina srednjoročnog proračunskog cilja do 2017. i 2018. dodatnim utjecajem na proračun koji se odnosi na iznimni priljev izbjeglica i sigurnosne mjere u 2015. i 2016. jer se privremena odstupanja u svakom slučaju prenose na razdoblje od ukupno tri godine.

                     (11)
                  Neto državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda ne uključujući rashode za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok su jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani netirane.

                     (12)
                  Za Austriju se u 2018. za potrebnu prilagodbu uzima u obzir odstupanje povezano s neuobičajenim događajima odobreno za 2016. jer se privremena odstupanja prenose na razdoblje od tri godine.

                     (13)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (14)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.5.2016.
            COM(2016) 339 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2016.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2016.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2016.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2016.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta
                  5
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2016. Prioritete godišnjeg pregleda rasta odobrilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  6
               , u kojem Nizozemsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja
                  7
               . Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 18. i 19. veljače 2016., a Vijeće donijelo 8. ožujka 2016. Kao zemlja čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Nizozemska bi trebala osigurati punu i pravovremenu provedbu tih preporuka.

               (2)Izvješće za Nizozemsku za 2016.
                  8
                objavljeno je 26. veljače 2016. U njemu je ocijenjen napredak Nizozemske u odnosu na preporuke za Nizozemsku koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te njezin napredak u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće je obuhvaćalo i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 8. ožujka 2016. predstavila rezultate detaljnog preispitivanja.
                  9
                U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Nizozemskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Posebice je nužno riješiti veliki i trajni suficit tekućeg računa, koji je odraz strukturnih značajki ekonomskog i političkog okruženja u pogledu nefinancijskih društava. S obzirom na veličinu Nizozemske vjerojatno je da njezin suficit tekućeg računa ima umjereni, ali ne i zanemarivi negativan učinak na gospodarske rezultate europodručja. Ključno je riješiti i vrlo visoku zaduženost kućanstava.

               (3)Nizozemska je 28. travnja 2016. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2016. i svoj program stabilnosti za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)Pri planiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako je potrebna potpora pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i povezanih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje
                  10
               .

               (5)Na Nizozemsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo o dugu. Vlada u svojem programu stabilnosti za 2016. planira postupno poboljšanje ukupnog salda na 0,1 % BDP-a u 2019. Istovremeno vlada planira pogoršanje ponovno izračunanog
                  11
                strukturnog salda na -1,4 % BDP-a u 2016. te potom njegovo poboljšanje. Planira se ostvarenje srednjoročnog proračunskog cilja – strukturnog deficita od 0,5 % BDP-a – u 2019. Međutim na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda ostvarenje srednjoročnog proračunskog cilja očekuje se već od 2018. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti 65,4 % u 2016. te se potom postupno smanjiti na 58,9 % u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2016. postoji rizik da će Nizozemska, ne bude li promjene u politikama, u određenoj mjeri odstupati od zahtjeva preventivnog dijela Pakta u 2016. te 2016. i 2017. kad se zajedno uzmu u obzir. Predviđa se da će Nizozemska ispuniti zahtjeve prijelaznog pravila o dugu u 2016., a nakon završetka prijelaznog razdoblja i referentno mjerilo za smanjenje duga u 2017. Na temelju ocjene programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2016. Vijeće smatra da se očekuje da će Nizozemska uglavnom ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. No za osiguravanje njihova ispunjivanja u 2016. i 2017. ipak će biti potrebne dodatne mjere.

               (6)Nedavni rast zaposlenosti može se u potpunosti pripisati povećanju broja zaposlenih na ugovor o radu na određeno vrijeme i broja samozaposlenih. Iako je Nizozemska poduzela mjere za rješavanje tog pitanja, potreban je sveobuhvatniji pristup. Niske stope prijelaza s ugovora o radu na određeno na ugovore o radu na neodređeno vrijeme i dalje predstavljaju rizik od segementacije tržišta rada. Visok i sve veći postotak ugovora o radu na određeno vrijeme razmatra se u kontekstu velikih razlika u odredbama o zaštiti zaposlenja u okviru ugovora o radu na određeno vrijeme, s jedne strane, i ugovora o radu na neodređeno vrijeme, s druge strane. Samozaposlene osobe bez zaposlenika često nisu dovoljno osigurane u pogledu invaliditeta, nezaposlenosti i starosti, što bi dugoročno moglo utjecati na održivost sustava socijalne sigurnosti. Uvedeno je nekoliko mjera kojima su smanjenje razlike između ugovora o radu na neodređeno vrijeme i ugovora o radu na određeno vrijeme. Povoljni porezni aranžmani i nedostatak obveza plaćanja određenih doprinosa za socijalno osiguranje i dalje djeluju kao financijski poticaji za samozapošljavanje.

               (7)Ključan izazov pri rješavanju visoke zaduženosti kućanstava predstavlja tržište stambenih nekretnina, na kojemu se uzorci stambenog financiranja i štednje u tom sektoru oblikuju na temelju desetljećima prisutnih nefleksibilnosti i poticaja koji imaju štetan učinak. Sklonost kućanstava da povećavaju bruto hipotekarni dug s obzirom na vrijednost stambenih nekretnina uglavnom je posljedica dugotrajnih fiskalnih poticaja, posebno poreznog odbitka na hipotekarne kamate. Od 2012. proveden je niz mjera za djelomično rješavanje tog pitanja, ali one nisu ojačane u skladu s ovom preporukama. Razvoj djelotvornog privatnog tržišta najma nekretnina ograničen je subvencijama u drugim stambenim podsektorima. Sektor socijalnog stanovanja jedan je od najvećih u EU-u, ali stambene nekretnine ne dodjeljuju se uvijek učinkovito onima kojima su stvarno potrebne. U sektor socijalnog stanovanja uvedeno je veće razlikovanje visina najamnina na temelju dohotka. Društva za stanovanje morat će odvojiti djelatnosti od općeg gospodarskog interesa (npr. socijalno stanovanje) od drugih djelatnosti. Budući da je riješeno pitanje nekih poticaja sa štetnim učinkom na tržištu socijalnog stanovanja kojima se povezivalo najamnine s dohotkom, primjereno je da se naglasak prebaci na praćenje situacije. Istodobno je tržište stambenih nekretnina i dalje znatno narušeno te nastavlja uzrokovati naklonjenost kućanstava zaduživanju. Potreban je dodatan napredak u pogledu tih pitanja.

               (8)Uz narušavanja tržišta stambenih nekretnina, i obvezni neporezni doprinosi drugom stupu mirovinskog sustava opterećuju raspoloživi dohodak kućanstava. Drugi stup mirovinskog sustava bilježi dobre rezultate u pogledu kvalitete i primjerenosti, ali i nedostatke u pogledu međugeneracijske pravednosti, transparentnosti i otpornosti na ekonomske šokove. Zadnjih godina poboljšana je održivost mirovinskog sustava tako što je dob za umirovljenje povećana na 67 godina do 2021. te će se nakon toga povezivati s očekivanim životnim vijekom. Mirovinski doprinosi u prosjeku su smanjeni jer je smanjenja maksimalna stopa prirasta za mirovine koja je oslobođena od poreza. Odgovarajuća raspodjela, unutar naraštaja i među njima, troškova i rizika koji nisu obuhvaćeni propisima o indeksaciji i financijskim zaštitnim slojevima (okvir za financijsku procjenu) pomogla bi kućanstvima da raspodjele svoja financijska sredstva na način koji više pogoduje rastu. Vlada je najavila namjeru uvođenja značajne reforme drugog mirovinskog stupa uključivanjem socijalnih partnera radi stvaranja transparentnijeg i aktuarski pravednijeg sustava.

               (9)Tijekom gospodarske krize došlo je do znatnog pada ulaganja te se ono od tada tek djelomično oporavilo. Čini se da su slaba ulaganja na razini cijelog gospodarstva jakog cikličkog karaktera. Bila su potaknuta padom na tržištu stambenih nekretnina i izborima povezanima s fiskalnom konsolidacijom. Iako se čini da su prepreke ulaganjima neznatne, čini se da su niska ulaganja u građevinskom sektoru te u sektoru obnovljive energije povezana s nesigurnosti tržišta i regulatornim čimbenicima. Unatoč poboljšanim kreditnim uvjetima, u trenutačnom financijskom okruženju povećani su rizici povezani s novim kreditiranjem. Državni rashodi za istraživanje i razvoj u padu su od 2014., a privatna potrošnja u tom području i dalje je niska. Stoga je bilo preporučeno da Nizozemska preusmjeri javne rashode u potporu ulaganju u istraživanje i razvoj te da potiče privatnu potrošnju za istraživanje i razvoj. Javni i privatni rashodi za istraživanje i razvoj niski su s obzirom na razinu obrazovanja, akademska postignuća i gospodarski razvoj.

               (10)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu nizozemske ekonomske politike i objavila je u izvješću za Nizozemsku za 2016. Ocijenila je i program stabilnosti i nacionalni program reformi te daljnje djelovanje u odnosu na preporuke upućene Nizozemskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Nizozemskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time i jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja EU-om. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 3. u nastavku.

               (11)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje
                  12
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (12)Uzimajući u obzir Komisijino detaljno preispitivanje i ovu ocjenu Vijeće je preispitalo nacionalni program reformi i program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci 3. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Nizozemska u 2016. i 2017. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Ograničiti odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja u 2016. i ostvariti godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a u 2017. Dati prioritet javnim rashodima kojima se potiču veća ulaganja u istraživanje i razvoj.

               2.Ukloniti preostale prepreke zapošljavanju osoblja na ugovore o radu na neodređeno vrijeme te olakšati prijelaz s ugovora o radu na određeno vrijeme na ugovore o radu na neodređeno vrijeme. Riješiti problem velikog rasta samozaposlenih osoba bez zaposlenika, među ostalim smanjenjem poreznih distorzija koje pogoduju samozapošljavanju, bez ugrožavanja poduzetništva, te promicanjem dostupnosti cjenovno pristupačne socijalne zaštite za samozaposlene osobe.

               3.Poduzeti mjere u svrhu povećanja transparentnosti, međugeneracijske pravednosti i otpornosti na šokove drugog stupnja mirovinskog sustava. Poduzeti mjere za smanjenje preostalih poremećaja na tržištu stambenih nekretnina te naklonjenosti kućanstava zaduživanju, posebno smanjenjem poreznog odbitka na hipotekarne kamate.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 339 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059, and P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 87 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Strukturni saldo, prema novom izračunu Komisije, na temelju informacija u Programu stabilnosti, prema usuglašenoj metodologiji.

                     (12)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.5.2016.
            COM(2016) 332 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Italije za 2016.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Italije za 2016.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Italije za 2016.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Italije za 2016.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) Europskog parlamenta i Vijeća br. 1176/2011 od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta
                  5
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2016. Prioritete godišnjeg pregleda rasta odobrilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  6
               , u kojem Italiju smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja
                  7
               . Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 18. i 19. veljače 2016., a Vijeće donijelo 8. ožujka 2016. Kao zemlja čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Italija bi trebala osigurati punu i pravovremenu provedbu tih preporuka.

               (2)Izvješće za Italiju za 2016.
                  8
                objavljeno je 26. veljače 2016. Njime je ocijenjen napredak Italije u odnosu na preporuke za Italiju koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak te zemlje u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 8. ožujka 2016. predstavila rezultate detaljnog preispitivanja.
                  9
                U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Italiji postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Konkretno, spori rast produktivnosti koči oporavak konkurentnosti i otežava smanjenje visokog udjela javnog duga. Izuzetno je važan rizik od štetnih učinaka na talijansko gospodarstvo i, s obzirom na njegovu veličinu, od negativnih prelijevanja na ekonomsku i monetarnu uniju.

               (3)Italija je 28. travnja 2016. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2016. i svoj program stabilnosti za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)Pri planiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako je potrebna potpora pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojeg Sporazuma o partnerstvu i povezanih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje
                  10
               .

               (5)Na Italiju se primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu i prijelazno pravilo o dugu za razdoblje 2013. – 2015. Prema programu stabilnosti, udio državnog duga u BDP-u trebao bi dosegnuti vrhunac od 132,7 % u 2015. te postupno pasti na 123,8 % u 2019. U skladu s Komisijinom proljetnom prognozom 2016. očekuje se da će se udio duga u BDP-u stabilizirati u 2016. te da će se tek od 2017. početi neznatno smanjivati. Provedba opširnog programa privatizacije koji su predstavile talijanske vlasti jedan je od ključnih izazova za Italiju zbog njegova očekivanog doprinosa naporima za smanjenje duga. Iako se u 2015. privatizacija odvijala prema planu, cilj da se ostvare prihodi od privatizacije u visini od 0,5 % godišnje u razdoblju 2016. –2018. i 0,3 % u 2019. čini se veoma ambiciozan, s obzirom i na kašnjenja određenih projekata privatizacije. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je.

               (6)Komisija je 18. svibnja 2016. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. UFEU-a jer Italija nije ostvarila dovoljan napredak prema usklađenosti s pravilom o dugu u 2015. U analizu su uključeni svi relevantni čimbenici te je zaključeno da bi se trebalo smatrati da je kriterij duga ispunjen. Komisija će preispitati svoju ocjenu u novom izvješću u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora na temelju svoje jesenske prognoze 2016., nakon što nove informacije o nastavku kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju za 2017. budu dostupne.

               (7)Italiji je u proljeće 2015. odobreno privremeno odstupanje od potrebnog kretanja prilagodbe radi ostvarivanja srednjoročnog proračunskog cilja u 2016., u iznosu od 0,4 postotna boda BDP-a, da bi se u obzir uzele krupne strukturne reforme s pozitivnim utjecajem na dugoročnu održivost javnih financija. Italija je u svojem nacrtu proračunskog plana za 2016. zatražila dodatno odstupanje od potrebnog kretanja prilagodbe radi ostvarivanja srednjoročnog proračunskog cilja u 2016. u iznosu od 0,1 postotnog boda BDP-a da bi se u obzir uzele druge strukturne reforme s pozitivnim utjecajem na dugoročnu održivost javnih financija. Pojedinosti na kojima se temelje sve te reforme iznesene su u nacionalnom programu reformi Italije za 2016., kojim se općenito potvrđuje plan reformi. Područja obuhvaćena reformom koja su uključena u program zato što utječu na održivost javnih financija jesu sljedeća: i. javna uprava i pojednostavnjenje; ii. tržišta proizvoda i usluga; iii. tržište rada; iv. građansko pravosuđe; v. obrazovanje; vi. preusmjeravanje poreza; vii. mjere za smanjenje razine loših kredita i reformu postupaka insolventnosti i viii. revizija potrošnje kao mjera financiranja. Nadležna tijela procjenjuju da će utjecaj tih reformi na realni BDP iznositi 2,2 postotna boda do 2020., što se čini uvjerljivom procjenom. Ako ih se u potpunosti i pravovremeno provede, te će reforme imati pozitivan utjecaj na održivost javnih financija. Trenutačno se može ocijeniti da Italija zadovoljava uvjete za cjelokupno traženo privremeno odstupanje u iznosu od 0,5 postotnih bodova BDP-a u 2016., pod uvjetom da primjereno provede dogovorene reforme, što će se pratiti u okviru europskog semestra, te u skladu s uvjetima iz uvodne izjave 10.

               (8)Italija je u svojem nacrtu proračunskog plana za 2016. zatražila dodatno odstupanje od potrebnog kretanja prilagodbe radi ostvarivanja srednjoročnog proračunskog cilja u 2016. u iznosu od 0,3 postotna boda BDP-a da bi se u obzir uzeli nacionalni rashodi za ulaganja u projekte koje sufinancira EU. Čini se da informacije navedene u programu stabilnosti za 2016. potvrđuju da se odstupanje Italije od kretanja prilagodbe radi ostvarivanja srednjoročnog proračunskog cilja u 2016. uistinu upotrebljava za povećanje ulaganja. Međutim postoje određene sumnje u pogledu mogućnosti da se u 2016. ostvare sufinancirana ulaganja u cjelokupnom predviđenom iznosu. Trenutačno se može ocijeniti da Italija zadovoljava uvjete za privremeno odstupanje u iznosu od 0,25 postotnih bodova BDP-a u 2016., pod uvjetom da primjereno ostvari planirana ulaganja te u skladu s uvjetima iz uvodne izjave 10. Komisija će provesti ex post procjenu kako bi provjerila koji je stvaran iznos nacionalnih rashoda za sufinancirane projekte ulaganja te povezano odstupanje na koje Italija ima pravo na temelju takozvane „klauzule o ulaganjima”.

               (9)U programu stabilnosti za 2016. navodi se da je utjecaj iznimnog priljeva izbjeglica i iznimnih sigurnosnih mjera na proračun znatan te da bi ih se trebalo smatrati izvanrednim događajem koji je izvan kontrole vlade, kako je definirano člankom 5. stavkom 1. i člankom 6. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Prema Komisiji dodatni je utjecaj u skladu s procjenama iz programa stabilnosti i iznosi 0,03 % BDP-a u 2015. i 0,04 % u 2016. za rashode povezane s izbjeglicama te 0,06 % BDP-a u 2016. za sigurnosne mjere. Italija je u vezi s time zatražila privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju. Odredbama iz članka 5. stavka 1. i članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 dozvoljava se uzimanje u obzir tih dodatnih rashoda jer su priljev izbjeglica te ozbiljnost terorističke prijetnje izvanredni događaji, a njihov je utjecaj na javne financije Italije znatan te održivost ne bi bila ugrožena ako se dopusti odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju. Stoga, kako bi se u obzir uzeli dodatni troškovi povezani s izbjeglicama, smanjena je potrebna prilagodba prema srednjoročnom proračunskom cilju za 2015. U pogledu 2016. konačna će se ocjena, uključujući prihvatljive iznose, izraditi u proljeće 2017. na temelju zabilježenih podataka koje su dostavila talijanska nadležna tijela.

               (10)U svojem je mišljenju o nacrtu proračunskog plana Italije za 2016.
                  11
                Komisija navela da će, u kontekstu „ukupne ocjene” mogućeg odstupanja od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, uzeti u obzir mogućnost da Italija ispunjava uvjete za fleksibilnost u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, vodeći posebno računa o tome bi li se odstupanje od kretanja prilagodbe uistinu upotrijebilo za povećanje ulaganja, postoje li uvjerljivi planovi za nastavak kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju te je li ostvaren napredak u pogledu programa strukturnih reformi, uzimajući u obzir preporuke Vijeća. Komisija ocjenjuje da Italija ispunjava uvjete za dodatno odstupanje od 0,35 postotnih bodova BDP-a za 2016., uzimajući u obzir napredak programa strukturnih reformi, planirana ulaganja te preuzetu obvezu vlade da osigura usklađenost s kretanjem prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2017., što će Komisija ponovno ocijeniti na jesen.

               (11)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2016., predviđeno strukturno pogoršanje od -0,7 % BDP-a u 2016. upućuje na rizik od određenog odstupanja Italije od obveza u okviru preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, nakon što se uzme u obzir dopušteno odstupanje za ulaganja i provedbu strukturnih reformi. U 2017., uz pretpostavku da ne dođe do promjena politike, prognoza Komisije pokazuje strukturni napor jednak nuli u 2017., što bi za posljedicu imalo rizik od znatnog odstupanja od tražene strukturne prilagodbe od 0,6 % BDP-a.

               (12)Općenito, Vijeće na temelju ocjene programa stabilnosti za 2016. i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2016. smatra da Italiji prijeti rizik neusklađenosti s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Komisija će ponovno ocijeniti usklađenost Italije s potrebnim kretanjem prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju na temelju svoje jesenske prognoze 2016., nakon što nove informacije o nastavku kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju za 2017. budu dostupne, uključujući nacrt proračunskog plana za 2017.

               (13)Iako su u tijeku inicijative za reformu fiskalnog okvira, dosad su poduzete samo ograničene mjere kako bi se osiguralo da se revizijom potrošnje pridonese fiskalnoj konsolidaciji. Konkretno, ciljevi revizije potrošnje dodatno su smanjeni, a činjenica da revizija potrošnje nije u potpunosti integrirana u proračunski postupak umanjuje sveukupnu učinkovitost postupka. Očekuje se da će se finalizacijom sveobuhvatne reforme proračunskog postupka, koja se provodi od 2009., riješiti taj nedostatak i omogućiti da se za proračunski postupak koristi pristup usmjereniji na učinkovitost. Kako bi se poboljšala održivost javnog duga važno je i ubrzati primjenu plana privatizacije. Talijanski porezni sustav ograničava ekonomsku učinkovitost te je i dalje suočen s nekoliko izazova. Oni su povezani s veoma niskom razinom porezne discipline i zakašnjelom reformom poreznih rashoda, posebno u vezi sa smanjenim stopama poreza na dodanu vrijednost te zastarjelim sustavom katastarskih vrijednosti. Ti aspekti zakona o davanju ovlasti u području porezne reforme nisu provedeni ili su provedeni samo djelomično. Osim toga, čini se da su nedavni događaji poput ukidanja poreza na prvu nekretninu u raskoraku s ciljem proširenja porezne osnovice i preusmjeravanja poreznog opterećenja s proizvodnih čimbenika na imovinu i potrošnju.

               (14)Reforma javne uprave važan je korak koji bi, ako se potrebni zakonodavni dekreti donesu i provedu, Italiji omogućio da iskoristi očekivane koristi u smislu povećane učinkovitosti i kvalitete u javnom sektoru. Kako bi se riješili temeljni uzroci neučinkovitosti, posebno su važni zakonodavni dekreti o poduzećima u državnom vlasništvu i lokalnim javnim uslugama koje je vlada predložila u siječnju 2016. te nadolazeći dekret o zaposlenosti u javnom sektoru. Iako su nedavno poduzete mjere kako bi se pojačala borba protiv korupcije, među ostalim povećanjem kazni i rokova zastare za posebna kaznena djela korupcije, davno preporučena sustavna revizija pravila o zastari i dalje se čeka. I računovodstvene prijevare važno su pitanje. Dugotrajni sudski postupci i velik broj neriješenih građanskih i trgovačkih parnica i dalje su veliki izazovi pravosuđa. Pomnim praćenjem učinka mjera poduzetih proteklih godina u cilju rješavanja tih problema lakše će se procijeniti je li ih potrebno dopuniti dodatnim mjerama.

               (15)Postignut je određeni napredak u području poboljšanja kvalitete imovine u bankarskom sektoru. Iako se zadnjih mjeseci priljev novih loših kredita usporio, njihov broj i dalje je na veoma visokoj razini što vrši pritisak na profitabilnost i sredstva banaka. Osim toga, okviri insolventnosti i naplate dugovanja ne potiču brzo rješavanje loših kredita u dovoljnoj mjeri. Od sredine 2015. doneseno je nekoliko zakona kako bi se pojednostavnili i ubrzali postupci insolventnosti i prisilne naplate, a predložen je i nacrt zakona o davanju ovlasti za organsku reformu stečajnog okvira. Međutim učinci tih reformi na trajanje postupaka i vrijednosti povrata tek se trebaju pokazati. Italija je od početka 2015. donijela nekoliko mjera u cilju uklanjanja nedostataka povezanih s korporativnim upravljanjem bankama, posebno u pogledu većih zadružnih banaka, banaka čiji su dioničari zaklade i malih uzajamnih banaka. Kada bi se te reforme u potpunosti provele, sektor bi mogao postati otporniji te bi se osigurala učinkovitija dodjela kredita realnom gospodarstvu. Slaba troškovna učinkovitost u bankarskom sektoru ograničava profitabilnost i unutarnje stvaranje kapitala, dok je okruženje slabog rasta i niskih kamatnih stopa dodatni izazov. Novim okvirom EU-a za sanaciju banaka izmijenjen je profil rizičnosti obveznica koje izdaju banke, a čiji je znatan broj u rukama talijanskih malih ulagatelja, što pokazuje koliko je važna financijska pismenost javnosti.

               (16)Italija je u 2015. znatno reformirala institucije tržišta rada takozvanom reformom „Jobs act” (zakon o radnim mjestima). Provedba reforme aktivnih politika tržišta rada ključna je za aktivaciju osoba koje su najudaljenije od tržišta rada, posebno dugotrajno nezaposlenih i mladih osoba. Trenutačno postoje brojni administrativni i politički izazovi te izazovi povezani s resursima. Zbog toga je osobito potrebno ojačati javne službe za zapošljavanje te pomno pratiti pružanje usluga. Reformiran je sustav naukovanja kako bi se uključilo odrasle osobe proglašene viškom, međutim provedba je još u tijeku. Kad je riječ o pregovorima na drugoj razini, oni u Italiji nisu dovoljno razvijeni, što otežava prihvaćanje inovativnih rješenja na razini poduzeća kojima bi se mogla poboljšati produktivnost i zahvaljujući kojima bi plaće mogle biti prilagodljivije uvjetima na tržištu rada. Za poduzimanje mjera u tom području potrebno se savjetovati sa socijalnim partnerima i one moraju biti u skladu s nacionalnim praksama. Socijalni partneri još se nisu dogovorili u pogledu reforme kolektivnog pregovaranja. U skladu s nacionalnim programom reformi, ona se očekuje krajem 2016. Stopa sudjelovanja žena na tržištu rada jedna je od najnižih u EU-u. Žene prevladavaju na netipičnim i nesigurnim radnim mjestima, one čine većinu nestandardnih radnika i posebno su pogođene neslužbenim gospodarstvom. Porezni sustav i sustav socijalnih naknada odvraćaju primatelje drugog dohotka od zaposlenja, a zakonom o radnim mjestima („Jobs act”) nije se učinkovito pristupilo tom problemu. I zbog ograničene dostupnosti pristupačnih usluga skrbi žene s djecom ili starijim članovima obitelji u manjoj mjeri sudjeluju na tržištu rada. Razina siromaštva visoka je – više od četvrtine Talijana suočeno je s rizikom od siromaštva i socijalne isključenosti – a pružanje socijalne pomoći i dalje je slabo i fragmentirano. Donošenje i provedba nacionalne strategije za suzbijanje siromaštva i racionalizacija socijalnih izdataka mogli bi biti prvi koraci prema postupnom uvođenju programa minimalnog dohotka na nacionalnoj razini na općenito proračunski neutralan način. Ostvaren je znatan napredak u pogledu reforme obrazovnog sustava. Reforma školstva donesena je u srpnju 2015., a provedbeni dekreti trebali bi se donijeti do siječnja 2017.

               (17)Ostvaren je ograničeni napredak u području jačanja tržišnog natjecanja u sektoru usluga. O godišnjem zakonu o tržišnom natjecanju iz 2015. parlament i dalje raspravlja. Brojne odredbe, primjerice o pravničkim profesijama, oslabljene su tijekom parlamentarnog postupka. Brojna područja i dalje su prekomjerno zaštićena ili regulirana, posebno regulirane profesije, zdravstveni sektor, lokalni javni prijevoz te taksi službe, luke i zračne luke. Sektor maloprodaje koči neučinkovitost uzrokovana strogim tržišnim pravilima. Javnim postupkom dodjele prava na javna dobra za gospodarske djelatnosti ne promiče se tržišno natjecanje, posebno zato što se dozvole ne dodjeljuju na temelju konkurentnih i transparentnih postupaka. Mjere za otvaranje tržišta moraju biti popraćene okruženjem koje pogoduje poslovanju. Ostvaren je određeni napredak u pogledu pojednostavnjenja u okviru programa pojednostavnjenja za razdoblje 2015. – 2017. čime se omogućuje lakša i jednostavnija suradnja središnje i regionalne uprave. Međutim poslovno okruženje u Italiji još uvijek dovoljno ne potiče rast i ulaganja i obilježeno je fragmentiranim i raslojenim sustavom zakona i propisa koji proizlaze iz različitih razina vlasti. Administrativno i regulatorno opterećenje i dalje je problem za gospodarske subjekte. Prednosti u pogledu osnivanja poduzeća ili sanacije insolventnosti umanjene su zbog slabih točaka u pogledu građevinskih dozvola, izvršavanja ugovora, plaćanja poreza ili dobivanja kredita. Provedba nacionalne strategije javne nabave donesena početkom 2016. mogla bi pomoći u rješavanju određenih sustavnih i raširenih slabosti.

               (18)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu talijanske ekonomske politike i objavila je u izvješću za tu zemlju za 2016. Ocijenila je i program stabilnosti, nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Italiji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Italiji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time i jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja EU-om. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 5. u nastavku.

               (19)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje
                  12
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (20)Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje Komisije i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo nacionalni program reformi i program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke 1. do 5. u nastavku,

               PREPORUČUJE Italiji da u 2016. i 2017. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.U 2016. ograničiti privremeno odstupanje od potrebne prilagodbe od 0,5 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju na iznos od 0,75 % BDP-a odobren za ulaganja i provedbu strukturnih reformi, uz uvjet da se u 2017. nastavi kretanje prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju. Ostvariti godišnju fiskalnu prilagodbu od najmanje 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2017. Ubrzati provedbu programa privatizacije i iskoristiti neočekivane prihode za ubrzanje smanjivanja udjela duga opće države. Preusmjeriti porezno opterećenje s proizvodnih čimbenika na potrošnju i imovinu. Smanjiti broj i opseg poreznih rashoda te dovršiti reformu katastarskog sustava do sredine 2017. Poduzeti mjere za poboljšanje porezne discipline, među ostalim s pomoću elektroničkog fakturiranja i plaćanja.

               2.Provesti reformu javne uprave donošenjem i provedbom svih potrebnih zakonodavnih dekreta, posebno onih kojima se reformiraju lokalna javna poduzeća, lokalne javne usluge i upravljanje ljudskim resursima. Pojačati borbu protiv korupcije revizijom pravila o zastari do kraja 2016. Skratiti trajanje građanskih sudskih postupaka provedbom reformi i učinkovitim vođenjem predmeta.

               3.Ubrzati smanjenje razine loših kredita, među ostalim dodatnim poboljšanjem okvira insolventnosti i naplate dugovanja. Brzo dovršiti provedbu tekućih reformi u području korporativnog upravljanja u bankarskom sektoru.

               4.Provesti reformu aktivnih politika tržišta rada, posebno jačanjem učinkovitosti službi za zapošljavanje. Olakšati zapošljavanje primatelja drugog dohotka. Donijeti i provesti nacionalnu strategiju za suzbijanje siromaštva te revidirati i racionalizirati socijalne izdatke.

               5.Brzo donijeti i provesti očekivani zakon o tržišnom natjecanju. Poduzeti daljnje mjere kako bi se povećalo tržišno natjecanje u području reguliranih profesija, u sektorima prijevoza, zdravstva i maloprodaje te u pogledu sustava koncesija.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 332 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059, i P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 81 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final

                     (11)
                  C(2015) 8105 final.

                     (12)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.5.2016.
            COM(2016) 348 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2016.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2016.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2016.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2016.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta
                  4
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2016. Prioritete godišnjeg pregleda rasta odobrilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  5
               , u kojem Ujedinjenu Kraljevinu smatra jednom od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Ujedinjenu Kraljevinu za 2016.
                  6
                objavljeno je 26. veljače 2016. Njime je ocijenjen napredak Ujedinjene Kraljevine u odnosu na preporuke za Ujedinjenu Kraljevinu koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te napredak te zemlje u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 8. ožujka 2016. predstavila rezultate detaljnog preispitivanja
                  7
               . U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Ujedinjenoj Kraljevini ne postoje makroekonomske neravnoteže. Visok dug sektora kućanstava, povišene razine cijena stambenih nekretnina te veliki deficiti tekućeg računa mogli bi predstavljati ranjivosti. Istovremeno je ukupna bilanca kućanstava dobra te se i dalje poboljšava otpornost bankarskog sektora. Čini se da se se kratkoročno povećala otpornost sektora kućanstava i šireg gospodarstva na rizike, primjerice šok od kamatnih stopa ili šok u pogledu zapošljavanja. Međutim nekoliko vladinih inicijativa tek treba ostvariti bitan učinak na neravnotežu između ponude i potražnje u stambenom sektoru. Rizici povezani s velikim deficitom tekućeg računa ublaženi su povoljnim institucionalnim okvirom i niskim obvezama u stranoj valuti. Povećanje deficita potaknuto je rastom deficita primarnih prihoda te se s uklanjanjem nepovoljnih cikličkih uvjeta očekuje njegovo smanjenje.

               (3)Ujedinjena Kraljevina je 24. ožujka 2016. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2016. i svoj program konvergencije za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)Pri programiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako je potrebna potpora pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i povezanih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje
                  8
               .

               (5)Na Ujedinjenu Kraljevinu trenutačno se primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Ako se u razdoblju 2016. – 2017. ostvari trajno smanjenje prekomjernog deficita, od razdoblja 2017. – 2018. na Ujedinjenu Kraljevinu primjenjivat će se preventivni dio Pakta i prijelazno pravilo o dugu. U svojem programu konvergencije za razdoblje 2015. – 2016. vlada očekuje da će ukupni deficit u razdoblju 2016. – 2017. biti ispod 3 % BDP-a te planira njegovo dodatno smanjenje na 2,0 % BDP-a do razdoblja 2017. – 2018. Ponovno izračunani
                  9
                strukturni deficit upućuje na strukturno poboljšanje od 0,6 postotnih bodova BDP-a u razdoblju 2015. – 2016; 0,9 postotnih bodova BDP-a u razdoblju 2016. – 2017. te 0,7 postotnih bodova BDP-a u razdoblju 2017. – 2018. U programu konvergencije nije uzet u obzir srednjoročni proračunski cilj. Prema programu konvergencije očekuje se da će se udio državnog duga u BDP-u povećati sa 88,0 % u razdoblju 2015. – 2016. na najvišu razinu od 88,3 % BDP-a u razdoblju 2016. – 2017., prije nego što se smanji na 87,1% u razdoblju 2017. – 2018. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze uvjerljiv je. Dovoljno su precizno utvrđene mjere za potporu planiranim ciljevima u pogledu deficita za razdoblja 2016. – 2017. i 2017. – 2018. Međutim, nije tako izvjestan učinak nekih mjera u razdoblju 2017. – 2018. čiji se proračunski učinak procjenjuje na oko 0,2 % BDP-a. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2016. očekuje se da će u razdoblju 2015. – 2016. Ujedinjena Kraljevina dosegnuti preporučeni ukupni deficit od 4,1 % BDP-a te ostvariti preporučeni fiskalni napor. Predviđa se da će Ujedinjena Kraljevina smanjiti svoj prekomjerni deficit do razdoblja 2016. – 2017., što je rok koji je preporučilo Vijeće, ali i da neće ostvariti preporučeni ciljni ukupni deficit od 2,7 % BDP-a. Predviđa se da će se tijekom razdoblja primjene postupka u slučaju prekomjernog deficita na kumulativnoj bazi ostvariti neznatno manji fiskalni napor od preporučenog. Očekuje se da će u razdoblju 2017. – 2018., ne bude li promjene u politikama, Ujedinjena Kraljevina ostvariti preporučenu prilagodbu prema ostvarenju minimalnog srednjoročnog proračunskog cilja. Predviđa se i da će Ujedinjena Kraljevina ispuniti zahtjeve prijelaznog pravila o dugu u razdoblju 2017. – 2018. Na temelju ocjene programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2016. Vijeće smatra da se očekuje da će Ujedinjena Kraljevina uglavnom ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (6)Od 2008. produktivnost u Ujedinjenoj Kraljevini stagnira. To se može pripisati raznim čimbenicima, primjerice niskim kapitalnim ulaganjima, nedostatku i neusklađenosti vještina i promjeni sastava gospodarstva prema poslovnim sektorima niže produktivnosti. U tom kontekstu potrebno je uzeti u obzir i izazove povezane s manjkom stambenog prostora, posebno u zemljopisnim područjima s velikim gospodarskim rastom. U vladinom dokumentu o politikama iz srpnja 2015. „Popravak temelja – stvaranje države blagostanja” utvrđen je opsežan odgovor. S obzirom na određene još uvijek prisutne prepreke ulaganjima te na nisku razinu javnih i privatnih ulaganja u Ujedinjenoj Kraljevini, vladine mjere politike za poboljšanje razine vještina, poticanje inovacija i ulaganja u infrastrukturu stižu u pravo vrijeme, ali bit će važna njihova učinkovita provedba. Jedan od glavnih izazova u pogledu ulaganja jest uspostava odgovarajuće mrežne infrastrukture. U nacionalnom infrastrukturnom planu, ažuriranom u ožujku 2016., navode se pojedinosti napretka infrastrukturnih projekata unutar suvislog i dosljednog okvira. Plan se oslanja na osiguranje povećanja privatnog financiranja za velik dio ulaganja. Provedba i praćenje od presudne su važnosti, a ključni su i transparentnost i odgovornost. Unatoč raznim inicijativama vlade potražnja na tržištu stambenih nekretnina i dalje je veća od ponude i to se odražava u visokim i rastućim cijenama stambenih nekretnina. Manjak stambenog prostora najizraženiji je u brzorastućim regijama Londona i jugoistoka. Uporaba zemljišta vodi se načelima iz nacionalnog okvira politike planiranja, a učinkovitom provedbom reformiranog sustava planiranja mogla bi se potaknuti veća izgradnja stambenih objekata.

               (7)Tržište rada Ujedinjene Kraljevine i dalje je dinamično. Stopa zaposlenosti (dobna skupina 20 – 64 g.) u 2015. dosegnula je 76,9 % , dok je stopa nezaposlenosti i dalje bilježila pad te je iznosila 5,3 %. Dodatno su se smanjili i nezaposlenost mladih te stope mladih koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju. Ipak ima prostora za poboljšanje izgledâ neaktivnog stanovništva, stanovništva s niskim intenzitetom rada i niskokvalificiranih radnika. Bolji izgledi za napredovanje na tržištu rada te jasniji načini unapređenja vještina mogli bi pomoći onima koji su ograničeni na nisko plaćene poslove i/ili nepuno radno vrijeme. Time bi se pridonijelo i rješavanju nedostatka vještina prisutnog u nekim sektorima gospodarstva, primjerice građevinarstvu. Bit će potrebno pozorno pratiti uspješnost uporabe sredstava prikupljenih porezom na stručnu praksu. Potrebno je pravovremeno provesti prijedloge za poboljšanje ponude u pogledu skrbi o djeci s obzirom na to da dostupnost i cjenovna pristupačnost skrbi o djeci i dalje predstavljaju izazov.

               (8)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Ujedinjene Kraljevine i objavila je u izvješću za Ujedinjenu Kraljevinu za 2016. Ocijenila je i njezin program konvergencije i nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Ujedinjenoj Kraljevini prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Ujedinjenoj Kraljevini nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time i jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 3. u nastavku.

               (9)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje
                  10
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Ujedinjena Kraljevina u 2016. i 2017. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Nastojati trajno smanjiti prekomjerni deficit do 2016. – 2017. Nakon smanjenja prekomjernog deficita, u razdoblju 2017. – 2018. ostvariti fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a prema ostvarenju minimalnog srednjoročnog proračunskog cilja.

               2.Riješiti manjak ulaganja u mrežnu infrastrukturu, među ostalim ostvarivanjem prioriteta iz nacionalnog infrastrukturnog plana. Poduzeti daljnje mjere za poticanje ponude na tržištu stambenih nekretnina, među ostalim provođenjem reformi iz nacionalnog okvira politike planiranja.

               3.Riješiti pitanje neusklađenosti vještina te osigurati mogućnosti za razvoj vještina, među ostalim jačanjem kvalitete stručne prakse. Dodatno poboljšati dostupnost pristupačne, visokokvalitetne skrbi o djeci tijekom punog radnog vremena.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 348 final.

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059, and P8_TA(2016)0060.

                     (4)
                  COM(2015) 690 final.

                     (5)
                  COM(2015) 691 final.

                     (6)
                  SWD(2016) 96 final.

                     (7)
                  COM(2016) 95 final.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.

                     (9)
                  Strukturni saldo, prema novom izračunu Komisije, na temelju informacija u Programu konvergencije, prema usuglašenoj metodologiji.

                     (10)
                  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.