               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.5.2020.
            COM(2020) 523 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2020.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Rumunjske za 2020.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta i time označila početak Europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Rumunjska jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Rumunjsku za 2020.
                  3
                objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Rumunjske u smislu preporuka za Rumunjsku koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019.
                  4
               , mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Rumunjske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija u analizi zaključuje da u Rumunjskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, slabe točke povezane su s troškovnom konkurentnošću i povećanjem deficita tekućeg računa u kontekstu ekspanzivne fiskalne politike i nepredvidljivog poslovnog okruženja.

               (3)Svjetska zdravstvena organizacija službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti COVID-19. Pandemija je ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača i negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta, dohotke radnika i poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski udar čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Europskoj uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju
                  5
                u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih dionika na nacionalnoj razini i na razini Unije.

               (4)Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

               (5)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu
                  6
               . Klauzulom, kako je utvrđena u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97, olakšava se koordinacija proračunskih politika u vremenima ozbiljnog gospodarskog pada. Komisija je u Komunikaciji Vijeću iznijela stajalište da trenutni uvjeti dopuštaju aktivaciju te klauzule zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada prouzročenog pandemijom bolesti COVID-19. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio donijeti i odluku o usvajanju revidirane fiskalne putanje. Općom klauzulom o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. nego se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

               (6)Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi uvođenja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na radnom mjestu u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija, izvlačeći pouke iz krize, trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za povratak na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju.

               (7)Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju jedinstveno tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodnog kretanja robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje jedinstvenog tržišta moraju se ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvu potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije, uz poboljšane strategije nabave, diversificirane lance opskrbe i strateške rezerve osnovne medicinske opreme. Ključni su to elementi za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

               (8)Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire
                  7
                kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za ublažavanje izvanrednih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Te će izmjene osigurati dodatnu fleksibilnost, ali i znatno jednostavnije i povezanije procedure. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020.–2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Rumunjska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim građanima i sektorima.

               (9)Socioekonomske posljedice pandemije vjerojatno će biti neravnomjerno raspoređene po rumunjskim regijama zbog znatnih razlika u ulaganjima i produktivnosti rada te različitih obrazaca specijalizacije. To uključuje rizik od znatnog povećanja regionalnih nejednakosti unutar Rumunjske jer bi se mogao preokrenuti uočeni trend laganog smanjenja nejednakosti između glavnog grada i ostalih regija ili između urbanih i ruralnih područja. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

               (10)Rumunjska je 8. svibnja 2020. dostavila Nacionalni program reformi za 2020., a 14. svibnja 2020. i Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (11)Na Rumunjsku se trenutačno primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu.

               (12)Vijeće je 3. travnja 2020. odlučilo da u Rumunjskoj postoji prekomjerni deficit zbog neusklađenosti s kriterijem deficita u 2019. Ta se odluka temeljila na ažuriranim fiskalnim ciljevima vlade, koji su odražavali podatke o dotadašnjem izvršenju proračuna za tu godinu. Ostvareni deficit opće države u iznosu od 4,3 % u 2019. potvrdio je kršenje. Kršenje je bilo posljedica stalnog gomilanja fiskalnih neravnoteža zbog ekspanzivne fiskalne politike koja se provodila od 2016. u razdoblju snažnog gospodarskog rasta. Zbog sustavnih i opetovanih odstupanja od nacionalnih fiskalnih pravila tijekom tog razdoblja ta su pravila postala uglavnom nedjelotvorna. Štoviše, Rumunjska je višekratno propustila poduzeti djelotvorne mjere kao odgovor na preporuke Vijeća koje su joj upućene u kontekstu postupka zbog značajnog odstupanja. Vijeće je 3. travnja 2020. izdalo i preporuku s ciljem okončanja stanja prekomjernog državnog deficita u Rumunjskoj najkasnije do 2022.

               (13)Dugoročna održivost javnih financija Rumunjske bila je ugrožena i prije izbijanja bolesti COVID-19 zbog velikih proračunskih deficita i predviđenog znatnog povećanja troškova zbog starenja stanovništva, posebno mirovina. Starosne mirovine povećane su za 15 % u rujnu 2019., a zakonom o mirovinskom osiguranju donesenom u ljeto 2019. predviđeno je povećanje za 40 % u rujnu 2020. i dodatni ponovni izračun povoljnije mirovine u rujnu 2021. Stoga bi se rashodi za mirovine znatno povećali u razdoblju od 2020. do 2022. Rizici za fiskalnu održivost dodatno su porasli zbog učinaka pandemije bolesti COVID-19 na gospodarsku aktivnost i fiskalnog napora koji je potrebno uložiti u njihovo ublažavanje. Zbog prethodnih odluka o fiskalnoj politici Rumunjska raspolaže malim fiskalnim rezervama za ublažavanje posljedica pandemije bolesti COVID-19.

               (14)Vlada u svojem Programu konvergencije za 2020. planira da će se ukupni saldo od deficita od 4,3 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 6,7 % BDP-a u 2020. te da će se udio duga opće države u BDP-u s 35,2 % u 2019. povećati na 40,9 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost izazvana pandemijom bolesti COVID-19. Osim toga, u Rumunjskoj postoje rizici koje treba uzeti u obzir pri proračunskim projekcijama jer se čini da neke stavke prihoda nisu procijenjene u skladu s temeljnim makroekonomskim predviđanjima, a neke su stavke tekućih rashoda naizgled temelje na mjerama fiskalne konsolidacije koje nisu navedene u Programu.

               (15)Rumunjska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i sektorima. Prema Programu konvergencije za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 1,2 % BDP-a. Među tim su mjerama naknada zaposlenicima za očuvanje radnih mjesta i slične naknade za druge kategorije radnika, rashodi za medicinsku opremu i drugi rashodi za pomoć u suzbijanju bolesti COVID-19 te bonusi zdravstvenim djelatnicima koji rade s pacijentima zaraženima virusom COVID-19. Osim toga, vlada je najavila mjere koje će pridonijeti likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka. Te mjere uključuju odgodu plaćanja poreza, ubrzavanje povrata PDV-a, kreditna jamstva za mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), privremeni moratorij na plaćanje obroka bankovnih zajmova za kućanstva i MSP-ove te odgodu plaćanja najamnina i režija za MSP-ove. Mjere koje je poduzela rumunjska vlada općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije o koordiniranom gospodarskom odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19.

               (16)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2020. predviđa se da će ne bude li promjene politika ukupni saldo opće države u Rumunjskoj iznositi -9,2 % BDP-a u 2020. te -11,4 % BDP-a u 2021. Komisija predviđa da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. dosegnuti 46,2 %.

               (17)Rumunjska je 16. ožujka 2020. proglasila izvanredno stanje. Od 25. ožujka 2020. zatvorene su sve škole i trgovine, osim onih koje prodaju proizvode za osnovne potrebe, i uvedena su ograničenja prelaska granice. Kretanje u javnim prostorima dopušteno je samo u ograničenim slučajevima, uz strože mjere za osobe starije od 65 godina. Rumunjska je uvela i zabranu putovanja u određene zemlje i stavila više gradova u strogu karantenu. Posljedice te situacije osjetile su se u proizvodnom sektoru gospodarstva jer su mjere ograničenja kretanja jako negativno utjecale na gospodarsku aktivnost. U industrijskom sektoru više je poslovnih subjekata u ožujku obustavilo proizvodnju, a posljedice su se snažno osjetile u ključnim sektorima, kao što je automobilska industrija. Slično se događa i u sektorima maloprodaje i ugostiteljstva. Ukupni učinak gurnut će 2020. gospodarstvo u recesiju. Izvanredno stanje okončano je 14. svibnja 2020., a Rumunjska je najavila da će postupno ukidati mjere ograničenja kretanja. Od 15. svibnja 2020. uvedene su mjere za olakšavanje kretanja unutar gradova, djelomično ponovno otvaranje maloprodaje i obvezno korištenje zaštitnih maski u zatvorenim javnim i komercijalnim prostorima, javnom prijevozu i na radnim mjestima. Neki proizvođači iz automobilske industrije postupno su nastavili poslovanje početkom svibnja 2020. Vlada priprema dodatne mjere usmjerene na ponovno pokretanje gospodarstva.

               (18)Zbog pandemije je zdravstveni sustav izložen dosad nezabilježenom pritisku. U tom su sustavu i prije krize postojale strukturne slabosti, kao što su niski javni rashodi za zdravstvo i nejednak pristup zdravstvenoj skrbi. U tom je kontekstu ključni izazov poboljšati otpornost zdravstvenog sustava i njegovu sposobnost odgovora na iznenadne udare. Rumunjska je u okviru prvog hitnog odgovora kupila ključne medicinske proizvode i uključila zdravstvene troškove povezane s pandemijom bolesti COVID-19 u minimalni paket naknada za osobe koje nemaju zdravstveno osiguranje. Otpornost zdravstvenog sustava slabija je zbog znatnog nedostatka zdravstvenih djelatnika, uključujući liječnike obiteljske medicine, zastarjelih zdravstvenih objekata, manjka medicinskih proizvoda, nedovoljne osposobljenosti zdravstvenih radnika te ograničene povezanosti i integracije različitih razina zdravstvene zaštite. Broj osoba s nezadovoljenim potrebama za zdravstvenom skrbi bio je u porastu i prije krize uzrokovane bolešću COVID-19 te se dostupnost zdravstvene skrbi vjerojatno pogoršala. Pandemija je dodatno istaknula nejednakosti među regijama i razlike u pokrivenosti zdravstvenom skrbi za skupine s niskim primanjima i starije osobe. Dugoročno gledano, starenje stanovništva i migracije izazovi su zbog kojih je održivost zdravstvenog sustava pod sve većim pritiskom. U kontekstu pandemije bolesti COVID-19 jednako je važno dobro usmjerenim mjerama javne politike rješavati strukturna pitanja, uključujući razvoj preventivne i izvanbolničke skrbi te skrbi u zajednici. Za jačanje rumunjskog zdravstvenog sustava bit će potrebna dugoročna ulaganja kako bi se osiguralo dovoljno zdravstvenih radnika i opreme, poboljšala tehnološka i primijenjena istraživanja te pokrivenost zdravstvenim uslugama i njihova dostupnost svim građanima, i onima u izvangradskim područjima, među ostalim korištenjem usluga e-zdravstva.

               (19)Brz gospodarski rast posljednjih godina doveo je do poboljšanja socijalnih uvjeta. Bruto raspoloživi dohodak kućanstava u 2019. povećao se za 5,7 %. Rizik od siromaštva i socijalne isključenosti bio je 2019. među najvišima u EU-u (31,2 %), iako je u stalnom padu. Međutim, zbog učinka pandemije na gospodarstvo socijalni uvjeti mogu se pogoršati. Očekuje se da će se siromaštvo i socijalna isključenost, uključujući siromaštvo djece, siromaštvo zaposlenih i dohodovne nejednakosti povećavati, pri čemu su među najizloženijima ranjive skupine kao što su radnici s nestandardnim ugovorima, neprijavljeni radnici, samozaposlene osobe, Romi, osobe s invaliditetom, starije osobe i beskućnici. Opseg i primjerenost mjera socijalne zaštite te djelotvornost poreznog sustava i sustava naknada u preraspodjeli dohotka i dalje su ograničeni. Djeca u ruralnim područjima i ilegalnim naseljima imaju ograničen pristup kvalitetnom ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju, odgovarajućoj prehrani, zdravstvenoj skrbi i stanovanju. Socijalni transferi imaju vrlo ograničen učinak na smanjenje siromaštva, a pokazatelj socijalne referentnosti na kojem se temelji većina socijalnih naknada nije ažuriran od 2008. Primjerenost potpore minimalnom dohotku i dalje je među najnižima u Uniji. Iako je odluka o reformi minimalnog dohotka za uključivanje donesena 2016., njezina je provedba ponovno odgođena za 2021. Socijalne i osnovne usluge i dalje su uglavnom nedostatne, među ostalim u područjima kao što su vodoopskrba i sanitarni uvjeti, energija i stanovanje. Nadalje, raspodjela po regijama neujednačena je i obilježena velikim nejednakostima između ruralnih i urbanih područja. To može ograničiti sposobnost ublažavanja učinaka pandemije. I dalje je neiskorišten potencijal socijalne ekonomije za poboljšanje socijalnih uvjeta.

               (20)U 2019. nastavila su se pozitivna kretanja na tržištu rada, ali i dalje su prisutne nejednakosti među regijama, ruralnim i urbanim područjima te socioekonomskim skupinama. Zabilježene su visoke razine neaktivnosti, posebno među ženama, mladima, niskokvalificiranim osobama, osobama s invaliditetom i starijim osobama. U kontekstu pandemije bolesti COVID-19 postojeći problemi, uključujući brz rast nezaposlenosti i neaktivnost, vjerojatno će se produbiti. Prema Komisijinoj prognozi očekuje se porast nezaposlenosti na 6,5 % u 2020. i ponovni pad na 5,4 % u 2021. I dalje je problem neprijavljeni rad, a njegov negativan učinak u sadašnjem bi se kontekstu mogao pojačati, zbog čega je važno promicati prelazak na prijavljeni rad. Stoga je ključno pravodobno uvesti prilagođene usluge usmjerene na potrebe osjetljivih skupina i radnika pogođenih krizom. Uz nedavno pokrenuti program za očuvanje radnih mjesta, omogućavanje pristupa programima rada u skraćenom radnom vremenu, promicanje mjera dohodovne potpore te fleksibilni radni uvjeti i rad na daljinu za ugrožene radnike, uz sudjelovanje socijalnih partnera, ključni su za jačanje kratkoročne i dugoročne otpornosti tržišta rada.

               (21)Kontinuirana neusklađenost vještina s tržištem rada i nedostatak vještina, što dodatno pogoršavaju demografska kretanja i ograničena relevantnost obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada, bili su prepreka gospodarskom rastu Rumunjske i prije pandemije. Udio od 1,3 % odraslih osoba koje su 2019. sudjelovale u aktivnostima učenja jedan je od najnižih u EU-u. Niska razina sudjelovanja u programima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja povećava nejednakost u pogledu mogućnosti koje se pružaju učenicima. Jednakost, uključivost i kvaliteta obrazovanja i dalje su ozbiljan problem te su u tom području potrebne strateške reforme. U Rumunjskoj je velik broj osoba koje rano napuštaju školovanje i osposobljavanje (15,3 % u 2019.) i mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju (14,7 %, što je blago povećanje u odnosu na 2018.). I dalje nema jedinstvenog nacionalnog mehanizma za rješavanje problema ranog napuštanja školovanja. Obrazovni ishodi, osobito u ruralnim i gospodarski zapostavljenim područjima, ne poboljšavaju se. Razina sudjelovanja u visokom obrazovanju niska je i nedovoljno usklađena s potrebama tržišta rada. Osobito je mali broj studenata s diplomom u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM). Rumunjska ima loše rezultate u mnogim sastavnicama Indeksa digitalnog gospodarstva i društva, uključujući digitalne javne usluge, digitalne vještine ukupnog stanovništva i digitalizaciju poduzeća. Osnovne digitalne vještine i osnovne vještine korištenja različitih računalnih softverskih programa među najnižima su u Uniji. Zbog neodgovarajuće digitalne infrastrukture, nastavnih materijala i nedovoljnih digitalnih vještina, prelazak na učenje na daljinu uzrokovan epidemijom bolesti COVID-19 izazov je za obrazovne ustanove i ustanove za osposobljavanje, učitelje i učenike, a posebno za učenike u nepovoljnom položaju i Rome.

               (22)Zbog pandemije i povezanih mjera ograničavanja kretanja diljem zemlje prekinuti su opskrbni lanci, poduzeća su morala smanjiti aktivnosti ili čak prekinuti poslovanje, a ljudi nisu mogli raditi. Poduzeća svih veličina, a posebno mala i srednja poduzeća, snažno su pogodili poremećaji u trgovini i uvedene mjere te su suočeni sa smanjenom likvidnošću i rizicima od stečaja. Vlada je donijela niz mjera u kojima se kombiniraju pomoć prilagođena poduzećima i zaštita prihoda za sve pogođene radnike. Da bi se zemlja oporavila od krize, bit će potrebna dodatna sredstva za nastavak potpore poduzećima i kućanstvima. Posebnu pozornost trebat će posvetiti uslužnom sektoru jer je najteže pogođen, a očekuje se da će se neki podsektori smanjiti proizvodnju na duže razdoblje. Mjere kojima je vlada odgovorila uključuju uspostavu sustava javnih jamstava (IMM Invest) s omotnicom u vrijednosti od 15 milijardi leja za državna jamstva MSP-ovima koji sklapaju ugovore o beskamatnim zajmovima za financiranje ulaganja i osiguravanje obrtnog kapitala. Od tih će jamstava korist imati i banke koje moraju ostati dobro kapitalizirane i likvidne kako bi se osigurao potreban dotok kredita kućanstvima i poduzećima. Isto tako, zbog dosadašnje ograničene uloge banaka u odobravanju kredita poduzećima, posebno inovativnim MSP-ovima, kreditna jamstva sama za sebe možda neće biti dovoljna.

               (23)Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Kriza je još jasnije istaknula apsolutnu nužnost da se u Rumunjskoj ponovno pokrenu radovi na javnoj infrastrukturi u područjima kao što su održivi promet, čista energija, ekološka infrastruktura i infrastruktura digitalnih usluga. Sektor gradskog prijevoza slabo je organiziran, a administrativni kapaciteti lokalnih pružatelja usluga mali su. Sustav gospodarenja otpadom i dalje karakteriziraju vrlo niske stope recikliranja komunalnog otpada i vrlo visoke stope odlaganja otpada na odlagališta. Provedba Nacionalnog energetskog i klimatskog plana zahtijevat će ulaganja u čistu proizvodnju i korištenje energije, kao i preobrazbu regija sa samo jednom industrijom i regija s visokim emisijama ugljika. Potrebno je pojačati napore za proširenje i modernizaciju infrastrukture vode za piće i otpadnih voda. Zbog ozbiljnih strukturnih nedostataka neophodna su i ulaganja u mrežu za praćenje zraka. Također je potrebno modernizirati i osigurati interoperabilnost svih digitalnih javnih usluga kojima se razmjenjuju informacije, uključujući područja socijalnih usluga, obrazovanja i zdravstva. Za dugoročni održivi rast štetne su velike nejednakosti među regijama i niska produktivnost. Jednako su važna ulaganja u promicanje konkurentnosti rumunjskog gospodarstva podupiranjem aktivnosti u području istraživanja i razvoja, inovativnih MSP-ova i integracije u strateške vrijednosne lance Unije. Ulaganja poslovnih subjekata u istraživanja i razvoj i dalje su razmjerno slaba i ograničena na mali broj podsektora koji u velikoj mjeri ovise o izravnim stranim ulaganjima. Posljedica smanjenja javnih ulaganja u istraživanja i razvoj jesu niska znanstvena i tehnološka kvaliteta i slaba povezanost akademske i poslovne zajednice. Rumunjska bi izradom programa za korištenje sredstava iz Fonda za pravednu tranziciju u razdoblju 2021.–2027. mogla lakše odgovoriti na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Rumunjsku
                  8
               . To bi Rumunjskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

               (24)Reforma javne uprave ne napreduje. Ne postoji djelotvoran okvir za strateško i proračunsko planiranje, što utječe na stratešku viziju dugoročnog razvoja zemlje, određivanje prioritetnih djelovanja i koordinaciju politika na državnoj i lokalnoj razini. Strateški okvir po sektorima rascjepkan je i ponekad se preklapa, a mjere koje treba poduzeti u sektorima nisu utvrđene po važnosti. Uloga Glavnog tajništva vlade kao strateškog upravitelja još nije u potpunosti definirana. Na dostupnost javnih usluga i dalje negativno utječe velika rascjepkanost nadležnosti i resursa, osobito na lokalnoj razini i u siromašnim zajednicama. Na građane i poduzeća, posebno tijekom ove krize, negativno utječu birokracija i nedovoljan kapacitet za pružanje kvalitetnih usluga. Složeni administrativni postupci za osnivanje poduzeća i regulatorni zahtjevi koji se primjenjuju na pružatelje usluga, uključujući regulirane profesije, ometaju daljnji razvoj tržišta. Pojačana suradnja rumunjskih tijela za nadzor tržišta i carinskih tijela može pomoći u smanjenju količine nesukladnih proizvoda uvezenih iz zemalja izvan Unije. Česte reorganizacije i prekomjerna imenovanja privremenih uprava narušavaju neovisnost uprave. I dalje je problematično uvođenje korporativnog upravljanja u poduzećima u državnom vlasništvu.

               (25)Predvidljivost postupaka donošenja odluka i dalje je veliki problem. Prije krize poštovala se samo otprilike trećina godišnjeg vladinog plana. Broj donesenih izvanrednih odluka i dalje je vrlo visok, što stvara nesigurnost i vjerojatno ometa ulaganja. Primjerice, izvanredna odluka vlade 114/2018 imala je velike socioekonomske učinke na nekoliko sektora, uključujući financijski. Iako su odredbe koje su imale negativan učinak na bankarski sektor poništene, neke od mjera koje bi mogle utjecati na dugoročnu održivost mirovinskih fondova u drugom stupu osiguranja i dalje su na snazi. I dalje su važna pitanja predvidljivosti i stabilnosti zakonodavstva o javnoj nabavi. Učinkovitost javne nabave i dalje je upitna, kao i postojana provedba određenih mjera, prije svega pojednostavnjenje ex ante kontrola. Nedovoljan je napredak u područjima boljeg upravljanja, kvalitete i djelotvorne uporabe procjena regulatornog učinka. Na državnoj razini ne postoji institucionalni okvir za kontrolu kvalitete, a još se razmatraju mogućnosti za osnivanje odbora za procjenu regulatornog učinka. Funkcionalni socijalni dijalog i dalje je ograničen, posebno na sektorskoj razini, iako je smislena i trajna uključenost socijalnih partnera ključna za uspjeh bilo koje strategije izlaska iz i oporavka od trenutačne krize. Uspostavljeni institucionalni okvir za savjetovanje ne koristi se na odgovarajući način u postupku donošenja odluka i ne omogućava socijalnim partnerima da u dovoljnoj mjeri budu uključeni u osmišljavanje i provedbu reformi. Rasprave o izmjenama zakona o socijalnom dijalogu i reviziji gospodarskih sektora u zastoju su. Daljnje postupanje po preporukama Međunarodne organizacije rada izdanima u travnju 2018. i dalje je neizvjesno. Nepostojanje trajnog objektivnog mehanizma za određivanje minimalne plaće može opteretiti poslovno okruženje.

               (26)Iako se ove preporuke prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za Rumunjsku iz 2019. koje je Vijeće usvojilo 9. srpnja 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za uklanjanje srednjoročnih i dugoročnih strukturnih nedostataka. Te su preporuke i dalje relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom godišnjeg ciklusa europskog semestra sljedeće godine. Isto vrijedi i za preporuke koje se odnose na investicijske politike. O tim potonjim preporukama trebalo bi voditi računa pri izradi strateških programa financiranja kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i pri izradi mjera ublažavanja i strategija izlaska iz aktualne krize.

               (27)Nakon određenih poteškoća posljednjih godina pritisci na bankarski sektor smanjili su se jer je početkom 2020. ukinuto nekoliko mjera koje su u prošlosti uzrokovale zabrinutost, uključujući porez na imovinu banaka. Bankarski sektor ušao je u trenutačnu krizu uzrokovanu virusom COVID-19 dobro kapitaliziran i likvidan, a udio neprihodonosnih kredita smanjio se ispod 5 %. Mjere koje je vlada donijela za potporu kućanstvima i poslovnim subjektima, posebno malim i srednjim poduzećima, važne su i za održavanje otpornosti bankarskog sektora i kapaciteta banaka da apsorbiraju udare. I komercijalne banke poduzele su korake za potporu klijentima kao što su odgoda plaćanja glavnice i kamata, produljenje otplate kredita, osiguravanje gotovog novca u bankomatima i smanjenje naknada za internetske usluge. Rumunjska narodna banka snizila je 20. ožujka 2020. stopu u okviru monetarne politike i najavila da će na sekundarnom tržištu početi kupovati državne obveznice u rumunjskim lejima kako bi osigurala nesmetano financiranje realnog i javnog sektora gospodarstva. Unatoč donesenim mjerama, uključujući bonitetnu fleksibilnost koju odobravaju nadzorna tijela, kvaliteta imovine vjerojatno će se pogoršati u nadolazećim mjesecima. U tom će pogledu održavanje razboritih standarda kreditiranja i davanjem prednosti potpori održivim dužnicima pridonijeti zaštiti kvalitete imovine bankarskog sektora. Nadalje, osiguravanje stabilnog i predvidljivog regulatornog okruženja za banke važan je preduvjet za očuvanje njihove aktivne uloge u kreditiranju gospodarstva i u podupiranju gospodarskog oporavka.

               (28)Znatne zakonske promjene i politički pritisak na pravosuđe 2017., 2018. i najvećim dijelom 2019. utjecali su na učinkovitost, kvalitetu i neovisnost pravosudnog sustava i njegovu sposobnost otkrivanja i sankcioniranja korupcije na visokoj razini. Iako vlada trenutačno podupire mjere za sprečavanje i sankcioniranje korupcije te je pokazala spremnost da poništi neke od najspornijih mjera, Rumunjska još nije provela potrebne zakonodavne promjene. Ta se pitanja prate u okviru mehanizma suradnje i provjere. Komisija u okviru tog mehanizma nastavlja pratiti reformu pravosuđa i borbu protiv korupcije u Rumunjskoj. Ta područja stoga nisu obuhvaćena preporukama za Rumunjsku, ali su važna za razvoj pozitivnog socioekonomskog okruženja u toj zemlji.

               (29)Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može pridonijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja. Osigura li punu provedbu preporuka navedenih u nastavku, Rumunjska će pridonijeti napretku u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji zajamči konkurentna održivost.

               (30)Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Rumunjske i objavila je u Izvješću za Rumunjsku za 2020. Ocijenila je i Program konvergencije za 2020. i Nacionalni program reformi za 2020. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Rumunjskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Rumunjskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (31)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje
                  9
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (32)Uzimajući u obzir detaljno ispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ocijenilo Nacionalni program reformi za 2020. i Program konvergencije za 2020. U ovim se preporukama vodilo računa o tome da je potrebna pomoć u borbi protiv pandemije i olakšanju gospodarskog oporavka prvi korak u pravcu korekcije neravnoteža. Preporuke koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila na temelju članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporuci 4.,

               PREPORUČUJE da Rumunjska u 2020. i 2021. poduzme djelovanje kojemu je cilj:

               1.Provoditi fiskalne politike u skladu s Preporukom Vijeća od 3. travnja 2020.
                  10
                i istodobno poduzimati sve potrebne mjere kako bi djelotvorno odgovorila na pandemiju, održala gospodarstvo i pružila potporu oporavku koji će uslijediti. Izbjeći provedbu trajnih mjera kojima bi se ugrozila fiskalna održivost. Povećati otpornost zdravstvenog sustava kad je riječ, među ostalim, o zdravstvenim djelatnicima i medicinskim proizvodima te poboljšati dostupnost zdravstvene skrbi.

               2.Svim građanima osigurati odgovarajuću nadoknadu dohotka te proširiti mjere socijalne zaštite i dostupnost osnovnih usluga. Ublažiti posljedice krize na zapošljavanje stvaranjem fleksibilnih radnih uvjeta i mjerama aktivacije. Poboljšati vještine i digitalno učenje te osigurati jednaki pristup obrazovanju.

               3.Osigurati potporu za likvidnost gospodarstva u korist poduzeća i kućanstava, posebno malih i srednjih poduzeća i samozaposlenih osoba. Dati prednost provedbi i financiranju već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, konkretno u područja održivog prometa, infrastrukture digitalnih usluga, čiste i učinkovite proizvodnje i korištenja energije te ekološke infrastrukture.

               4.Poboljšati kvalitetu i djelotvornost javne uprave te predvidljivost postupaka donošenja odluka, među ostalim odgovarajućim uključivanjem socijalnih partnera.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 522 final.

                     (4)

                        SL C 301, 5.9.2019., str. 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5) i Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

                     (8)

                        SWD(2020) 522 final.

                     (9)

                        U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.

                     (10)

                        SL C 116, 8.4.2020., str. 1.–3.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.5.2020.
            COM(2020) 526 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Finske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2020.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Finske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Finske za 2020.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2020. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Finska navodi kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

               (2)Izvješće za Finsku
                  2
                za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Finske u smislu preporuka za Finsku koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019.
                  3
               , mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Finske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Svjetska zdravstvena organizacija službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti COVID-19. Pandemija je ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, nestabilnost na financijskim tržištima, šokove zbog fluktuacije potražnje potrošača i negativno utječe na razne sektore. Prijetnja je radnim mjestima i prihodima radnika i poslovanju poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski udar čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Europskoj uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju
                  4
                u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih dionika na nacionalnoj razini i na razini Unije.

               (4)Nekoliko država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi biti predmet demokratskog nadzora i neovisnog sudskog preispitivanja.

               (5)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju Pakta o stabilnosti i rastu
                  5
               . Ta klauzula olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97. Komisija je u Komunikaciji Vijeću iznijela stajalište da trenutačni uvjeti dopuštaju aktivaciju te klauzule zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada prouzročenog pandemijom bolesti COVID-19. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio donijeti i odluku o usvajanju revidirane fiskalne putanje. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne obustavljaju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, nego se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

               (6)Nužne su kontinuirane mjere za ograničenje i nadzor širenja pandemije, povećanje otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanje socioekonomskih posljedica mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te za uvođenje adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na radnom mjestu u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istovremeno bi države članice i Unija, izvlačeći pouke iz krize, trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za povratak na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava i na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju.

               (7)Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 pokazala je da fleksibilnost jedinstvenog tržišta olakšava prilagodbu u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodnog kretanja robe, usluga i radnika, nužno je ukinuti izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje jedinstvenog tržišta čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvu potrebni planovi pripreme za krizne situacije, uz poboljšane strategije nabave, diversificirane lance opskrbe i strateške rezerve osnovne medicinske opreme. To su ključni elementi za izradu opsežnijih planova pripreme za krizne situacije.

               (8)Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire
                  6
                da bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za ublažavanje izvanrednih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Te će izmjene donijeti dodatnu fleksibilnost, ali i znatno jednostavnije procedure. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020.–2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Finska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim građanima i sektorima.

               (9)Socioekonomske posljedice pandemije vjerojatno će se nejednako osjetiti u sektorima i regijama zbog različitih obrazaca specijalizacije. To uključuje rizik od povećanja nejednakosti unutar Finske. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

               (10)Finska je 30. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020. i svoj Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (11)Na Finsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu.

               (12)Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. predviđa da će se ukupni saldo od deficita od 1,1 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 7,2 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 4,0 % BDP-a. Nakon povećanja na 59,4 % BDP-a u 2019., prema Programu stabilnosti za 2020. očekuje se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-a porasti na 69,1 %. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost izazvana pandemijom bolesti COVID-19.

               (13)Kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 i u okviru koordiniranog pristupa Unije, Finska je donijela proračunske mjere za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničavanje pandemije i pružanje pomoći najpogođenijim građanima i sektorima. Prema Programu stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 1,7 % BDP-a. Mjere uključuju i hitnu potrošnju za zaštitu zdravlja i javnog poretka te mjere potpore za poduzeća i zaposlenike. Osim toga, Finska je najavila mjere koje će pridonijeti potpori likvidnosti poduzeća bez izravnog učinka na proračun, koje se u programima stabilnosti za 2020. procjenjuju na 5 % BDP-a. Te mjere uključuju kreditna jamstva za poduzeća, uglavnom mala i srednja, te posebne programe jamstava za društvo Finnair i brodarska društva koja jamče sigurnost opskrbe. Osim toga, u Finskoj su donesene druge mjere za povećanje likvidnosti koje nisu navedene u Programu stabilnosti, uključujući odgodu plaćanja poreza na dobit. Te dodatne mjere procjenjuju se na 15 % BDP-a. Mjere koje je Finska poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije o koordiniranom gospodarskom odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19. Puna provedba tih mjera uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, pridonijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjoročnom razdoblju.

               (14)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2020. ne bude li promjene u politikama, predviđa se da će u Finskoj saldo opće države iznositi –7,4 % BDP-a u 2020. te –3,4 % u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti 69,4 % u 2020. i 69,6 % u 2021.

               (15)Komisija je 20. svibnja 2020. pripremila izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer Finska u 2020. planira premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Općenito govoreći, analiza upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/1997 nije ispunjen.

               (16)Kao odgovor na krizu Finska je poduzela sveobuhvatne mjere za potporu svojem zdravstvenom sustavu i gospodarstvu. Na primjer, finska vlada donijela je nekoliko dopunskih proračuna i odlučila je poboljšati sigurnost radnih mjesta za zaposlenike, dok su uvjeti za primanje naknada za nezaposlenost ublaženi. Samozaposlenim osobama i poduzetnicima olakšan je pristup naknadama za nezaposlenost. Mjere socijalne sigurnosti iznose 1,6 milijardi EUR. Na raspolaganje su stavljena izravna bespovratna sredstva za poduzeća u iznosu od milijardu EUR, uz 10 milijardi EUR u zajmovima s državnim jamstvom. Država je privremeno smanjila doprinose poslodavaca za mirovinsko osiguranje za 2,6 postotnih bodova i dodijelila najmanje milijardu EUR općinskom paketu potpore. Finsko tijelo za financijski nadzor smanjilo je kapitalne zahtjeve za finske kreditne institucije uklanjanjem zaštitnog sloja za sistemski rizik i prilagodbom zahtjeva specifičnih za kreditne institucije. Vlada je imenovala radnu skupinu pod vodstvom Ministarstva financija i Ministarstva socijalne skrbi i zdravstva za pripremu strategije Finske za izlazak iz krize uzrokovane bolešću COVID-19.Vlada je početkom svibnja donijela plan postupnog izlaska na temelju izvješća radne skupine. Radna skupina predložit će odgovarajuće mjere za ublažavanje zdravstvenih, socijalnih i gospodarskih posljedica krize. Savjetovala se sa socijalnim partnerima, općinama, organizacijama civilnog društva i organizacijama za zaštitu okoliša.

               (17)Iako je Finska pokazala opću spremnost za suočavanje s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, njezin bi zdravstveni sustav mogao biti otporniji. Bolnički okruzi morali su preraspodijeliti medicinsko osoblje za liječenje pacijenata zaraženih koronavirusom, što je dovelo do nepoštovanja zakonskih rokova za zdravstvenu zaštitu pacijenata koji nisu hitni. Postojeći sustav zdravstvenih usluga različitih pružatelja doveo je do neujednačene raspodjele zdravstvenih radnika u zemlji. Očekuje se da će nejednaka raspodjela pružanja usluga i nejednak pristup uslugama socijalne i primarne zdravstvene zaštite i dalje biti problem nakon krize, posebno za nezaposlene i umirovljene osobe, uključujući osobe s invaliditetom. S obzirom na porast nezaposlenosti zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, kratkoročno i srednjoročno političko djelovanje trebalo bi biti usmjereno na poboljšanje jednakog pristupa primarnoj zdravstvenoj zaštiti. U srednjoročnom razdoblju i dalje je važno provoditi planove socijalnih i zdravstvenih reformi koje su planirale prethodne finske vlade, posebno zato što se njima Finska pripremila na dalekosežne demografske promjene te bi joj to pomoglo da u budućnosti održi kvalitetu svojeg zdravstvenog sustava i istodobno poboljša njegovu dostupnost. Dugoročna održivost javnih financija Finske i dalje je ugrožena zbog predviđenog porasta troškova starenja, osobito socijalne i zdravstvene zaštite.

               (18)Prema Komisijinoj prognozi očekuje se porast nezaposlenosti na 8,3 % u 2020. i oporavak na 7,7 % u 2021. Kako bi se ograničilo povećanja stope nezaposlenosti i ponovno uključilo na tržište rada one koji su izgubili posao zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, potrebne su učinkovite kratkoročne i srednjoročne mjere politike osmišljene u bliskoj suradnji sa socijalnim partnerima. Tim bi se naporima trebalo pomoći i skupinama kojima prijete siromaštvo i socijalna isključenost, kao što su niskokvalificirane osobe, osobe s invaliditetom, osobe s djelomičnom radnom sposobnošću i osobe migrantskog podrijetla. Finska ima programe skraćenog radnog vremena koji su mnoge svoje zaposlene privremeno otpustili. Brz i održiv povratak na tržište rada mogao bi se osigurati aktivnim politikama tržišta rada, uključujući mjere dokvalifikacije i prekvalifikacije. Subvencionirane plaće mogle bi biti usmjerene i povezane s osposobljavanjem i praćenjem koje provode javne službe za zapošljavanje. Prekvalifikacija i dokvalifikacija ključne su za očuvanje zapošljivosti radne snage u sve digitalnijem i zelenijem gospodarstvu. Reforma kontinuiranog učenja mogla bi pomoći u poboljšanju vještina odraslih, uključujući one s nedovoljnim vještinama, u sektorima relevantnima za tržište rada, kao što je sektor informacijskih i komunikacijskih tehnologija. Kako bi se tržište opskrbilo vještinama koje su potrebne u vrijeme demografskih i tehnoloških promjena, važno je da obrazovanje bude relevantno za tržište rada, među ostalim usklađivanjem broja mjesta na sveučilištima s prognozama o zapošljavanju po sektorima i regijama. Kako bi se izbjeglo pogoršanje socioekonomske situacije za najugroženije skupine zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ključno će biti smanjenje digitalnog jaza, posebno kako bi se učenicima u nepovoljnom položaju osigurao pristup kvalitetnom obrazovanju. Složeni sustav naknada prepreka je zapošljavanju. Kako bi se potaknulo zapošljavanje u skraćenom i nepunom radnom vremenu, potrebno je učinkovito staviti u pogon registar dohodaka koji sadržava informacije o plaćama i naknadama u stvarnom vremenu te ubrzati obradu naknada iz sustava socijalne skrbi. Srednjoročno će biti važno da Finska provede reformu sustava naknada socijalne skrbi radi poticanja zapošljavanja i pripreme sustava socijalne skrbi za budućnost.

               (19)Pomoć poduzećima, posebno malim i srednjim, za nastavak poslovanja tijekom krize ključan je poticaj gospodarstvu nakon ukidanja postojećih mjera ograničavanja kretanja. Privremena potpora za likvidnost u obliku zajmova, bespovratnih sredstava i jamstava mogla bi pomoći poduzećima u tom razdoblju velike nesigurnosti i znatno nižih prihoda. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora.

               (20)Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno mobilizirati više sredstava na početku provedbe već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Ulaganja u Finskoj i dalje su ispod prosjeka EU-a u kategorijama koje najviše doprinose rastu produktivnosti, osobito ulaganja u opremu i intelektualno vlasništvo. To može ograničiti dugoročni potencijal rasta Finske i negativno utjecati na njezinu konkurentnost i oporavak. Povećanje ulaganja u istraživanje i razvoj ključno je za strukturne promjene u korist znanjem intenzivnih gospodarskih sektora i jačanja dugoročnog potencijala rasta. Za planirani prelazak na ugljičnu neutralnost do 2035., koji se odražava i u Nacionalnom energetskom i klimatskom planu Finske, bit će potrebna znatna ulaganja, posebno u elektroenergetske mreže i održivi promet. Novi nacionalni prometni sustav za 2021. razvija se pod vodstvom parlamentarne upravljačke skupine. Zbog zdravlja, okoliša, regija i produktivnosti potrebni su stalni napori za uvođenje širokopojasne mreže velike brzine i poboljšanje druge digitalne infrastrukture u cilju racionalizacije logistike i održavanja gospodarske aktivnosti u udaljenim područjima. Finska bi izradom programa za korištenje sredstava iz Fonda za pravednu tranziciju u razdoblju 2021.–2027. mogla lakše odgovoriti na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Finsku
                  7
               . To bi Finskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

               (21)Nacionalna procjena rizika Finske u području sprječavanja pranja novca zastarjela je i bit će ažurirana 2020. Finsko tijelo za financijski nadzor nedavno je povećalo svoj nadzorni kapacitet. Međutim, nema dovoljno osoblja, a pristup nadzoru na temelju rizika još se ne primjenjuje na odgovarajući način. Iako je već istražilo nekoliko navodnih kršenja, i dalje je prioritet odvraćajuća politika sankcioniranja. Izvješćivanje o sumnjivim transakcijama znatno se povećalo tijekom prethodnih mjeseci, ali čini se da su instrumenti dostupni Financijsko-obavještajnoj jedinici nedostatni za analizu tih informacija. Financijsko-obavještajna jedinica i tijelo za financijski nadzor i dalje ne razmjenjuju dovoljno informacija.

               (22)Iako se ove preporuke prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za Finsku iz 2019. koje je Vijeće usvojilo 9. srpnja 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za uklanjanje srednjoročnih do dugoročnih strukturnih nedostataka. Te su preporuke i dalje relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom godišnjeg ciklusa europskog semestra sljedeće godine. Isto vrijedi i za preporuke koje se odnose na investicijske politike. O tim potonjim preporukama trebalo bi voditi računa pri izradi strateških programa financiranja kohezijske politike nakon 2020., uključujući i pri izradi mjera ublažavanja i strategija izlaska iz aktualne krize.

               (23)Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može pridonijeti održivom gospodarstvu. Države članice su u svojim nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja. Osigura li punu provedbu preporuka navedenih u nastavku, Finska će pridonijeti napretku u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji zajamči konkurentska održivost.

               (24)Bliska koordinacija među gospodarstvima u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od negativnog gospodarskog učinka bolesti COVID-19. Kao država članica čija je valuta euro te uzimajući u obzir najnovije političke smjernice Euroskupine, Finska se treba pobrinuti da njezine politike i dalje budu u skladu s preporukama za europodručje i da budu usklađene s preporukama za ostale države članica europodručja.

               (25)Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Finske i objavila je u Izvješću za Finsku za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020. i Nacionalni program reformi za 2020. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Finskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Finskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (26)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje
                  8
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Finska u 2020. i 2021. poduzme djelovanje kojemu je cilj:

               1.U skladu s općom klauzulom o odstupanju, poduzeti sve potrebne mjere za učinkovit odgovor na pandemiju, održavanje gospodarstva i potporu oporavku koji će uslijediti. Ako to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike kojima će se ostvariti oprezni srednjoročni fiskalni položaj i osigurati održivost duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Riješiti manjak broja zdravstvenih radnika kako bi se povećala otpornost zdravstvenog sustava i poboljšao pristup socijalnim i zdravstvenim uslugama.

               2.Jačati mjere za potporu zapošljavanju i poticati aktivne politike tržišta rada.

               3.Poduzeti mjere za potporu likvidnosti realnog gospodarstva, posebno za mala i srednja poduzeća. Mobilizirati veća početna sredstva za postojeće projekte javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, prije svega čistu i učinkovitu proizvodnju i potrošnju energije, održivu i učinkovitu infrastrukturu te istraživanje i inovacije.

               4.Osigurati učinkovit nadzor i provedbu okvira za sprječavanje pranja novca.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SWD(2020) 525 final.

                     (3)

                        SL L 301, 5.9.2019., str. 117.

                     (4)

                        COM(2020) 112 final.

                     (5)

                        COM(2020) 123 final.

                     (6)

                        Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. Ožujka 2020. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1301/2013, Uredbe (EU) br. 1303/2013 i Uredbe (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.) i Uredba Europskog parlamenta i Vijeća (EU) 2020/558 od 23. travnja 2020. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1301/2013 i Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera za osiguravanje iznimne fleksibilnosti pri upotrebi europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

                     (7)

                        SWD(2020) 525 final.

                     (8)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.5.2020.
            COM(2020) 513 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Cipra za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Cipra za 2020.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Cipra za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Cipra za 2020.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2020. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se navodi da je Cipar jedna od država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja.

               (2)Izvješće za Cipar
                  3
                za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Cipra u smislu preporuka za Cipar koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019.
                  4
               , mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Cipra u ostvarenju njegovih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija u svojoj analizi zaključuje da u Cipru postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Konkretno, financijski sektor opterećen je vrlo visokim udjelom neprihodonosnih kredita, a visoke razine privatnog, javnog i vanjskog duga teret su za gospodarstvo u kontekstu umjerenog potencijalnog rasta.

               (3)Svjetska zdravstvena organizacija službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti COVID-19. Pandemija je ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, nestabilnost na financijskim tržištima, šokove zbog fluktuacije potražnje potrošača i negativno utječe na razne sektore. Prijetnja je radnim mjestima i prihodima radnika i poslovanju poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski udar čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Europskoj uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju
                  5
                u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih dionika na nacionalnoj razini i na razini Unije.

               (4)Nekoliko država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi biti predmet demokratskog nadzora i neovisnog sudskog preispitivanja.

               (5)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju Pakta o stabilnosti i rastu
                  6
               . Klauzulom, kako je utvrđena u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97, olakšava se koordinacija proračunskih politika u vremenima ozbiljnog gospodarskog pada. Komisija je u Komunikaciji Vijeću iznijela stajalište da trenutačni uvjeti dopuštaju aktivaciju te klauzule zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada prouzročenog pandemijom bolesti COVID-19. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju državama članicama može se dopustiti privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. U pogledu korektivnih postupaka Vijeće također može odlučiti, na temelju preporuke Komisije, o donošenju revidirane fiskalne putanje. Općom klauzulom o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. nego se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

               (6)Nužne su kontinuirane mjere za ograničenje i nadzor širenja pandemije, povećanje otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanje socioekonomskih posljedica mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te za uvođenje adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na radnom mjestu u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istovremeno bi države članice i Unija, izvlačeći pouke iz krize, trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za povratak na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava i na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju.

               (7)Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 iznijela je na vidjelo kapacitet za prilagodbu u izvanrednim situacijama koji proizlazi iz fleksibilnosti jedinstvenog tržišta. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodnog kretanja robe, usluga i radnika, nužno je ukinuti izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje jedinstvenog tržišta čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvu potrebni planovi pripreme za krizne situacije, uz poboljšane strategije nabave, diversificirane lance opskrbe i strateške rezerve osnovne medicinske opreme. Ključni su to elementi za izradu širih planova pripreme za krizne situacije.

               (8)Zakonodavac Unije već izmijenio relevantne zakonodavne okvire
                  7
                kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za ublažavanje izvanrednih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Te će izmjene donijeti dodatnu fleksibilnost, ali i znatno jednostavnije i povezanije procedure. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020.–2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja od 100 % sredstvima iz proračuna Unije. Cipar se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim građanima i sektorima.

               (9)Socioekonomske posljedice pandemije u Cipru vjerojatno će biti neravnomjerno raspoređene zbog različitih uzoraka specijalizacije, posebno u područjima koja se znatno oslanjaju na turizam i općenito na izravno poslovanje s potrošačima. To uključuje rizik od povećanja nejednakosti unutar Cipra. U kombinaciji s rizikom od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, trenutačna situacija zahtijeva ciljane odgovore politika.

               (10)Cipar je 7. svibnja 2020. dostavio svoj Nacionalni program reformi za 2020. te Program stabilnosti za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (11)Na Cipar se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu.

               (12)Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2020. predviđa pogoršanje ukupnog salda sa suficita od 1,7 % BDP-a u 2019. na deficit od 4,3 % BDP-a u 2020. Predviđa se smanjenje deficita na 0,4 % BDP-a u 2021. Nakon što se 2019. smanjio na 95,5 % BDP-a prema Programu stabilnosti za 2020. predviđa se da će se udio duga opće države u BDP-u u 2020. povećati na 116,8 %. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe izrazita neizvjesnost zbog pandemije bolesti COVID-19. Osim toga, proračunske projekcije temelje se na rizicima koji su specifični za Cipar, a to su eksplicitne nepredviđene obveze i potencijalne potrebe za financiranjem javnih bolnica tijekom prvih godina provedbe nacionalnog sustava zdravstvenog osiguranja.

               (13)Kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 i u okviru koordiniranog pristupa Unije, Cipar je donio proračunske mjere za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničavanje pandemije i pružanje pomoći najpogođenijim građanima i sektorima. Prema programima stabilnosti za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 4,4 % BDP-a. Mjere uključuju jačanje zdravstvenih usluga dodatnim iznosom proračunskih sredstava od najviše 0,5 % BDP-a, subvencioniranje plaća kako bi se zaposlenici zadržali na platnoj listi u slučaju obustave poslovanja (2,7 % BDP-a) i potporu dohotku za mala poduzeća i samozaposlene osobe (0,3 % BDP-a). Osim toga, Cipar je najavio mjere koje će pridonijeti potpori likvidnosti poduzeća bez izravnog učinka na proračun, uključujući npr. odgodu plaćanja PDV-a u razdoblju od dva mjeseca. Mjere koje je Cipar poduzeo općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije o koordiniranom gospodarskom odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19. Puna provedba tih mjera uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija, kada to gospodarski uvjeti dopuste, pridonijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjoročnom razdoblju.

               (14)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2020., ne bude li promjene u politikama, predviđa se da će saldo opće države Cipra iznositi –7 % BDP-a u 2020. i –1,8 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga u BDP-u dosegnuti 115,7 % u 2020. i 105 % u 2021.

               (15)Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora zbog neusklađenosti Cipra s pravilom o dugu u 2019. i najavljenog premašenja referentne vrijednosti deficita od 3 % BDP-a u 2020. Općenito upućuje na zaključak da bi se kriterij duga, kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/1997 trebalo smatrati ispunjenim, dok je kriterij deficita neispunjen.

               (16)Cipar je reagirao na pandemiju bolesti COVID-19 donošenjem niza mjera za ublažavanje gospodarskih učinaka krize. Vlada je 15. ožujka 2020. predložila program financijske potpore za zaštitu javnog zdravlja i osiguranje gospodarskog opstanka poduzeća i poslodavaca. U okviru programa predviđeno je 100 milijuna EUR financijske potpore zdravstvenom sektoru za borbu protiv pandemije, što obuhvaća zapošljavanje dodatnog medicinskog osoblja, sestrinskoga kadra i pomoćnog osoblja te sredstva za opremu i infrastrukturu. Programom se utvrđuje niz mjera za potporu poduzećima povećanjem likvidnosti, npr. programima potpore za poduzeća i samozaposlene osobe i privremenom obustavom plaćanja PDV-a za poduzeća. Paket uključuje i namjensku potporu u iznosu od 11 milijuna EUR za oporavak turističkog sektora.

               (17)Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 pokazala je da ulaganja treba usmjeriti u poboljšanje i modernizaciju javne zdravstvene skrbi, obnovu kapaciteta i provedbu reforme zdravstva. Novi sustav zdravstvene skrbi pruža bolji pristup uslugama primarne skrbi, odgovarajuće smjernice i liječenje na temelju kliničkih protokola. Pruža i univerzalno pravo pristupa cjenovno pristupačnim zdravstvenim uslugama u kontekstu pandemije bolesti COVID-19. Cipar je donio krizni plan za pandemiju i alocirao dodatne resurse za sprečavanje i ublažavanje posljedica infekcije i širenja. Cipar u srednjoročnom razdoblju treba usmjeriti ulaganja u povećanje učinkovitosti, pristupačnosti i ukupne otpornosti zdravstvenog sustava. Alokacijom dodatnih sredstava u zdravstveni sustav sprečava se budući manjak medicinskog osoblja, nužne medicinske opreme i infrastrukture. Planirana neometana provedba zdravstvene reforme ključna je za osiguravanje pristupa zdravstvenoj skrbi i univerzalnom zdravstvenom osiguranju. Digitalna rješenja u zdravstvu i nove aplikacije ubrzali bi uvođenje usluga e-zdravstva i poboljšali konzultacije na daljinu i mehanizme upozoravanja. Od ključne su važnosti politike koje poboljšavaju bolničke kapacitete, radne uvjete zdravstvenih radnika i osiguravaju uporabu osobne zaštitne opreme, testiranja, lijekova i medicinskih proizvoda. Imajući u vidu demografske promjene, ključno je integrirati dugotrajnu skrb, primarnu skrb i skrb u zajednici kako bi se zaštitile najugroženije skupine, uključujući osobe s invaliditetom.

               (18)Nakon kontinuiranih pozitivnih kretanja na tržištu rada posljednjih godina, Cipar će se zbog zdravstvene krize suočiti s problematičnim razinama zaposlenosti. Potrebni su dodatni napori za maksimalno smanjenje socioekonomskog učinka krize. Cipar je već donio hitne mjere, uključujući programe skraćenog radnog vremena i proširenje naknada za nezaposlenost na samozaposlene osobe. Bit će važno održati zaposlenost i osigurati provedbu najavljenih mjera, uz blisko savjetovanje sa socijalnim partnerima. Ključno će biti ojačati kapacitete javnih službi za zapošljavanje zapošljavanjem stalnog osoblja, posebno očuvanjem radnih mjesta savjetnika za zapošljavanje zaposlenih na određeno vrijeme, čiji ugovori istječu u drugoj polovini 2020. Time će se izbjeći dodatno opterećenje službi i pružiti učinkovita potpora nedavno nezaposlenim osobama i drugim ugroženim skupinama, kao što su mladi koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju, dugotrajno nezaposlene osobe i osobe s invaliditetom. Potrebno je posvetiti posebnu pozornost potpori prijelazu iz škole na posao i informiranju mladih s obzirom na to da bi se osobe koje su nedavno završile školovanje mogle suočiti s dodatnim poteškoćama pri traženju posla.

               (19)Kako bi se osigurao brz oporavak gospodarstva u kontekstu pandemije bolesti COVID-19, potrebno je donijeti odgovarajuće mjere za ublažavanje socijalnih učinaka i potporu dohotku kućanstava. Prema Komisijinoj prognozi, očekuje se porast nezaposlenosti na 8,6 % u 2020. i oporavak na 7,5 % u 2021. Očekuje se znatno smanjenje vanjske potražnje za uslugama jer će turistički sektor vjerojatno biti posebno teško pogođen krizom. Trebalo bi osigurati primjerenu nadoknadu dohotka za sve pogođene radnike i samozaposlene osobe, uključujući one koji imaju problema s pristupom socijalnoj zaštiti. Sustavi socijalne zaštite trebaju zaštititi zaposlene, samozaposlene i nezaposlene osobe. Potrebno je ojačati cjelokupni sustav socijalne zaštite kako bi se spriječilo povećanje siromaštva i nejednakosti, posebno zaštitom osoba u najnestabilnijim situacijama, uključujući djecu, neaktivne osobe, neprijavljene radnike i osobe migrantskog podrijetla.

               (20)Uz sudjelovanje socijalnih partnera, iznimno je važno promicati fleksibilne radne uvjete, posebno rad na daljinu. Kratkoročno će se time pružiti potpora radnicima koji se nepredviđeno moraju skrbiti za djecu i druge uzdržavane osobe, a dugoročno će se olakšati povratak na tržište rada velikog udjela žena koje su trenutačno neaktivne zbog obveza skrbi prema drugima. Budući da su starije osobe i osobe koje boluju od kroničnih bolesti zbog virusa izložene povećanom riziku od teških oboljenja, iznimno je važno ulagati u kvalitetne usluge dugotrajne skrbi kako bi se osiguralo njihovo kontinuirano funkcioniranje i učinkovitost u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju.

               (21)Potrebno je poboljšati kvalitetu, učinkovitost i relevantnost obrazovanja i osposobljavanja na tržištu rada kako bi se osigurao njegov brz oporavak. Stjecanje odgovarajućih vještina još je važnije u vrijeme kada bi sve više zaposlenih moglo ostati bez posla i kad se treba pripremiti za promjenu posla. Ograničenja mobilnosti dodatno su istaknula probleme niske razine digitalnih vještina na Cipru. To se negativno odražava na aktivnosti na internetu, kao što su rad na daljinu, učenje na daljinu i korištenje usluga e-zdravstva. Temelji kvalitetnog digitalnog obrazovanja i učenja na daljinu su jednak pristup informatičkoj infrastrukturi i internetu, uključujući za učenike u nepovoljnom položaju, te kvalificirani nastavnici. Kako bi se riješio problem slabih ishoda obrazovanja i osposobljavanja te općenito poboljšale vještine, ključno je nastaviti s obrazovnom reformom te ulagati u rješenja za digitalno učenje, učenje kroz rad i osposobljavanje naučnika te u razvoj kompetencija nastavnika i predavača za učinkovito korištenje informatičkih alata. Ima prostora za rješavanje problema nezadovoljavajućih rezultata u stjecanju osnovnih vještina te povećanje sudjelovanja u obrazovanju odraslih. Programi prekvalifikacija mogli bi se, radi što bržeg uvođenja, najprije odvijati putem interneta, a zatim i uz fizičku prisutnosti, nakon suzbijanja pandemije.

               (22)Tijekom i nakon krize jesu i bit će potrebna i znatna sredstva za potporu poduzećima. Odgovarajući pristup financiranju i likvidnosti ključan je za nastavak rada i očuvanje radnih mjesta, posebno za mala i srednja poduzeća. Pri osmišljavanju i provedbi tih mjera potrebno je uzeti u obzir otpornost bankarskog sektora. Cipar je proveo poseban program potpore malom poduzetništvu kojim se subvencionira isplata plaća poduzećima s najviše pet zaposlenika. Pritisak će olakšati i obustava plaćanja povećanih doprinosa u nacionalni zdravstveni sustav i odgoda plaćanja poreza (npr. PDV-a). Ključne su brza administrativna koordinacija, praktična potpora i učinkovita komunikacija o potpori dostupnoj MSP-ovima, u suradnji sa strukturama za potporu MSP-ovima i poslovnim organizacijama. Ubrzavanje ugovornih plaćanja javnih tijela isto tako može pridonijeti novčanom toku malih i srednjih poduzeća. Novoosnovanim i rastućim poduzećima mogla bi biti potrebna posebna potpora, primjerice vlasnički udjeli javnih institucija i poticaji za fondove poduzetničkog kapitala za povećanje njihovih ulaganja u ta poduzeća. I dalje je važno provoditi mjere potpore vlasničkom kapitalu pripremljene prije krize (ciparski fond za energiju, fond za zajednička ulaganja).

               (23)Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno ubrzati provedbu i financiranje već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Učinkovita zaštita i korištenje prirodnih resursa zemlje od ključne su važnosti za održiv gospodarski oporavak i rast u budućnosti. Kako bi Cipar ostao privlačna turistička destinacija, potrebno je riješiti izazove prelaska na zelenu energiju, učinkovitog gospodarenja otpadom i vodama te zaštite prirode i biološke raznolikosti. Iako su znatna ulaganja već započela, u tim ih područjima treba pojačati. Cipar se suočava s velikim izazovima u ostvarenju svojeg cilja za 2030. u pogledu emisija stakleničkih plinova koje nisu obuhvaćene sustavom EU-a za trgovanje emisijama. Te izazove treba riješiti planiranjem i pravovremenim donošenjem dodatnih mjera u skladu s nacionalnim energetskim i klimatskim planom. Za takve će mjere biti potrebna ulaganja, posebno u područjima kao što su energija iz obnovljivih izvora, energetska učinkovitost i održivi promet, što također može pomoći u stvaranju snažnog poticaja za zelenu tranziciju. Cipar treba poboljšati i svoj sustav gospodarenja otpadom i kružno gospodarstvo. Stopa stvaranja otpada i dalje je znatno iznad prosjeka EU-a, dok su stope recikliranja i dalje znatno ispod prosjeka EU-a. Vrlo je visoka i stopa odlaganja otpada na odlagališta. Vodoopskrba i odvodnja uglavnom su nedovoljno učinkovite, osobito u urbanim područjima. Suše i nestašica vode iznimno su zabrinjavajuće pojave, a nedonošenje odgovarajućih politika moglo bi utjecati na ruralno gospodarstvo i turizam Cipra. Cipar bi izradom programa za korištenje sredstava iz Fonda za pravednu tranziciju u razdoblju 2021.–2027. mogao lakše odgovoriti na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Cipar. To bi Cipru omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

               (24)Ograničenja mobilnosti uvedena zbog bolesti COVID-19 istaknula su važnost moderne digitalne infrastrukture, univerzalnog pristupa internetu i dostupnosti digitalnih usluga. Ulaganja u digitalno gospodarstvo bila bi ključan poticaj produktivnosti i gospodarskom oporavku nakon krize. Cipar postiže loše rezultate u pokazateljima iz Komisijina indeksa digitalnog gospodarstva i društva za 2020. Samo 45 % Ciprana u dobi od 16 do 74 godine ima barem osnovne digitalne vještine te je udio stručnjaka informacijskih i komunikacijskih tehnologija u ukupnoj radnoj snazi i dalje nizak u usporedbi s prosjekom EU-a (2,7 % u odnosu na 3,9 %), što ograničava potencijal digitalnog gospodarstva. Niska je razina komunikacije putem interneta između javnih tijela i građana, tj. samo 51 % Ciprana komunicira putem interneta. Razina e-trgovine (tj. MSP-ovi koji prodaju na internetu, promet e-trgovine i prekogranična prodaja na internetu) poboljšava se (31,8 u 2019. u odnosu na 29,4 u 2018.), ali i dalje je ispod prosjeka EU-a od 40,1 (od 100).

               (25)Cipar može dodatno poboljšati svoj istraživački i inovacijski sustav radi rasta produktivnosti i potrebne digitalne i ekološke tranzicije nakon pandemije. Slab kapacitet poduzeća za integraciju istraživanja i inovacija koči konkurentnost Cipra. Poboljšana suradnja između akademske zajednice i poslovnog sektora i komercijalizacija rezultata istraživanja i dalje su najveće usko grlo koje je potrebno hitno riješiti. Međutim, obećavajuće su nedavno donesene mjere kao što je osnivanje novog ministarstva za istraživanje i inovacije i imenovanje novog zamjenika ministra za istraživačku, inovacijsku i digitalnu politiku te nova nacionalna strategija za istraživanje i inovacije za razdoblje 2019.–2023. kojom se utvrđuje viši cilj intenziteta istraživanja i inovacija od 1,5 % BDP-a do 2023. (porast u odnosu na sadašnjih 0,56 %).

               (26)Rješavanje problema agresivnog poreznog planiranja ključno je za poboljšanje učinkovitosti i pravednosti poreznih sustava, kako je navedeno u preporuci za europodručje 2020. Zbog učinaka prelijevanja koji proizlaze iz strategija agresivnog poreznog planiranja, propise Unije potrebno je dopuniti koordiniranim nacionalnim mjerama. Gospodarski dokazi upućuju na zaključak da se porezna pravila Cipra koriste za agresivno porezno planiranje. Cipar poduzima korake za rješavanje tog problema provedbom međunarodnih i europskih inicijativa te poduzimanjem dodatnih nacionalnih mjera. Međutim, obilježja sustava kao što su nepostojanje poreza po odbitku na dividende, kamate i licencije koje poduzeća sa sjedištem u Cipru isplaćuju rezidentima trećih zemalja i pravila o rezidentnosti za potrebe poreza na dobit i dalje omogućavaju agresivno porezno planiranje. Sustav poreznih odbitaka troškova vlasničkog kapitala potrebno je pomno pratiti. Naposljetku, OECD je istaknuo da bi se program naturalizacije ulagača na Cipru na temelju izuzeća i program boravišta na temelju ulaganja potencijalno mogli lako zlorabiti.

               (27)Učinkovito pravosuđe i dalje je ključan čimbenik privlačnog gospodarstva koje pogoduje ulaganjima i poslovanju te će ono biti temelj procesa oporavka. Ozbiljne neučinkovitosti u pravosudnom sustavu i dalje negativno utječu na izvršavanje ugovora i sprečavaju brzo rješavanje građanskih i trgovačkih predmeta. Najavljene su brojne reforme radi rješavanja najvažnijih problema u pravosudnom sustavu Cipra, posebice zastarjelih propisa o parničnom postupku i digitalizacije sudova, rješavanja velikog broja neriješenih predmeta i nedovoljne cjeloživotne izobrazbe sudaca, no napredak je i dalje spor.

               (28)Jačanje otpornosti i učinkovitosti javne uprave ključno je za brzu i učinkovitu provedbu mjera oporavka od pandemije bolesti COVID-19 na Cipru. Kako bi se uklonila uska grla koja sprečavaju dosljednu provedbu, ulaganja i pružanje usluga u Cipru, potrebno je poboljšati koordinaciju tijela središnje i lokalne vlasti te riješiti problem rascjepkanosti i neučinkovitosti na lokalnoj razini. Ubrzanje digitalizacije javne uprave ključno je za kontinuitet njezina poslovanja, kao i kontinuiran i učinkovit pristup javnim uslugama za građane i poduzeća.

               (29)Iako se ove preporuke prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za Cipar iz 2019. koje je Vijeće usvojilo 9. srpnja 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za uklanjanje srednjoročnih do dugoročnih strukturnih nedostataka. Te su preporuke i dalje relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom godišnjeg ciklusa europskog semestra sljedeće godine. Isto vrijedi i za preporuke koje se odnose na investicijske politike. O tim potonjim preporukama trebalo bi voditi računa pri izradi strateških programa financiranja kohezijske politike nakon 2020., uključujući i pri izradi mjera ublažavanja i strategija izlaska iz aktualne krize.

               (30)Zaštita ukupne stabilnosti bankarskog sustava i upravljanje rizicima za financijsku stabilnost ključni su za prevladavanje krize uzrokovane bolešću COVID-19 i potporu gospodarstvu. Iako se stabilnost bankarskog sektora posljednjih godina znatno poboljšala, pandemija stvara pritisak na banke zbog povećanja kreditnog rizika i pritisaka na profitabilnost i kapitalizaciju. Slabosti i izazovi proizlaze iz prezaduženog privatnog sektora i visoke razine neprihodonosnih kredita, što ograničava opseg kreditne potpore. Ciparski bankarski sektor još uvijek ima drugi najveći omjer neprihodonosnih kredita u europodručju. Stoga je smanjenje neprihodonosnih kredita i dalje prioritet, posebno za rješavanje „naslijeđenih neprihodonosnih kredita” koji su bili dospjeli prije početka krize uzrokovane bolešću COVID-19. Za postizanje tog cilja ključan je napredak društva za upravljanje imovinom u državnom vlasništvu (KEDIPES), među ostalim u pogledu njegova organizacijskog modela i strategije. Programom ESTIA nastoji se pružiti potpora i zaštita ugroženim dužnicima, ali važno je uskladiti te ciljeve s poboljšanjem kulture plaćanja. U tom pogledu bi jačanje naplate potraživanja i promicanje primjene stečajnog okvira pridonijelo održivom rješavanju problema neprihodonosnih kredita. Osim toga, i dalje je važno smanjiti zaostatke u izdavanju vlasničkih listova strukturnim rješavanjem nedostataka sustava za promet nekretninama (tj. izdavanje i prijenos vlasničkih listova).

               (31)Kontinuirani napori za jačanje okvira za sprječavanje i sankcioniranje korupcije ključni su za oporavak nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 i učinkovitu, odgovornu i transparentnu dodjelu i raspodjelu sredstava i resursa. Iako se akcijski plan protiv korupcije već provodi, još se čeka donošenje ključnih mjera i propisa, posebno nacrta zakonâ o povećanju transparentnosti u javnom odlučivanju, o osnivanju neovisnog tijela za borbu protiv korupcije, o izvješćivanju o korupciji te o zaštiti zviždača. Odredbe o proračunskoj neovisnosti Državnog odvjetništva, razdvajanju funkcija i postupcima zapošljavanja još nisu dovršene.

               (32)Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju gospodarskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može pridonijeti održivom gospodarstvu. Države članice su u svojim nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja. Osigura li punu provedbu preporuka navedenih u nastavku, Cipar će pridonijeti napretku u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji zajamči konkurentna održivost.

               (33)Bliska koordinacija gospodarstava u ekonomskoj i monetarnoj uniji ključna je za brz oporavak od gospodarskih posljedica bolesti COVID-19. Kao država članica čija je valuta euro te uzimajući u obzir najnovije političke smjernice Euroskupine, Cipar bi se trebao pobrinuti da njegove politike i dalje budu u skladu s preporukama za europodručje i da budu usklađene s preporukama za ostale države članica europodručja.

               (34)Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Cipra i objavila je u Izvješću za Cipar za 2020. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2020. i Nacionalni program reformi za 2020. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Cipru prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Cipru nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (35)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2020. i njegovo je mišljenje
                  8
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (36)Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje je provela Komisija i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. U ovim se preporukama vodilo računa o tome da je potrebna pomoć u borbi protiv pandemije i olakšanju gospodarskog oporavka prvi korak u pravcu korekcije neravnoteža. Preporuke koje se izravno odnose na makroekonomske neravnoteže koje je Komisija utvrdila u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 3. i 4.

               PREPORUČUJE da Cipar u 2020. i 2021. poduzme djelovanje kojemu je cilj:

               1.U skladu s općom klauzulom o odstupanju, poduzeti sve potrebne mjere za djelotvoran odgovor na pandemiju, održavanje gospodarstva i potporu oporavku koji će uslijediti. Ako to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike kojima će se ostvariti oprezni srednjoročni fiskalni položaj i osigurati održivost duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Ojačati otpornost i povećati kapacitet zdravstvenog sustava za kvalitetne i cjenovno pristupačne usluge, među ostalim poboljšanjem radnih uvjeta zdravstvenih radnika.

               2.Osigurati primjerenu nadoknadu dohotka i pristup socijalnoj zaštiti za sve. Ojačati javne službe za zapošljavanje, promicati fleksibilne radne uvjete i povećati važnost obrazovanja i osposobljavanja na tržištu rada.

               3.Osigurati pristup financiranju i likvidnosti, posebno za mala i srednja poduzeća. Ubrzati provedbu i financiranje već razrađenih projekata javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, prije svega čistu i učinkovitu proizvodnju energije, gospodarenje otpadom i vodama, održivi promet, digitalizaciju, istraživanje i inovacije.

               4.Pojačati mjere za uklanjanje obilježja poreznog sustava koja mogu olakšati agresivno porezno planiranje fizičkim osobama i multinacionalnim poduzećima. Poboljšati učinkovitost i digitalizaciju pravosudnog sustava i javnog sektora.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)

                        SWD(2020) 512 final.

                     (4)

                        SL C 301, 5.9.2019., str 117.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. Ožujka 2020. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1301/2013, Uredbe (EU) br. 1303/2013 i Uredbe (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.) i Uredba Europskog parlamenta i Vijeća (EU) 2020/558 od 23. travnja 2020. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1301/2013 i Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera za osiguravanje iznimne fleksibilnosti pri upotrebi europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

                     (8)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.