title: Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Bugarske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Bugarske za 2020. 2020/C 282/02

text:
               26.8.2020

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 282/8

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 20. srpnja 2020.
      o Nacionalnom programu reformi Bugarske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Bugarske za 2020.
      (2020/C 282/02)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu je utvrđeno da je Bugarska jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

                  (2)

                  Izvješće za Bugarsku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Bugarske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Bugarske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020. Izvješće sadržava i detaljno preispitivanje u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, čiji su rezultati također objavljeni 26. veljače 2020. Komisija je na temelju analize zaključila da u Bugarskoj više ne postoje makroekonomske neravnoteže. Posljednjih godina slabe točke u financijskom sektoru prate visoka zaduženost i neprihodonosni krediti u korporativnom sektoru. Utvrđeno je da Bugarska više nema neravnoteža jer su se zahvaljujući dosljednim mjerama politike i povoljnom makroekonomskom okružju rizici i slabe točke dodatno smanjili.

                  (3)

                  Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

                  (4)

                  Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

                  (5)

                  Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

                  (6)

                  Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

                  (7)

                  Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da je u zdravstvenom sektoru potrebna pripravnost za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

                  (8)

                  Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova („ESI fondovi”) mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Bugarska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

                  (9)

                  Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će biti neravnomjerno raspoređene u bugarskim regijama zbog različitih uzoraka specijalizacije, posebno u regijama koje se znatno oslanjaju na izravno poslovanje s potrošačima. To uključuje znatan rizik od povećanja regionalnih razlika u Bugarskoj i nastavka već uočenog trenda povećanja nejednakosti između glavnog grada i ostatka zemlje te između urbanih i ruralnih područja. Među ostalim zbog rizika od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, na postojeću je situaciju nužno odgovoriti ciljanim politikama.

                  (10)

                  Bugarska je 30. travnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020. i svoj Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (11)

                  Bugarska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (12)

                  Vlada u svojem Programu konvergencije za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 2,1 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 3,1 % BDP-a u 2020. Prema Programu konvergencije za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 20,4 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 28,5 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

                  (13)

                  Bugarska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu konvergencije za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 1,3 % BDP-a. Mjere uključuju veću potrošnju na zdravstvenu zaštitu i socijalne usluge te program potpore zapošljavanju u sektorima u poteškoćama. Osim toga, Bugarska je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu konvergencije za 2020. procjenjuju na 0,6 % BDP-a. Te mjere uključuju jamstva Bugarske razvojne banke u državnom vlasništvu i odgode plaćanja poreza na dobit. Mjere koje je Bugarska poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

                  (14)

                  Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Bugarskoj deficit opće države iznositi 2,8 % BDP-a u 2020. te 1,8 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. i 2021. ostati ispod 60 %.

                  (15)

                  Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Bugarska u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Na temelju ocjene svih relevantnih čimbenika u tom je izvješću zaključeno da je kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 ispunjen.

                  (16)

                  Bugarska je 13. ožujka 2020. proglasila izvanredno stanje od 13. ožujka 2020. do 13. travnja 2020., koje je naknadno produljeno do 13. svibnja 2020., a potom zamijenjeno izvanrednim stanjem epidemije do 14. lipnja 2020. Bugarski parlament 6. travnja 2020. usvojio je prijedlog Vlade o izmjenama državnog proračuna za 2020. U novom je proračunu predviđen deficit državnog proračuna od 3,5 milijardi BGN (2,9 % BDP-a) zbog većih rashoda za krizne mjere i očekivanog smanjenja prihoda za 2,4 milijarde BGN. Predviđa se peterostruko povećanje gornje granice novog duga koji Vlada može izdati, s 2,2 milijarde BGN na 10 milijardi BGN. Kako bi pružila potporu zdravstvenom sustavu i odgovorila na socioekonomske posljedice pandemije, Bugarska je u okviru više operativnih programa koji se financiraju iz ESI fondova u razdoblju 2014. – 2020. mobilizirala financijski paket u ukupnoj vrijednosti od više od 870 milijuna BGN.

                  (17)

                  Bugarska je na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 odgovorila uvođenjem mjere potpore za zapošljavanje na temelju koje se država obvezuje plaćati 60 % dohotka radnika i povezanih doprinosa za socijalno osiguranje u razdoblju do tri mjeseca, pod uvjetom da poslodavac plati preostalu razliku i obveže se zadržati radnike u radnom odnosu. Poslodavac je također obvezan zadržati radni odnosi tijekom daljnjeg razdoblja koje je barem jednako razdoblju obuhvaćenom subvencijom. Među poduzećima koja ispunjavaju uvjete za korištenje te mjere ona su iz sektora izravno pogođenih ograničenjima nametnutima zbog izvanrednog stanja. Uvjete ispunjavaju i poduzeća iz drugih sektora koja mogu dokazati da su tijekom određenog razdoblja u ožujku 2020. imala pad prihoda od 20 % u odnosu na ožujak 2019., kako je utvrđeno u Dekretu br. 55 od 30. ožujka 2020.

                  (18)

                  Kapital Bugarske razvojne banke povećan je za 700 milijuna BGN radi potpore likvidnosti gospodarstva. Iznos od 500 milijuna BGN dodijeljen je bankama za portfeljna jamstva kako bi se poduzećima osigurali fleksibilniji uvjeti poslovnih kredita, a iznos od 200 milijuna BGN za jamstva za beskamatne kredite u iznosu do 4 500 BGN za osobe na prisilnom neplaćenom dopustu ili samozaposlene osobe. Bugarska razvojna banka provest će i program jamstava u iznosu od 100 milijuna EUR za kreditiranje malih i srednjih poduzeća („MSP-ovi”), koji će se financirati putem operativnog programa „Inovacije i konkurentnost” u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj. Upravitelj bugarskog Fonda za financijske instrumente preispitao je portfelj fonda i prilagođava njegove instrumente za potporu poduzetništvu trenutačnoj gospodarskoj situaciji. Kako bi se smanjili negativni učinci ograničenja na građane i poduzetnike, Bugarska narodna banka uvela je paket mjera u vrijednosti od 9,3 milijarde BGN, čiji je cilj održavanje otpornosti bankarskog sustava i povećanje njegove fleksibilnosti.

                  (19)

                  Bugarsko je gospodarstvo teško pogođeno krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, koja je utjecala i na uslužni i na proizvodni sektor. Negativan učinak dodatno su pogoršali pad potražnje i ponude te poremećaji u globalnim lancima vrijednosti. Mjere koje Vlada poduzima u izvanrednoj situaciji mogu pomoći u ublažavanju posljedica krize, ali ključno je da ih brzo i učinkovito provede kako bi se očuvala radna mjesta i poboljšala likvidnost poduzeća, posebno MSP-ova, i osoba koje obavljaju samostalnu djelatnost. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. U skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Bugarska je ukinula zabrane izvoza osobne zaštitne opreme i uspostavila „zelene trake” za brze kontrole na graničnim prijelazima.

                  (20)

                  Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 dodatno je opteretila bugarski zdravstveni sustav, koji već karakteriziraju problemi ograničenog pristupa zbog niske razine javnog financiranja, ograničene pokrivenosti zdravstvenim osiguranjem, malog, iako rastućeg, broja medicinskih sestara/tehničara i neravnomjerne regionalne raspoređenosti zdravstvenih radnika. Stoga ima prostora za jačanje opće otpornosti, dostupnosti i kapaciteta bugarskog zdravstvenog sustava. Bolnice bi rasteretilo kad bi se zdravstvena zaštita (opća i specijalistička) više pružala u ambulantnom okružju, među ostalim primjenom telekonzultacija, a testiranje i liječenje trebali bi biti dostupni svima, neovisno o statusu zdravstvenog osiguranja. U cijeloj bi državi trebalo osigurati pravilan pristup zdravstvenim djelatnicima i njihovim uslugama, koji bi odgovarao potrebama stanovništva. Integracija primarne i dugotrajne skrbi te skrbi u zajednici ključna je za starije osobe i najranjivije skupine.

                  (21)

                  Prema proljetnoj prognozi Komisije iz 2020. očekuje se da će nezaposlenost narasti na 7,0 % u 2020. i smanjiti se na 5,8 % u 2021. Od početka izvanrednog stanja nezaposlenost je brzo rasla u sektorima trgovine, usluga smještaja i prehrane te proizvodnim sektorima, u velikim gradovima i među osobama s osnovnim i srednjim obrazovanjem. Vlada je poduzela mjere za zaštitu radnih mjesta, primjerice programe skraćenog radnog vremena, koje bi trebalo brzo provesti i dodatno poboljšati. Trenutačna situacija nalaže da se u suradnji sa socijalnim partnerima pruži sveobuhvatna potpora poslodavcima i radnicima, uključujući samozaposlene osobe, kako bi se spriječio daljnji gubitak radnih mjesta. Potrebno je ojačati kapacitete i mjere koje provodi Agencija za zapošljavanje kako bi se smanjili negativni učinci na tržište rada. Za vraćanje ljudi na posao bit će potrebno uložiti dodatne napore u aktivaciju, usavršavanje i prekvalifikaciju te istodobno pripremiti radnu snagu za izazove i mogućnosti digitalizacije. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 mogla bi znatno utjecati i na neformalno zaposlene radnike, koji imaju ograničen pristup zdravstvenim uslugama i socijalnoj zaštiti. Ciljanim mjerama politike moglo bi se spriječiti daljnje osiromašenje nezaštićenih radnika i najranjivijih skupina te poboljšati njihove životne uvjete tijekom oporavka.

                  (22)

                  Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 puno jače utječe na ranjive skupine i pogoršava postojeće socijalne probleme. Udio osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti bio je visok i prije krize, posebno među djecom, starijim osobama, osobama s invaliditetom i Romima, a socijalni transferi imali su tek ograničen učinak na smanjenje siromaštva. Dohodovna nejednakost bila je među najvišima u Uniji, a porezni sustavi i sustavi naknada imali su jedan od najslabijih učinaka na njezino smanjenje. Kriza zahtijeva uvođenje mjera kojima će se ispraviti nedostaci utvrđeni prethodnih godina, posebno u sustavu minimalnog dohotka, koji je među najmanje adekvatnim sustavima u Uniji za pomoć korisnicima da izađu iz siromaštva. I dalje su aktualni problemi osiguravanja socijalne zaštite svih građana, uključujući radnike s nestandardnim ugovorima, samozaposlene osobe i kućanstva s niskim dohotkom, osiguravanja potpore dohotku, hrane i odgovarajućih socijalnih usluga te pružanja hitnog smještaja i potpore beskućnicima. Reforma socijalnih usluga pridonijela bi stabilizaciji sustava, a bolja suradnja među zdravstvenim i socijalnim službama omogućila bi pružanje veće pomoći osobama koje se ne mogu brinuti o sebi i osobama s invaliditetom. Mnogim romskim kućanstvima, koja su i prije krize živjela u velikom siromaštvu, potrebne su usluge medijacije te osnovne usluge i potpora.

                  (23)

                  Bolje obrazovanje i osposobljavanje te kvalificiranija radna snaga uvelike bi pridonijeli oporavku i ostvarenju uključivog i održivog rasta u srednjoročnom razdoblju. Bugarska treba dodatno poboljšati kvalitetu, uključivost i relevantnost obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada. Bugarska je među državama članicama u kojima socioekonomski status najsnažnije utječe na ishode učenja. I dalje ima poteškoća s uključivanjem Roma u obrazovanje, a stopa ranog napuštanja školovanja posebno je visoka među Romima i u ruralnim područjima. Ukupna razina digitalnih vještina niska je u dobnoj skupini od 16 do 74 godine, kao i u skupini mladih u dobi od 16 do 19 godina. Poboljšanjem digitalnih vještina, primjerice kvalifikacijama i nastavnim planovima s većim naglaskom na digitalnim vještinama, olakšala bi se prilagodba promjenama na tržištu rada uzrokovanima digitalizacijom i potrebi za digitalnim radom na daljinu. S druge strane, još 11 % učenika nema računalo ni pristup internetu, ili jedno od navedenoga, a 2 000 učitelja nema računalo. Trenutačni razmjeri učenja na daljinu stoga bi mogli pogoršati već velike nejednakosti u obrazovanju i osposobljavanju, unatoč nekim nedavno poduzetim mjerama potpore. Daljnji napori na poboljšanju digitalnog znanja svih učenika i njihova pristupa odgovarajućoj tehničkoj infrastrukturi imali bi pozitivan dugotrajan učinak na njihov pristup obrazovanju, posebno kada je riječ o ranjivim skupinama, uključujući Rome, i tako doprinijelo smanjenju visoke stope napuštanja školovanja u tim skupinama.

                  (24)

                  Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 istaknula je stratešku važnost učinkovite javne uprave i digitalne uprave koja dobro funkcionira, uključujući e-zdravstvo i e-nabavu. Unija je podržala reforme u tom području, ali se one presporo provode, što je negativno utjecalo na učinkovitost javnog sektora tijekom razdoblja ograničenja kretanja. Bugarska, dakle, zaostaje u pružanju e-usluga i trebalo bi građane i poduzeća potaknuti da ih koriste. Treba također u potpunosti riješiti pitanja kibersigurnosti i sigurnosti kritične infrastrukture. Učinkovita javna uprava bit će ključna za osiguravanje pravodobne i učinkovite provedbe mjera oporavka. Suradnja i koordinacija na svim razinama uprave, među ostalim u području ugovora o javnoj nabavi, koncesija i nadzora tržišta, i dalje su posebno važni. Veća predvidljivost i stabilnost regulative, učinkovita kontrola nad provedbom politika i smanjenje administrativnog opterećenja poboljšali bi poslovno okružje i potaknuli ulaganja, što bi ubrzalo oporavak.

                  (25)

                  Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 dodatno je naglasila važnost digitalizacije i inovacija, u kojima Bugarska, a posebno njezini MSP-ovi, ostvaruju rezultate znatno ispod prosjeka Unije. Važan aspekt tog problema spektar je koji se planira dodijeliti u pionirskim pojasevima za 5G, koji nije dovoljan za pravodobno i učinkovito pružanje 5G usluga. Još nisu riješeni poznati problemi u sustavu istraživanja i visokog obrazovanja, kao što su rascjepkanost, niska razina financiranja i ograničen prijenos znanja i tehnologije. Osim toga, među svim gospodarstvima u Uniji Bugarska upotrebljava najviše resursa i energije te proizvodi najviše emisija stakleničkih plinova, a prema bugarskom nacionalnom energetskom i klimatskom planu za lakši prelazak na klimatsku neutralnost potrebna su znatna ulaganja.

                  (26)

                  Nastojanja da se riješe problemi visokog energetskog intenziteta, znatnog oslanjanja na fosilna goriva i neučinkovite uporabe energije i resursa u Bugarskoj u početnoj su fazi. U nacionalnom energetskom i klimatskom planu naglašava se obveza dekarbonizacije bugarskoga gospodarstva do 2050. u kontekstu europskog zelenog plana, ali se navodi i namjera da se Bugarska nastavi oslanjati na domaće izvore lignita do 2050. i nakon toga. Pokrivenost i kvaliteta prometne infrastrukture u Bugarskoj i dalje su ispod prosjeka Unije, a transeuropska prometna mreža još nije dovršena. Mreža multimodalnih platformi, neke željezničke i cestovne dionice te europski sustavi upravljanja željezničkim prometom i inteligentni prometni sustavi i dalje su nedovoljno razvijeni. Potrebno je riješiti znatne probleme zaštite okoliša jer utječu na održivi rast i stvaraju dodatne zdravstvene rizike tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19. Bugarska je među državama članicama s najvećim brojem smrtnih slučajeva povezanih s onečišćenjem, a gospodarenje otpadom te usklađenost s obvezama prikupljanja i pročišćavanja komunalnih otpadnih voda predstavljaju izazov. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Bugarskoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Bugarsku za 2020. To bi Bugarskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

                  (27)

                  Pravilno funkcioniranje okvira za nesolventnost važno je za oporavak realnog gospodarstva od krize uzrokovane bolešću COVID-19, koja bi mogla dovesti do znatnog porasta stečajeva. Takav bi okvir ubrzao i sanaciju neprihodonosnih kredita, čime bi se spriječila njihova daljnja akumulacija. Osim toga, neučinkovit okvir za nesolventnost rezultira sporim i skupim postupcima u slučaju nesolventnosti. U lipnju 2019. donesen je plan za uklanjanje nedostataka utvrđenih u okviru za nesolventnost. Bugarska je započela njegovu provedbu i priprema daljnje korake, uključujući izmjene zakonodavstva i aktivnosti izgradnje kapaciteta.

                  (28)

                  Bugarska je 2019. donijela nekoliko zakona radi prenošenja direktiva (EU) 2015/849 (7) i (EU) 2018/843 (8) Europskog parlamenta i Vijeća (četvrte i pete direktive o sprečavanju pranja novca), koji se još nisu počeli provoditi. Nedavno dovršena nacionalna procjena rizika upućuje na slabosti koje je potrebno hitno ublažiti kako bi se spriječilo pranje novca i financiranje terorizma. Još nisu pravilno procijenjeni rizici programa ulaganja povezani s državljanstvom i s virtualnom imovinom. Mjere treba osmisliti i provesti tako da obvezani subjekti učinkovito primjenjuju okvir za sprečavanje pranja novca. Učinkovitost provedbe i izvršenja okvira za sprečavanje pranja novca dosad je bila ograničena, a financijske se informacije nedovoljno upotrebljavaju.

                  (29)

                  Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

                  (30)

                  Bugarske su banke općenito profitabilne i dobro kapitalizirane. Unatoč određenom smanjenju posljednjih godina, bruto udio neprihodonosnih kredita i predujmova i dalje je među najvišima u Uniji (7,2 % u trećem tromjesečju 2019.), posebno u nefinancijskim društvima i domaćim bankama, zbog čega je važno ulagati daljnje napore u promicanje funkcionalnog sekundarnog tržišta neprihodonosnih kredita. Izdvajanje rezervacija za neprihodonosne kredite u padu je od kraja 2018., a u nekim je slučajevima popraćeno nedovoljnim izdvajanjem rezervacija za postojeće neprihodonosne kredite s velikim prekoračenjem dospijeća plaćanja. Sveobuhvatnom ocjenom koju je provela Europska središnja banka otkrivena je potreba za povećanjem kapitala u dvjema bankama. Dokapitalizacija se dovršava. Banke bi uz osiguravanje više likvidnih sredstava radi ublažavanja učinka krize uzrokovane bolešću COVID-19 i obnove gospodarskog rasta trebale provoditi procjene kreditnog rizika, razborite kreditne standarde i prakse vrednovanja te točno izvješćivati o svim pogoršanjima kvalitete imovine.

                  (31)

                  Komisija u kontekstu Mehanizma suradnje i provjere prati napredak Bugarske u području reforme pravosuđa i borbe protiv korupcije. Kao rezultat toga navedena područja dosad nisu bila obuhvaćena preporukama za Bugarsku, ali su važna za razvoj pozitivnog socioekonomskog okružja u toj zemlji. U posljednjem izvješću u okviru Mehanizma suradnje i provjere iz listopada 2019. navodi se da je Bugarska postigla dovoljan napredak da ispuni obveze koje je preuzela u trenutku pristupanja Uniji. Bugarska je provela opsežnu reformu pravnog okvira za borbu protiv korupcije, ali za izgradnju javnog povjerenja potrebno je povećati broj pravomoćnih presuda u slučajevima korupcije na visokoj razini. Prisutan je i niz drugih izazova, kao što su osiguravanje učinkovitosti kaznenih istraga, uravnoteženje radnog opterećenja među sudovima i poboljšanje učinkovitosti lokalnih ureda državnog odvjetništva. Nakon isteka Mehanizma suradnje i provjere, praćenje reformi na nacionalnoj će razini osigurati vijeće za naknadno praćenje, a na razini Unije bit će osigurano u okviru sveobuhvatnog mehanizma vladavine prava i, prema potrebi, europskog semestra.

                  (32)

                  Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Bugarska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

                  (33)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Bugarske i objavila je u izvješću za Bugarsku za 2020. Ocijenila je i Program konvergencije za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Bugarskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Bugarskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (34)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje (9) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

            PREPORUČUJE da Bugarska u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održalo gospodarstvo i pružila potpora oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Mobilizirati odgovarajuća financijska sredstva za jačanje otpornosti, dostupnosti i kapaciteta zdravstvenog sustava te osigurati uravnoteženu regionalnu raspoređenost zdravstvenih radnika, koja odgovara potrebama stanovništva.

                  2.

                  Svim građanima osigurati odgovarajuću socijalnu zaštitu i osnovne usluge te ojačati aktivne politike tržišta rada. Poboljšati pristup radu na daljinu te promicati digitalne vještine i jednak pristup obrazovanju. Poboljšati adekvatnost potpore minimalnom dohotku.

                  3.

                  Pojednostavniti i ubrzati postupke za pružanje učinkovite potpore MSP-ovima i samozaposlenim osobama, osiguravajući im pritom kontinuirani pristup financiranju i fleksibilnim uvjetima plaćanja. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, posebno u čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije i resursa, okolišnu infrastrukturu i održivi promet kako bi doprinijela postupnoj dekarbonizaciji gospodarstva, među ostalim u regijama bogatim ugljenom.

                  4.

                  Smanjiti administrativno opterećenje poduzeća poboljšanjem učinkovitosti javne uprave i jačanjem digitalne uprave. Osigurati učinkovito funkcioniranje okvira za nesolventnost. Uložiti veće napore u provedbu odgovarajućih procjena rizika, smanjenje rizika, učinkovit nadzor i provedbu okvira za sprečavanje pranja novca.

         Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

               Za Vijeće

               Predsjednica

            J. KLOECKNER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

         (3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 8.

         (4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

         (5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

         (6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

         (7)  Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (SL L 141, 5.6.2015., str. 73.).

         (8)  Direktiva (EU) 2018/843 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive (EU) 2015/849 o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma i o izmjeni direktiva 2009/138/EZ i 2013/36/EU (SL L 156, 19.6.2018., str. 43.).

         (9)  Na temelju članka 9. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Češke za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke za 2020. 2020/C 282/03

text:
               26.8.2020

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 282/15

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 20. srpnja 2020.
      o Nacionalnom programu reformi Češke za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Češke za 2020.
      (2020/C 282/03)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je označen početak europskog semestra 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) donijela i Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Češka nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

                  (2)

                  Izvješće za Češku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Češke u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Češke u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

                  (3)

                  Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima i šokove potražnje potrošača te negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

                  (4)

                  Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

                  (5)

                  Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

                  (6)

                  Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

                  (7)

                  Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

                  (8)

                  Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Češka se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

                  (9)

                  Socioekonomske posljedice pandemije bolesti COVID-19 vjerojatno će se zbog različitih obrazaca specijalizacije nejednako osjetiti u regijama. Zato u aktualnoj situaciji postoji znatan rizik od povećanja regionalnih i teritorijalnih razlika u Češkoj ili pojave novih teritorijalnih razlika na podregionalnoj razini, što bi pogoršalo već uočeni trend produbljivanja razlika između regija Karlovarský i Ústecký i ostatka zemlje. Među ostalim zbog rizika od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, na postojeću je situaciju nužno odgovoriti ciljanim politikama.

                  (10)

                  Češka je 7. svibnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 30. travnja 2020. svoj Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (11)

                  Češka je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu.

                  (12)

                  Vlada u svojem Programu konvergencije za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 0,3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 5,1 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 4,1 % BDP-a. Prema Programu konvergencije za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 30,8 % BDP-a u 2019. udio duga opće države u BDP-u porasti na 37 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost izazvana pandemijom bolesti COVID-19.

                  (13)

                  Češka je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, obuzdavanje pandemije i pomoć osobito ugroženim pojedincima i sektorima. Prema Programu konvergencije za 2020. vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 4 % BDP-a. Mjere uključuju kompenzacijske porezne bonuse i oslobođenje od obveza doprinosa za socijalno i zdravstveno osiguranje tijekom šest mjeseci za samozaposlene osobe (1 % BDP-a), program skraćenog radnog vremena (1 % BDP-a), oslobođenje od obveza plaćanja predujmova poreza na dohodak i poreza na dobit koje dospijevaju u lipnju 2020. (0,8 % BDP-a) i mjere u području zdravstva (0,7 % BDP-a). Osim toga, Češka je donijela mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzećâ, bez izravnog proračunskog učinka. Te mjere ponajprije uključuju programe jamstava za zajmove malim i srednjim poduzećima te velikim poduzećima. Međutim, u Programu konvergencije za 2020. nisu kvantificirane nepredviđene obveze povezane s tim najavljenim mjerama. Većina mjera navedenih u Programu konvergencije za 2020. uključena je i u Komisijinu proljetnu prognozu iz 2020. Nije moglo biti uključeno nekoliko mjera koje se nisu mogle kvantificirati ili se odnose na razdoblje nakon zadnjeg dana prognoze. Općenito gledajući, mjere koje je Češka poduzela u skladu su sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

                  (14)

                  Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Češkoj saldo opće države iznositi -6,7 % BDP-a u 2020. te -4,0 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. i 2021. ostati ispod 60 %.

                  (15)

                  Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Češka u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

                  (16)

                  Radi suzbijanja posljedica pandemije bolesti COVID-19 Češka je proglasila izvanredno stanje od 12. ožujka 2020. do 17. svibnja 2020.; zatvorila je škole, ograničila javna događanja i rad trgovina te znatno ograničila okupljanja građana. Od 15. ožujka 2020. do 17. svibnja 2020. djelomično su bile zatvorene i kopnene granice. To je ograničilo broj čeških radnika koji odlaze na rad u inozemstvo i broj stranih radnika koji dolaze na rad u Češku, što je stvorilo lokalni manjak radne snage, posebno u proizvodnji i sezonskim radovima, te utjecalo na ključne lance opskrbe. Kako bi pomogla kućanstvima i poduzećima da prebrode krizu, vlada je najavila paket poticajnih mjera koji uključuje izravne potpore i državna jamstva. Iako te mjere mogu donijeti privremeno olakšanje, očekuje se da će gospodarstvo u 2020. ipak biti teško pogođeno jer je vanjska potražnja pala, a mjere ograničenja kretanja narušavaju gospodarsku aktivnost. Realni BDP trebao bi se postupno oporaviti u 2021., ali se tijekom razdoblja prognoze 2020. – 2021. vjerojatno neće vratiti na vrijednosti iz 2019. Očekuju se znatne posljedice za određene sektore, kao što su promet, ugostiteljstvo i turizam. Nezaposlenost će porasti, ali taj rast neće biti tako drastičan zahvaljujući prethodno niskim stopama nezaposlenosti, paketu poticajnih mjera i malom udjelu ugovora o radu na određeno vrijeme. Radi pružanje potpore likvidnosti nadležna tijela uvela su niz programa državnih jamstava za poduzeća svih veličina. Uvedena je i odgoda otplate potrošačkih i hipotekarnih kredita za tri ili šest mjeseci za kućanstva i poduzeća pogođena krizom. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Češka narodna banka donijela je i razne mjere za ublažavanje posljedica krize za financijski sektor.

                  (17)

                  Pravodobno poduzimanje mjera za ublažavanje zdravstvenih posljedica pandemije bolesti COVID-19 doprinijelo je usporavanju širenja virusa u Češkoj. Poduzete su mjere za poboljšanje opskrbe medicinskom opremom i stavljanje na raspolaganje potrebne infrastrukture, a time i pripremu zdravstvenog sustava za suočavanje s povećanim opterećenjem. Zdravstveno stanje češkog stanovništva posljednjih se godina znatno poboljšalo i približava se prosjeku EU-a. Međutim, postoje znatne regionalne razlike u očekivanom životnom vijeku, koje su djelomično uvjetovane socioekonomskim čimbenicima i ponašanjem. Iako je ukupna razina samoprijavljenih nezadovoljenih potreba za zdravstvenom skrbi među najnižima u Uniji, i dalje postoje regionalne razlike u raspodjeli zdravstvenih resursa i osoblja, koji su pod povećanim opterećenjem. Očekuje se da će u narednim godinama velik broj zdravstvenih radnika otići u mirovinu. Kako bi se ublažile posljedice pandemije bolesti COVID-19, bit će potrebno poboljšati otpornost i pripravnost zdravstvenog sustava za krize te istodobno omogućiti jednak pristup sveobuhvatnijoj primarnoj i integriranoj zdravstvenoj zaštiti radi smanjenja broja hospitalizacija koje se mogu izbjeći. Time bi se također poboljšala prevencija i ublažili drugi zdravstveni problemi. Unatoč postojanju nacionalne strategije za e-zdravstvo za razdoblje 2016. – 2020. rješenja u području e-zdravstva i dalje su ograničena.

                  (18)

                  Tijekom 2019. i početkom 2020. češko tržište rada bilo je stabilno i većina je pokazatelja bila pozitivna. Stopa zaposlenosti stabilno je rasla, a nezaposlenost je bila na nezapamćeno niskoj razini. Međutim, u Komisijinoj proljetnoj prognozi iz 2020. predviđa se da će stopa nezaposlenosti u 2020. porasti na 5,0 %, a zatim se neznatno smanjiti na 4,2 % u 2021. Vlada je promptno reagirala na pandemiju bolesti COVID-19 uvođenjem brojnih mjera za zaštitu dohodaka i radnih mjesta, posebno usmjerenih na poduzeća i samozaposlene osobe. Međutim, neke ranjive skupine na tržištu rada (radnici s ugovorima o radu na određeno vrijeme i radnici zaposleni preko agencija za privremeno zapošljavanje) nisu u potpunosti zaštićene predloženim mjerama ublažavanja. Zatvaranje ustanova za skrb o djeci i škola tijekom razdoblja primjene mjera ograničenja kretanja moglo bi posebno pogoditi žene na kojima je velik teret obveza skrbi. Promicanje ulaganja u skrb o djeci i dugotrajnu skrb u kombinaciji s fleksibilnim radnim uvjetima, kao što je rad na daljinu, trebalo bi olakšati izlazak iz krize. Ciljane aktivne politike tržišta rada i omogućavanje stjecanja vještina, uz savjetovanje sa socijalnim partnerima, doprinose zadržavanju zaposlenika, ali i olakšavaju promjenu radnog mjesta. Aktivnosti informiranja i savjetovanja koje provode javne službe za zapošljavanje mogu olakšati uspješan povratak na tržište rada, posebno kad je riječ o ranjivim skupinama. Kad bi pristup socijalnoj zaštiti bio lakši i brži, izbjegle bi se deložacije i zamke siromaštva. Na obrazovne ishode i dalje snažno utječu socioekonomske nejednakosti i niska ulaganja. Omogućavanje jednakog pristupa uključivom kvalitetnom obrazovanju i osposobljavanju, među ostalim u digitalnom kontekstu, može doprinijeti poboljšanju razine vještina i širenju digitalnog učenja. Osobito je važno poticati stjecanje digitalnih vještina, među ostalim potporom i trajnim osposobljavanjem nastavnika i predavača. Javna potrošnja po učeniku na svim razinama obrazovanja i dalje je relativno niska. Manjak kvalificiranih učitelja i nastavnika pokazuje da treba povećati privlačnost te struke, posebno za talentirane mlade ljude.

                  (19)

                  Češka je među zemljama na koje bi tehnološke promjene mogle posebno utjecati i kojima su potrebna znatna ulaganja u tom području. Digitalnu transformaciju treba poduprijeti ciljanim ulaganjima u pametna rješenja i vještine, među ostalim u industrijskom i uslužnom sektoru. Ostvaren je cilj potpune pokrivenosti fiksnim širokopojasnim mrežama, ali je mobilni širokopojasni pristup i dalje relativno skup. Kašnjenja u razvoju infrastrukture mogla bi posebno utjecati na ranjive skupine i strukturno slabe regije u kojima je veći rizik od izoliranosti. To bi moglo negativno utjecati i na praćenje i kontrolu pandemije. Kako bi se zadovoljile potrebe u pogledu povezivosti, treba ulagati u mreže vrlo velikog kapaciteta, fiksne i mobilne mreže te odgovarajuće mjere na strani potražnje. Za postizanje tog cilja bit će ključna pravodobna dodjela radiofrekvencijskih pojaseva za 5G mreže pod predvidljivim uvjetima koji pogoduju ulaganjima. Širenje usluga ultrabrzih širokopojasnih mreža ograničeno je zbog niske potražnje koja je rezultat više varijabli, kao što su cijena pretplate te kupovna moć, dob i obrazovanje stanovništva. Nadležna tijela predano rade na razvoju i integraciji novih digitalnih tehnologija, no taj je proces otežan zbog trajno niskih razina vještina. Češka nadležna tijela predana su poticanju rješenja koja se temelje na umjetnoj inteligenciji, ali unatoč naporima vlade u tom području Češka još uvijek zaostaje za državama članicama koje prednjače u aktivnostima istraživanja i patentiranja u tom području.

                  (20)

                  Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Prema nacionalnom energetskom i klimatskom planu Češke za uspješnu energetsku i klimatsku tranziciju i postizanje klimatske neutralnosti potrebna su znatna ulaganja. Posebno je bitno ulagati u promicanje obnovljivih izvora energije, energetsku učinkovitost, infrastrukturu i dijelove sustava prijenosa. Posljedice klimatskih promjena već su vidljive u obliku suša i poplava, koje nanose znatne gospodarske gubitke. Onečišćenje zraka također je trajan problem. Istodobno su porezi na onečišćenje vrlo niski. Ugljen i dalje dominira energetskim sektorom i važan je pokretač gospodarske aktivnosti u trima češkim regijama. Ograničeni razvojni kapaciteti promotorâ projekata te ograničena savjetodavna potpora koju pružaju češka nadležna tijela i dalje su velika prepreka razvoju stabilnog portfelja projekata za provedbu usporedne klimatske i digitalne tranzicije u tim regijama. Općenito se očekuje da će postupni prestanak korištenja ugljena kao energenta imati znatne socioekonomske posljedice i čini se da nema mnogo interesa za ulaganja u tehnologije s nultim i niskim emisijama stakleničkih plinova. Proizvodnja energije iz obnovljivih izvora ispod je prosjeka EU-a. Za daljnji razvoj tog sektora potrebni su dodatni financijski poticaji i odgovarajući pravni i institucionalni okvir. Čini se da je informiranost o širim koristima energetske učinkovitosti slaba. Prelazak na elektromobilnost prilično je spor, a cestovni promet postaje jedan od sektora s najvećom potrošnjom energije. Porezi na promet niski su i ne temelje se na emisijama CO2. Infrastruktura za punjenje električnih vozila još je rudimentarna. Učinkovitost gospodarenja otpadom i dalje je umjerena u odnosu na ambicioznije ciljeve. Nedostaje sveobuhvatna strategija za razvoj potencijala za kružno gospodarstvo. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Češkoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito na područjima iz Priloga D izvješću za Češku za 2020. To bi Češkoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

                  (21)

                  Pristup konvencionalnom financiranju iznad je prosjeka EU-a, ali je rizično financiranje manje razvijeno. I dalje je oskudno financiranje visokorizičnih domaćih poduzeća, posebno u idejnoj i kasnijoj fazi razvoja. Iako su neke inovativne inicijative uspjele doći na tržište, financiranje rizičnim i vlasničkim kapitalom i dalje je na vrlo niskim razinama. Istraživanje i inovacije u Češkoj otežani su i potrebna je sistemska reforma tog sektora. Unatoč kontinuiranom rastu privatnih ulaganja u istraživanje i razvoj, velika poduzeća, uglavnom u stranom vlasništvu, znatno više od malih i srednjih domaćih poduzeća ulažu u nematerijalnu imovinu, kao što su istraživanje i razvoj. Industrije srednje visoke i visoke tehnologije suočavaju se s manjkom vještina zbog malog broja diplomiranih studenata znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) i neodgovarajućeg poslijediplomskog osposobljavanja. Istodobno, promicanje i potpora poduzetništvu i dalje su niski, što koči rast produktivnosti. Zbog velike fragmentiranosti istraživačkog sektora nedostatna sredstva za istraživanje i razvoj raspršuju se na previše područja. Otežana je suradnja javnog i privatnog sektora zbog postojeće prakse ocjenjivanja karijere istraživača. Bliskija suradnja akademske zajednice i poslovnog sektora, posebno preko supsidijarnih poduzeća, mogla bi ubrzati prijenos tehnologije i širenje inovacija.

                  (22)

                  Mjere ograničenja kretanja uvedene radi suzbijanja pandemije bolesti COVID-19 opteretile su lance opskrbe i onemogućile poslovanje mnogih poduzeća, dok istodobno nedostaju rezerve likvidnosti. Najteže su pogođeni automobilski i uslužni sektor. Za nadzor tržišta nadležno je previše tijela, a njihova suradnja i koordinacija nisu optimalne. Broj prijava za službene programe državnih jamstava za poduzeća brzo je premašio ponudu. Ima prostora za poboljšanje koordinacije i ubrzanje procesa pružanja potpore poduzećima. Prema mišljenju nekih dionika mjere koje su češka nadležna tijela donijela radi ublažavanja posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19 birokratske su i sporo se provode u realnom gospodarstvu. Potrebno je bolje analizirati podatke koji su nužni za donošenje brzih, utemeljenih i najboljih odluka o ciljanim strategijama i mjerama gospodarskog oporavka. Poslovni sektor općenito smatra da su česte izmjene zakonodavstva i složeni administrativni postupci prepreke ulaganjima. Administrativno opterećenje poseban je problem za novoosnovana poduzeća u smislu ishođenja dozvola i odobrenja. Velika su prepreka dugotrajni i složeni postupci za dobivanje građevinskih dozvola. Predloženo novo zakonodavstvo o građenju dočekano je kritikama. Češka je jedna od najmanje razvijenih država članica u smislu korištenja digitalnim javnim uslugama. Broj korisnika usluga e-uprave i dalje je znatno ispod prosjeka EU-a. Češka provodi svoj plan za e-upravu. Od 2020. Češka ima novi „digitalni ustav”, koji građanima daje pravo korištenja gotovo svih javnih usluga u elektroničkom obliku najkasnije od 2025. Međutim, samo relativno mali broj općina nudi internetska rješenja. Parlament raspravlja o izmjeni poreznog zakona kojom bi se povećala digitalizacija poreznog sustava jer je stopa elektroničke prijave određenih vrsta poreza i dalje prilično niska.

                  (23)

                  Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za rješavanje srednjoročnih i dugoročnih strukturnih izazova. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

                  (24)

                  Funkcioniranje javnog sektora i učinkovitost vlade u Češkoj ispod su prosjeka EU-a. Prema međunarodnim pokazateljima Češka bilježi relativno dobre rezultate kad je riječ o pristupu informacijama tijela javne vlasti u postupku donošenja odluka. Manje je uspješna u području profesionalnosti državne službe, transparentnosti vlade i kontrole korupcije. Poboljšanjem strateškog planiranja i koordinacije među ministarstvima te smanjenjem fragmentiranosti lokalne samouprave povećala bi se učinkovitost javne uprave. Poboljšao se okvir za javnu nabavu, ali možda će biti potrebne dodatne prilagodbe. Unatoč neznatnim poboljšanjima, korupcija i dalje otežava poslovanje i može dodatno kočiti gospodarsku aktivnost. Još nije doneseno nekoliko predviđenih mjera za suzbijanje korupcije, uključujući zakon o lobiranju i zakon o zaštiti zviždača.

                  (25)

                  Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može doprinijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguranjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Češka će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

                  (26)

                  Komisija je u okviru Europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Češke i objavila je u Izvješću za Češku za 2020. Ocijenila je i Program konvergencije za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Češkoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Češkoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (27)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku,

            PREPORUČUJE da Češka u 2020. i 2021. poduzme djelovanje kojemu je cilj:

                  1.

                  Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Osigurati otpornost zdravstvenog sustava, povećati dostupnost zdravstvenih radnika, ojačati primarnu zaštitu i integraciju zaštite te uvesti usluge e-zdravstva.

                  2.

                  Poduprijeti zapošljavanje aktivnim politikama tržišta rada, omogućavanjem stjecanja vještina, među ostalim digitalnih, i omogućavanjem pristupa digitalnom učenju.

                  3.

                  Poduprijeti mala i srednja poduzeća većom primjenom financijskih instrumenata u svrhu potpore likvidnosti, smanjenja administrativnog opterećenja i poboljšanja e-uprave. Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, posebno digitalnu infrastrukturu i digitalne tehnologije visokog kapaciteta, čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije te održivu prometnu infrastrukturu, među ostalim u regijama rudarenja ugljena. Inovativnim poduzećima osigurati pristup financiranju i poboljšati suradnju privatnog i javnog sektora u području istraživanja i razvoja.

         Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

               Za Vijeće

               Predsjednica

            J. KLOECKNER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.)

         (3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 15.

         (4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

         (5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

         (6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

         (7)  Na temelju članka 9. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


title: Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Danske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Danske za 2020. 2020/C 282/04

text:
               26.8.2020

               HR

               Službeni list Europske unije

               C 282/22

      PREPORUKA VIJEĆA
      od 20. srpnja 2020.
      o Nacionalnom programu reformi Danske za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Danske za 2020.
      (2020/C 282/04)
      VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
      uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,
      uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,
      uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,
      uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,
      uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,
      uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,
      uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,
      budući da:

                  (1)

                  Komisija je 17. prosinca 2019. donijela Godišnju strategiju održivog rasta, čime je započeo europski semestar 2020. za koordinaciju ekonomskih politika. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Komisija je 17. prosinca 2019. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (2) također donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu Danska nije utvrđena kao jedna od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

                  (2)

                  Izvješće za Dansku za 2020. objavljeno je 26. veljače 2020. U izvješću je ocijenjen napredak Danske u smislu preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 9. srpnja 2019. (3) („preporuke za pojedinu zemlju iz 2019.”), mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju donesene prethodnih godina te napredak Danske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva u okviru strategije Europa 2020.

                  (3)

                  Svjetska zdravstvena organizacija 11. ožujka 2020. izbijanje bolesti COVID-19 službeno je proglasila globalnom pandemijom. Ta je pandemija ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača i negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta i dohotke radnika te poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski šok čije se ozbiljne posljedice već osjećaju u Uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih aktera na nacionalnoj razini i na razini Unije.

                  (4)

                  Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi podlijegati demokratskom nadzoru i neovisnom sudskom preispitivanju.

                  (5)

                  Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Opća klauzula o odstupanju olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme snažnoga gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 (4). Komisija je u Komunikaciji od 20. ožujka 2020. smatrala da su, s obzirom na očekivan snažan gospodarski pad prouzročen pandemijom bolesti COVID-19, ispunjeni uvjeti za aktivaciju opće klauzule o odstupanju te je od Vijeća zatražila da potvrdi taj zaključak. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Složili su se da je za snažan gospodarski pad potreban odlučan, ambiciozan i koordiniran odgovor. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio također odlučiti usvojiti revidiranu fiskalnu putanju. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju ne suspendiraju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Njome se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

                  (6)

                  Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije bolesti COVID-19, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica pandemije mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi osiguravanja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na mjestu rada u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za ostvarenje povratka na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju, uz izvlačenje pouka iz krize.

                  (7)

                  Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju unutarnje tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodno kretanje robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprečavaju normalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta trebalo bi ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da su u zdravstvenom sektoru potrebni planovi pripravnosti za krizne situacije. Poboljšane strategije nabave, diversificirani lanci opskrbe i strateške rezerve osnovne opreme među ključnim su elementima za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

                  (8)

                  Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire uredbama (EU) 2020/460 (5) i (EU) 2020/558 (6) Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za odgovor na izvanredne posljedice pandemije bolesti COVID-19. Tim će se izmjenama osigurati dodatna fleksibilnost, ali i pojednostavnjeni i usklađeni postupci. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020. – 2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Danska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim pojedincima i sektorima.

                  (9)

                  Danska je 7. svibnja 2020. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2020., a 5. svibnja 2020. svoj Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

                  (10)

                  Danska je trenutačno obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti.

                  (11)

                  Vlada u svojem Programu konvergencije za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 3,7 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. pogoršati na deficit od 8,0 % BDP-a u 2020. Predviđa se da će se deficit u 2021. smanjiti na 2,4 % BDP-a. Prema Programu konvergencije za 2020. očekuje se da će nakon smanjenja na 33,2 % BDP-a u 2019.udio duga opće države u BDP-u porasti na 40,7 % u 2020. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost zbog pandemije bolesti COVID-19.

                  (12)

                  Danska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem pravodobnih proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i sektorima. Prema Programu konvergencije za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 4,9 % BDP-a. Mjere uključuju jačanje usluga zdravstvene zaštite, privremenu naknadu za fiksne troškove poduzeća, privremenu nadoknadu plaća i hitnu financijsku pomoć sektorima u poteškoćama. Osim toga, Danska je najavila mjere koje će doprinijeti pružanju potpore likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, a koje se u Programu konvergencije za 2020. procjenjuju na približno 15 % BDP-a. Te mjere uključuju odgodu plaćanja poreza na dohodak, poreza na dobit i kreditna jamstva (3,7 % BDP-a). Za razliku od Komisijine proljetne prognoze iz 2020., Program konvergencije za 2020. uključuje očekivane buduće gubitke povezane s državnim jamstvima izdanima u okviru odgovora na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 (0,5 % BDP-a). Mjere koje je Danska poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije od 13. ožujka 2020. Puna provedba izvanrednih mjera i fiskalnih mjera potpore uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, doprinijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

                  (13)

                  Na temelju proljetne prognoze Komisije iz 2020. predviđa se da će, ne bude li promjene politika, u Danskoj saldo opće države iznositi -7,2 % BDP-a u 2020. te -2,3 % BDP-a u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. i 2021. ostati ispod 60 %.

                  (14)

                  Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Danska u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza Komisije općenito upućuje na zaključak da kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97 nije ispunjen.

                  (15)

                  Pandemija bolesti COVID-19 snažno je pogodila Dansku u prvoj polovini 2020., opteretivši zdravstveni sustav i znatno smanjivši gospodarsku aktivnost u određenim sektorima. Danska je provela pravodobne mjere za sprečavanje širenja pandemije i jačanje zdravstvenog sustava, uključujući dalekosežne inicijative za ublažavanje gospodarskih posljedica pandemije. Na posljedični je gospodarski pad odgovoreno znatnim gospodarskim i financijskim mjerama Vlade i središnje banke, uključujući izravnu potporu poduzećima za djelomično pokrivanje fiksnih troškova i rashoda za plaće, odgodu plaćanja poreza i osiguranje likvidnosti banaka i poduzeća, kreditne programe i druge mjere monetarne politike. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. Tim se mjerama djelotvorno smanjio gospodarski udar pandemije bolesti COVID-19, ali nisu spriječeni znatan gubitak proizvodnje, brojni stečajevi i slučajevi nesolventnosti, kao ni znatan porast nezaposlenosti i broja osoba izloženih riziku od siromaštva, uključujući osobe u ranjivim skupinama (npr. osobe s invaliditetom). Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi iz 2020. očekuje se umjeren porast nezaposlenosti na oko 6,5 % u 2020., a zatim pad na ispod 6 % u 2021.

                  (16)

                  Trenutačna kriza uzrokovana bolešću COVID-19 pokazala je da Danska treba kontinuirano raditi na jačanju otpornosti zdravstvenog sustava. Posebno zabrinjava manjak zdravstvenih radnika i liječnika specijalista te medicinskih sestara/tehničara, primjerice u području intenzivnog liječenja (osobito medicinskih sestara/tehničara u području anesteziologije). Ključno je kontinuirano ulagati napore u otklanjanje problema manjka radne snage. Danska bi u kratkoročnom razdoblju trebala osigurati dostupnost ključnih proizvoda iz područja medicine, uključujući osobnu zaštitnu opremu za zdravstvene radnike. U tijeku su istraživanja radi pronalaska antivirusnog lijeka i cjepiva, ali i boljeg i bržeg testiranja.

                  (17)

                  Kako bi se potaknuo gospodarski oporavak, bit će važno dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja, među ostalim na temelju relevantnih reformi. Danska ostvaruje dobre rezultate u području digitalizacije, što potvrđuje i Pregled digitalnih rezultata Europske komisije. Međutim, kako bi dugoročno zadržala taj dobar položaj, osigurala svoju konkurentnost i imala koristi od digitalne transformacije, Danska bi trebala ulagati u digitalnu infrastrukturu te u obrazovanje, osposobljavanje i usavršavanje. U danskom nacionalnom energetskom i klimatskom planu navodi se da su za uspješnu klimatsku i energetsku tranziciju potrebna znatna ulaganja. Najveća ulaganja potrebna su za instalaciju novih kapaciteta za energiju iz obnovljivih izvora, a znatne potrebe za ulaganjima utvrđene su i u kućanstvima (energetska učinkovitost i pretvorba toplinske energije), održivom prometu, industriji te grijanju bioplinom i centraliziranom grijanju. Ciljevi su danske klimatske politike smanjiti emisije stakleničkih plinova za 70 % do 2030. u odnosu na 1990. te postići klimatsku neutralnost najkasnije do 2050. U tu je svrhu potrebno uspostaviti silazni trend potrošnje energije, što zahtijeva ulaganja utemeljena na sveobuhvatnom pristupu i usmjerena na sektore u kojima su uštede energije osobito obećavajuće. Gospodarski oporavak od krize uzrokovane bolešću COVID-19 mogao bi se potaknuti davanjem prednosti planiranim zelenim ulaganjima i promicanjem ambicioznih investicijskih projekata u području okoliša, klime, energije i infrastrukture, kao što su ulaganja u stanovanje, odobalne vjetroelektrane, energetsku povezivost i elektrifikaciju željeznice. Promet je najveći izvor emisija stakleničkih plinova u Danskoj, zbog čega su daljnje mjere politika u tom području posebno važne. Programiranje Fonda za pravednu tranziciju, koji je predmetom prijedloga Komisije, za razdoblje 2021. – 2027. moglo bi Danskoj pomoći da lakše odgovori na neke izazove prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo, osobito u područjima iz Priloga D izvješću za Dansku za 2020. To bi Danskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi sredstva iz tog fonda.

                  (18)

                  Ukupni rashodi za istraživanje i razvoj nisu rezultirali većim rastom produktivnosti u Danskoj. Nedostaje integrirana inovacijska strategija u kojoj bi se jasno navelo što Danska želi postići u globalnom inovacijskom okružju. Istraživanje i inovacije i dalje su koncentrirani u nekolicini velikih poduzeća i zaklada, uglavnom u farmaceutskom i biotehnološkom sektoru. Gotovo 40 % ukupnih rashoda za istraživanje i razvoj odnosi se na osam najvećih poduzeća (u odnosu na svjetski prosjek od 19 %). Ukupni rashodi za istraživanje i razvoj i dalje su veliki, a apsolutni broj poduzeća aktivnih u području istraživanja i razvoja smanjio se od 2009., uglavnom zato što se manja poduzeća ne bave istraživanjem i razvojem. Svega 33 % malih i srednjih poduzeća uvelo je inovacije u proizvode ili procese. Stoga bi u području politika moglo biti potrebno uložiti dodatne napore u širenje inovacijske baze radi uključivanja većeg broja poduzeća. Kako bi se pripremilo za nove potrebe za vještinama nakon pandemije bolesti COVID-19 i buduće tehnološke promjene, potrebna su trajna ulaganja u programe usavršavanja i prekvalifikacije, među ostalim u okviru programa obrazovanja odraslih.

                  (19)

                  Danska je poduzela korake za jačanje svojeg okvira za sprečavanje pranja novca. U 2019. doneseno je novo zakonodavstvo, a nacionalna i regulatorna tijela počela su provoditi niz mjera za jačanje danskog preventivnog okvira za sprečavanje pranja novca. Financijskom nadzornom tijelu dodijeljene su ovlasti sankcioniranja i veći proračun za jačanje nadzornih kapaciteta za sprečavanje pranja novca. Financijsko-obavještajnoj jedinici također su osigurani dodatno osoblje i financijska sredstva. Ključno je da poboljšani okvir za sprečavanje pranja novca rezultira učinkovitim nadzorom i provedbom. Konkretno, nadzornik za sprečavanje pranja novca trebat će u potpunosti provesti pristup utemeljen na riziku. Pojačana financijsko-obavještajna jedinica trebat će dokazati da su slabosti istaknute u izvješću danskog revizorskog suda na odgovarajući način uklonjene.

                  (20)

                  Iako se preporuke za pojedinu zemlju navedene u ovoj Preporuci („preporuke za pojedinu zemlju iz 2020.”) prije svega odnose na ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i olakšavanje gospodarskog oporavka, preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. odnosile su se i na reforme koje su iznimno važne za suočavanje sa srednjoročnim i dugoročnim strukturnim izazovima. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i dalje su relevantne i kontinuirano će se pratiti tijekom europskog semestra sljedeće godine. To uključuje preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. koje se odnose na ekonomske politike u području ulaganja. Sve preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. trebalo bi uzeti u obzir pri strateškom programiranju financiranja u okviru kohezijske politike nakon 2020., među ostalim i za mjere ublažavanja i strategije izlaska iz aktualne krize.

                  (21)

                  Europski semestar pruža okvir za kontinuiranu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja u Uniji, što može pridonijeti održivom gospodarstvu. Države članice u svojim su nacionalnim programima reformi za 2020. razmotrile postignuti napredak u ostvarenju ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Osiguravanjem potpune provedbe preporuka za pojedinu zemlju iz 2020. Danska će doprinijeti napretku u ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zajedničkim nastojanjima da se u Uniji osigura konkurentna održivost.

                  (22)

                  Komisija je u okviru europskog semestra 2020. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Danske i objavila je u izvješću za Dansku za 2020. Ocijenila je i Program konvergencije za 2020., Nacionalni program reformi za 2020. i mjere poduzete kao odgovor na preporuke za pojedinu zemlju upućene Danskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Danskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno ojačati ukupno gospodarsko upravljanje u Uniji tako da se na razini Unije doprinosi budućim nacionalnim odlukama.

                  (23)

                  Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2020. i njegovo je mišljenje (7) posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

            PREPORUČUJE da Danska u 2020. i 2021. poduzme djelovanja kojima je cilj:

                  1.

                  Poduzeti sve potrebne mjere, u skladu s općom klauzulom o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu, kako bi se učinkovito odgovorilo na pandemiju bolesti COVID-19, održati gospodarstvo i pružiti potporu oporavku koji će uslijediti. Kada to gospodarski uvjeti dopuste, provoditi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Povećati otpornost zdravstvenog sustava, među ostalim osiguravanjem dovoljnih količina ključnih proizvoda iz područja medicine i otklanjanjem problema manjka zdravstvenih radnika.

                  2.

                  Dati prednost već razrađenim projektima javnih ulaganja i promicati privatna ulaganja za potporu oporavku gospodarstva. Usmjeriti ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, održivi promet te istraživanje i inovacije. Poduprijeti integriranu strategiju za inovacije širom investicijskom bazom.

                  3.

                  Poboljšati učinkovitost nadzora sprečavanja pranja novca i učinkovito provoditi okvir za sprečavanje pranja novca.

         Sastavljeno u Bruxellesu 20. srpnja 2020.

               Za Vijeće

               Predsjednica

            J. KLOECKNER

         (1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

         (2)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.)

         (3)  SL C 301, 5.9.2019., str. 20.

         (4)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (SL L 209, 2.8.1997., str. 6.).

         (5)  Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

         (6)  Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 24.4.2020., str. 1.).

         (7)  Na temelju članka 9. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.