               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.5.2015.
            COM(2015) 260 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2015.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Francuske za 2015.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2015.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Francuske za 2015.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) Europskog parlamenta i Vijeća br. 1176/2011 od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika. Strategija je usredotočena na ključna područja u kojima je potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.

               (2)Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica. One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice bile su pozvane uzeti ih u obzir u okviru svojih nacionalnih ekonomskih politika i politika zapošljavanja.

               (3)Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku o Nacionalnom programu reformi Francuske za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti Francuske za 2014. U skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013
                  5
                Komisija je 28. studenoga 2014. dostavila mišljenje o nacrtu proračunskog plana Francuske za 2015.
                  6

               (4)Dana 28. studenoga 2014. Komisija je donijela Godišnji pregled rasta
                  7
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2015. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  8
               , u kojem Francusku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (5)Europsko vijeće je 18. prosinca 2014. podržalo prioritete za poticanje ulaganja, ubrzanje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije koja pogoduje rastu.

               (6)Dana 26. veljače 2015. Komisija je objavila izvješće za Francusku za 2015.
                  9
                Njime je ocijenjen napredak Francuske u odnosu na preporuke po državama članicama donesene 8. srpnja 2014. To izvješće uključuje i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. U svojoj analizi Komisija zaključuje da Francuska ima prekomjerne makroekonomske neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje u okviru politika i posebno praćenje. Osobito u kontekstu niskog rasta i niske inflacije, uz slabu profitabilnost poduzeća i s obzirom na nedostatnost dosadašnjeg odgovora politika, znatno su se povećali rizici koji proizlaze iz pogoršanja troškovne i netroškovne konkurentnosti te iz visoke i rastuće zaduženosti, a posebno javnog duga. Posebno je velika potreba za djelovanjem u cilju smanjenja rizika od štetnih posljedica po francusko gospodarstvo i, uzimajući u obzir njegovu veličinu, negativnog prelijevanja na ekonomsku i monetarnu uniju.

               (7)Dana 30. travnja 2015. Francuska je dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. i Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (8)Na Francusku se trenutačno primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2015. namjerava smanjiti prekomjerni deficit do 2017. u skladu s preporukom Vijeća od 10. ožujka 2015. i ostvariti srednjoročni cilj – strukturni deficit od 0,4 % BDP-a – do 2018.
                  10
                Dok vlada namjerava ostvariti cilj u pogledu ukupnog deficita koji je Vijeće postavilo, fiskalni napori planirani za 2016. i 2017. ispod su preporučene razine. U svojem Programu stabilnosti za 2015. vlada očekuje da će udjel javnog duga u BDP-u dosegnuti svoju najveću razinu od 97 % u 2016., da bi se u 2018. smanjio na 95,5 %. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije vjerojatan je. Međutim, nisu dovoljno precizirane mjere za potporu planiranim ciljevima u pogledu deficita od 2016. nadalje. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2015. ciljni ukupni deficit za 2015. iznosit će 3,8 % BDP-a, što znači da je u skladu s ciljem od 4 % BDP-a. No fiskalni napor koje se očekivao za tu godinu bit će niži nego što je Vijeće preporučilo
                  11
               . Na temelju scenarija u kojem nema promjene politike, Komisija za 2016. predviđa da će ukupni deficit dosegnuti 3,5 % BDP-a, što je iznad preporučenog cilja od 3,4 % BDP-a, te da se fiskalni napor neće provesti. Stoga će u 2016. biti potrebne daljnje strukturne mjere. Vijeće na temelju ocjene Programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2015. smatra da postoji rizik da Francuska neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (9)Od ključne će važnosti biti intenzivnija revizija izdataka i utvrđivanje velikih područja za smanjenje rashoda kako bi se ostvarili očekivani rezultati. Francuska bi trebala osigurati da u svojim ciljevima u pogledu smanjenja izdataka uzme u obzir stopu inflacije koja je približna nuli. Istovremeno bi uštede ostvarene kao rezultat nižih troškova javnog duga, koji su zbog nižih kamatnih stopa manji od očekivanog, trebalo usmjeriti na smanjenje deficita. Osim toga, znatne kratkoročne uštede ne mogu se postići bez bitnog ograničavanja porasta izdataka za socijalno osiguranje, koji su u 2014. iznosili 26 % BDP-a te su činili gotovo polovinu rashoda javnog sektora. U razdoblju 2015. – 2017. planirane su uštede rashoda u zdravstvu u iznosu od 11 milijardi EUR, ali su potrebni daljnji napori u cilju ograničenja rasta rashoda u tom području. Osobito ima prostora za provedbu daljnjih politika ograničavanja troškova u područjima cijena farmaceutskih proizvoda i izdataka za bolnice. Mirovinski sustav mogao bi se sljedećih godina suočiti s rastućim deficitima, a prethodne reforme tog sustava neće biti dovoljne da bi se taj deficit uklonio. Deficiti koji proizlaze iz mirovinskog sustava za državne službenike i zaposlenike državnih poduzeća i dalje opterećuju ukupni mirovinski deficit. Štoviše, makroekonomska situacija u velikoj mjeri utječe na održivost mirovinskog sustava, a posebno na položaj sustava dopunskog mirovinskog osiguranja. Potrebno je odlučno djelovanje za financijsko ozdravljenje sustava dopunskog mirovinskog osiguranja.

               (10)Francuska je pokrenula reformu lokalne uprave u cilju povećanja njezine učinkovitosti. Trebala bi nastaviti s provedbom planiranih smanjenja bespovratnih sredstava koje dodjeljuje središnja vlast i uspostaviti snažniju kontrolu nad rashodima tijela lokalne vlasti ograničenjem godišnjeg porasta njihovih poreznih prihoda, uzimajući u obzir postojeće gornje granice niza lokalnih poreza. Potrebne su i mjere za ograničenje porasta administrativnih troškova tijela lokalne vlasti.

               (11)Provedene su mjere politike u cilju smanjenja troškova rada i poboljšanja marže dobiti poduzećâ s pomoću 20 milijardi EUR poreznog odbitka za konkurentnost i zapošljavanje te 10 milijardi EUR dodatnih smanjenja doprinosa poslodavaca za socijalnu sigurnost planiranih u okviru pakta o odgovornosti i solidarnosti. Te dvije mjere čine 1,5 % BDP-a te bi trebale pridonijeti smanjenju razlike između Francuske i prosjeka europodručja u odnosu na porezni klin na rad. Provedba tih mjera trebala bi se nastaviti u 2016., ali je, s obzirom na njihov velik trošak za javni proračun, važno ocijeniti njihovu učinkovitost na razini poduzeća. U toj bi procjeni posebno trebalo uzeti u obzir nefleksibilnost koja utječe na tržište rada i tržište proizvoda, osobito u odnosu na plaće. Trošak rada minimalne plaće i dalje je visok u usporedbi s drugim državama članicama. Minimalna plaća nastavlja se razvijati na način koji ne pridonosi konkurentnosti i otvaranju radnih mjesta. Osim toga, u kontekstu niske inflacije njezina automatska indeksacija mogla bi dovesti do rasta plaća iznad razine koja je potrebna za održanje kupovne moći.

               (12)Francuska bi trebala poduzeti odlučne mjere za uklanjanje regulatornih pragova u zakonu o radu i računovodstvenih propisa kojima se ograničava rast francuskih poduzeća, a posebno MSP-ova. Općenito, ima prostora za rast konkurentnosti u uslužnom sektoru, osobito profesionalnih usluga, maloprodaje i mrežnih industrija. Nizom propisa i tarifa u reguliranim profesijama ograničava se gospodarska aktivnost. U okviru nedavno donesenog zakona o rastu, gospodarskoj aktivnosti i jednakim mogućnostima donesene su nove mjere za poboljšanje tržišnog natjecanja u pravničkim zanimanjima, a njihova provedba bit će ključna za uklanjanje prepreka na terenu. Francuska bi trebala poduzeti mjere za uklanjanje prepreka u drugim sektorima, a posebno u zdravstvu. Načelom ograničenog broja (numerus clausus) za pristup zdravstvenoj profesiji još se uvijek sprečava pristup uslugama, što je moguće revidirati bez ugrožavanja kvalitete i sigurnosti.

               (13)U 2014. udjel poreza u BDP-u iznosio je 45,8 % i jedan je od najviših u EU-u. Stope poreza na dobit visoke su i negativno utječu na ulaganja francuskih poduzeća. Efektivna stopa poreza koju poduzeće plaća u prosjeku iznosi 38,3 % i među najvišima je u EU-u. Osim najavljenog ukidanja doprinosa poduzeća za socijalno osiguranje i smanjenja zakonom propisane stope poreza na 28 % do 2020., Francuska bi trebala kratkoročno pojačati napore kako bi se oporezivanjem poduzeća pridonijelo rastu i ulaganjima. Potrebni su napori za pojednostavnjenje poreznog sustava ukidanjem neučinkovitih poreza. Utvrđeno je više od sto poreza koji donose niske prihode ili tih prihoda uopće nema, a njihovim ukidanjem mogao bi se pojednostavniti postupak za poduzeća i kućanstva.

               (14)Stopa nezaposlenosti u Francuskoj u 2014. i dalje je bila visoka, uz pogoršanje dugoročne nezaposlenosti, što odražava slab rast gospodarstva. Ukupna je stopa nezaposlenosti iznosila 10,2 %, u odnosu na 10,3 % u 2013. i 7,5 % u 2008., a posebno su bili pogođeni mladi, stariji i niskokvalificirani radnici. Francusku pogađa segmentacija tržišta rada, pri čemu ugovori o radu na određeno vrijeme čine sve veći postotak novih zaposlenja. Ciljanim naporima za smanjenje razine segmentacije, posebno većim socijalnim doprinosima za ugovore na vrlo kratak rok, nije se uspjelo zaustaviti taj trend. Preispitivanjem pravnog okvira za ugovore o radu moglo bi se pridonijeti smanjenju te segmentacije. Nedavnim reformama poslodavcima je ostavljen samo ograničen prostor za odstupanje od sporazuma na razini sektora. Na taj način ograničena je mogućnost poduzeća da radnu snagu prilagode u skladu sa svojim potrebama. Sektorima i poduzećima trebala bi se dopustiti fleksibilnost da ovisno o slučaju i nakon pregovara sa socijalnim partnerima odluče hoće li radno vrijeme odstupati od 35-satnog radnog tjedna. Zakon o ugovorima o zadržavanju zaposlenja (accords de maintien de l’emploi) nije urodio očekivanim rezultatima. Vrlo mali broj poduzeća iskoristio je nove odredbe o sporazumima na razini poduzeća za povećanje fleksibilnosti radnih uvjeta. Taj sustav trebalo bi preispitati kako bi poduzeća imala više prostora za prilagodbu plaća i radnog vremena u skladu sa svojom ekonomskom situacijom.

               (15)Dugotrajno pogoršanje stanja na tržištu rada utjecalo je na sustav naknada za nezaposlenost i dovelo u pitanje održivost tog modela. Nova konvencija o sustavu naknada za nezaposlenost uvedena 1. srpnja 2014. nedovoljna je za smanjenje deficita. Razne mjere koje su provedene donijele su 0,3 milijarde EUR ušteda u 2014. Očekuje se da će one rezultirati smanjenjem deficita za daljnjih 0,8 milijardi EUR u 2015., sa 5,2 milijarde EUR na 4,4 milijarde EUR, čime se zaduženost sustava povećala na 25,9 milijardi EUR. Za osiguranje održivosti sustava potrebne su strukturne mjere. Posebno bi trebalo preispitati uvjete prihvatljivosti, regresivnu strukturu naknada i stope zamjene za radnike s najvećim plaćama.

               (16)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu francuske ekonomske politike te ju je objavila u izvješću za tu zemlju za 2015. Ocijenila je i Program stabilnosti, Nacionalni program reformi i provedbu preporuka upućenih Francuskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Francuskoj, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a, a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom. Komisijine preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 6. u nastavku.

               (17)Vijeće je u svjetlu te ocjene ispitalo Program stabilnosti Francuske, a njegovo se mišljenje
                  12
                posebice odražava u preporuci 1. u nastavku.

               (18)U svjetlu detaljnog preispitivanja koje provodi Komisija i te ocjene, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke 1. – 6. u nastavku.

               (19)Komisija je u kontekstu europskog semestra provela i analizu ekonomske politike europodručja kao cjeline. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke za države članice čija je valuta euro. Francuska bi, osim toga, trebala osigurati potpunu i pravovremenu provedbu tih preporuka,

               OVIME PREPORUČUJE Francuskoj da u razdoblju 2015. – 2016. poduzme mjere kojima je cilj:

               1.Osigurati učinkovito djelovanje u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita i trajno ispravljanje prekomjernog deficita do 2017. jačanjem proračunske strategije, provedbom potrebnih mjera za sve godine i uporabom svih neočekivanih dobitaka za smanjenje deficita. Precizirati smanjenja rashoda planirana za to razdoblje i dostaviti neovisnu procjenu učinka ključnih mjera.

               2.Ojačati napore u cilju učinkovite revizije izdataka i utvrditi mogućnosti za uštede u svim podsektorima opće države, uključujući socijalnu sigurnost i tijela lokalne vlasti. Provesti mjere za ograničenje rasta administrativnih rashoda tijela lokalne vlasti. Do ožujka 2016. provesti dodatne mjere za uravnoteženje mirovinskog sustava, osobito osiguranjem dugoročne održivosti financijskog položaja sustava dopunskog mirovinskog osiguranja.

               3.Osigurati održivo smanjenje troška radne snage proizišlo iz poreznog odbitka za konkurentnost i zapošljavanje te iz pakta o odgovornosti i solidarnosti, a posebno njihovom provedbom u 2016. kako je i planirano. Procijeniti učinkovitost tih programa u svjetlu nefleksibilnosti tržištâ rada i proizvoda. U dogovoru sa socijalnim partnerima i u skladu s nacionalnim praksama reformirati sustav određivanja plaća kako bi se osiguralo da razvoj plaća prati produktivnost. Osigurati da razvoj minimalne plaće bude u skladu s ciljevima promicanja zapošljavanja i konkurentnosti.

               4.Do kraja 2015. smanjiti regulatorne prepreke rastu poduzeća, a posebno preispitivanjem kriterija povezanog s veličinom poduzeća kako bi se izbjegli učinci praga. Od 2015. ukloniti ograničenja pristupa i djelovanja u reguliranim profesijama, ne samo u pravničkim zanimanjima, a posebno u odnosu na zdravstvene radnike.

               5.Pojednostavniti i poboljšati učinkovitost poreznog sustava, a osobito uklanjanjem neučinkovitih poreznih rashoda. Promicati ulaganja, poduzeti mjere za smanjenje porezâ na proizvodnju i zakonom propisane stope poreza na dobit uz istovremeno proširenje porezne osnovice na potrošnju. Od 2015. poduzeti mjere za ukidanje neučinkovitih poreza koji donose niske prihode ili tih prihoda uopće nema.

               6.Reformirati zakon o radu kako bi se poslodavce potaknulo na zapošljavanje na temelju ugovora na neodređeno vrijeme. Olakšati primjenu odstupanja od općih zakonskih odredaba na razini poduzeća i sektora, posebno u pogledu odredaba o radnom vremenu. Do kraja 2015. reformirati zakon o ugovorima o zadržavanju zaposlenja (accords de maintien de l’emploi) kako bi se povećala njihova primjena u poduzećima. Poduzeti mjere za reformu sustava naknada za nezaposlenost radi ponovne uspostave njegove proračunske održivosti i pružanja većeg poticaja za povratak na posao.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2015) 260.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069..

                     (5)
                  SL L 140, 27.5.2013., str. 11.

                     (6)
                  C(2014) 8805 završna verzija.

                     (7)
                  COM(2014) 902.

                     (8)
                  COM(2014) 904.

                     (9)
                  SWD(2015) 29 završna verzija.

                     (10)
                  Vlada je revidirala svoj srednjoročni cilj u odnosu na prethodni Program stabilnosti – strukturni deficit revidiran je sa 0,25 % na 0,4 % BDP-a. Srednjoročni cilj namjerava se ostvariti jednu godinu kasnije nego što je to bilo predviđeno u prošlogodišnjem Programu stabilnosti.

                     (11)
                  Stvarne mjere pokrenute u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita ocijenit će se nakon 10 lipnja 2015.

                     (12)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.5.2016.
            COM(2016) 335 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Litve za 2016.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Litve za 2016.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Litve za 2016.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Litve za 2016.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta
                  4
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2016. Prioritete godišnjeg pregleda rasta odobrilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Dana 26. studenoga 2015. Komisija je na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  5
               , u kojemu Litvu ne smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja
                  6
               . Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 18. i 19. veljače 2016., a Vijeće donijelo 8. ožujka 2016. Kao zemlja čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Litva bi trebala osigurati punu i pravovremenu provedbu tih preporuka.

               (2)Izvješće za Litvu
                  7
                objavljeno je 26. veljače 2016. Njime je ocijenjen napredak Litve u odnosu na preporuke po državama članicama donesene 14. srpnja 2015. te napredak te zemlje u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Litva je 29. travnja 2016. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2016. i svoj program stabilnosti za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)Pri planiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako je potrebna potpora pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojeg Sporazuma o partnerstvu i povezanih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje
                  8
               .

               (5)Litva u svojem programu stabilnosti za 2016. traži privremeno odstupanje od željenog kretanja prilagodbe radi ostvarivanja srednjoročnog proračunskog cilja u 2017., u iznosu od 0,6 % BDP-a, da bi se u obzir uzele krupne strukturne reforme s pozitivnim utjecajem na dugoročnu održivost javnih financija. No do postizanja konačnog sporazuma ostaje nesigurnost u pogledu paketa reformskih mjera i njihove provedbe. Stoga, iako Litva ima dovoljno fiskalnog prostora da iskoristi privremeno odstupanje, čini se da ne ispunjava kriterij u pogledu provedbe reforme kako bi se iskoristila strukturna reforma. Nadalje, u ovome trenutku nije moguće ocijeniti uvjerljivost vladine procjene učinka reforme. Stoga se učinak tih reformi još ne odražava u traženoj prilagodbi radi ostvarenja srednjoročnog proračunskog cilja za 2017.

               (6)Na Litvu se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem programu stabilnosti za 2016. planira poboljšanje ukupnog salda s deficita od 0,8 % BDP-a u 2016. na suficit od 0,9 % BDP-a u 2019. Procjenjuje se da će se strukturna ravnoteža u 2016. privremeno smanjiti, a zatim će do 2017. postići srednjoročni proračunski cilj – strukturni deficit od 1 % BDP-a – i potom ostati iznad njega. Kretanje prilagodbe uključuje sustavnu mirovinsku reformu u 2016., ali ne odražava planiranu strukturnu reformu u 2017. Prema programu stabilnosti očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u pasti sa 39,9 % BDP-a u 2016. na 35,7 % BDP-a u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije uvjerljiv je. Mjere potrebne za podupiranje planiranog ciljnog deficita od 2018. nadalje još nisu dovoljno određene. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2016. predviđa se da će strukturni saldo biti -1,2 % BDP-a u 2016. što se može smatrati bliskim srednjoročnom proračunskom cilju te -0,8 % BDP-a u 2017., što je iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Na temelju ocjene programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2016. smatra se da se očekuje da će Litva ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (7)Smanjenje broja radno sposobnih građana zbog starenja, loših rezultata zdravstva i znatnog neto iseljavanja može naštetiti litavskom potencijalu rasta i budućoj konvergenciji, ugrožavajući tako održivost mirovinskog sustava i sustava dugoročne skrbi. Do 2030. očekuje se kumulativni gubitak od 35 % radno sposobnog stanovništva. Ne preokrene li se taj trend, ugrozit će dostupnost prikladnih radnih resursa, održivost dugoročnog gospodarskog rasta i sustavȃ socijalne sigurnosti, osobito mirovinskog sustava.

               (8)Tekući demografski trendovi podcrtavaju potrebu za sveobuhvatnom mirovinskom reformom u Litvi kojom će se rješavati pitanje srednjoročne održivosti i rizika povezanog s primjerenošću sadašnjega mirovinskog sustava. Razina siromaštva među starijima u Litvi među najvišima je u EU-u. No u ovome trenutku ne postoji mehanizam indeksacije za mirovine osigurane iz javnog sektora, a izdaci za mirovine po socijalnom osiguranju razmjerno su niski. Vlada još nije donijela planove uvođenja mehanizma indeksacije, povezivanja dobi umirovljenja s očekivanom životnom dobi nakon 2026. te poboljšanja financiranja temeljnog dijela mirovine po socijalnom osiguranju.

               (9)Rezultati zdravstva u Litvi među najlošijima su u Europskoj uniji. Preciznije, stopa smrtnosti stanovništva u dobi od 20 do 64 godine najviša je u EU-u, što snažno utječe na potencijalno dostupnu radnu snagu i produktivnost rada. Među slabostima zdravstvenog sustava još su i preveliko oslanjanje na bolničko liječenje i mali izdaci za prevenciju i javno zdravstvo. Nužno je pozabaviti se problemom toga negativnog demografskog trenda.

               (10)Važno je da Litva jačanjem ulaganja u ljudski kapital djeluje protiv nekih negativnih učinaka smanjenja broja svojih radno sposobnih građana i da podupre tranziciju prema većoj dodanoj vrijednosti gospodarstva. Iako je razina obrazovanja podignuta, udio učenika s nedovoljnim temeljnim vještinama i dalje je visok. Treba pokušati osigurati kvalitetnu nastavu koja je ključna za borbu protiv nezadovoljavajućih rezultata i obrazovnih nedostataka. Osim toga, postoje slabosti u kvaliteti nastave u visokom obrazovanju i njegovoj sposobnosti za inovacije. Trajno niska razina sudjelovanja u obrazovanju odraslih potkopava nastojanja da se unaprijedi kvaliteta ljudskog kapitala i poveća produktivnost. Ima znakova novog manjka određenih vještina u određenim gospodarskim sektorima. Očekuje se da taj manjak vještina ubuduće bude sve izraženiji. Snažan rast plaća i usporavanje rasta produktivnosti mogu oslabiti troškovnu konkurentnost. Stoga je važno poboljšati tržišnu usmjerenost obrazovanja, pojednostavniti strukturu i financiranje obrazovnog sustava, razvijati cjeloživotno obrazovanje i poboljšati usmjerenost i učinkovitost aktivnih politika tržišta rada. Litva poduzima mjere poboljšavanja aktivnih mjera na tržištu rada i drugih vrsta potpore tražiteljima posla, ali još se može popraviti usmjerenost na specifične skupine, posebice dugotrajno nezaposlene i one bez potrebnih vještina.  Izdaci za učinkovite mjere politike tržišta rada u Litvi i dalje su ograničeni, a socijalna zaštita slaba. Približno 27 stanovništva Litve u opasnosti je od siromaštva ili socijalne isključenosti, a nejednakost dohotka među najvišima je u EU-u. Litavska vlada planira popraviti pokrivenost i adekvatnost naknada za nezaposlenost i za socijalnu pomoć, ali zakonodavstva o tome još nema.

               (11)U tijeku je parlamentarna rasprava o sveobuhvatnoj reviziji zakona o radu i socijalnog modela. Cilj joj je povećati fleksibilnost odnosa na tržištu rada i pružiti veću sigurnost, ali tek treba donijeti odgovarajuću legislativu. Za provedbu te reforme važno je sudjelovanje socijalnih partnera i širi socijalni dijalog.

               (12)Od početka gospodarske krize ulaganja su se polako oporavila, a idućih će ih godina podupirati strukturni i investicijski fondovi EU-a No prihvaćanje i upotreba nove tehnologije nisu uzeli maha u gospodarstvu, a inovacije su slabe, što sprečava rast produktivnosti. Niska su i privatna ulaganja u istraživanje i inovacije, vjerojatno zbog nedostatnih poticaja za poslovno istraživanje i inovacije te javno-privatnu suradnju. Jačanje privatnih ulaganja moglo bi ublažiti rizik što se vezuje uz ovisnost litavskih javnih ulaganja u istraživanje i inovacije o EU-ovim strukturnim i investicijskim fondovima. Sustav visokog školstva pokazuje slabosti u pogledu kvalitete i inovacija, a ograničeno surađuje i sa stranim sveučilištima i istraživačkim centrima. Istraživački i inovacijski sustav rascjepkan je i obilježen preklapanjem i dupliciranjem. To sprečava Litvu da postigne kritičnu masu istraživačkih i razvojnih kapaciteta nužnih za povećanje inovativnih znanja. Treba pojačati poticaje za inovaciju i suradnju akademske zajednice i poduzeća, među ostalim i razvojem i ulaganjem u ljudski kapital, kako bi se povećao transfer tehnologije realnom gospodarstvu. Unapređivanje ograničenih kapaciteta litavskih poduzeća da apsorbiraju vanjsko znanje i primijene ga u komercijalne svrhe podignulo bi razinu inovacija.

               (13)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu litavske ekonomske politike i objavila je u izvješću za Litvu za 2016. Ocijenila je i program stabilnosti, nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Litvi prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Litvi nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time i jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 3. u nastavku.

               (14)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje
                  9
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE Litvi da u 2016. i 2017. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Osigurati da odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja bude ograničeno na sustavnu mirovinsku reformu u 2016. i 2017. Smanjiti porezno opterećenje za osobe s niskim dohotkom premještanjem poreznog opterećenja na druge izvore koji manje štete rastu te povećati poreznu disciplinu, posebice u području PDV-a.

               2.Jačati ulaganje u ljudski kapital i rješavati problem manjka vještina usmjeravanjem obrazovanja prema potrebama tržišta, podizanjem kvalitete nastave i provođenjem aktivnijih politika tržišta rada i obrazovanja odraslih. Jačati ulogu mehanizama socijalnog dijaloga. Poboljšati djelotvornost zdravstvenog sustava jačanjem ambulantne skrbi, prevencije bolesti i promicanjem zdravlja. Poboljšati pokrivenost odgovarajućom socijalnom pomoći i naknadama za nezaposlenost.

               3.Poduzeti mjere povećanja produktivnosti te prihvaćanja i apsorpcije novih tehnologija na razini gospodarstva. Poboljšati usklađenost inovacijskih politika i poticati privatna ulaganja, među ostalim i alternativnim načinima financiranja.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  COM(2016) 335 final

                     (3)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 i P8_TA(2016)0060

                     (4)
                  COM(2015) 690 final

                     (5)
                  COM(2015) 691 final

                     (6)
                  COM(2015) 692 final

                     (7)
                  SWD(2016) 83 final

                     (8)
                  COM(2014) 494 final

                     (9)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.5.2017.
            COM(2017) 523 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2017.i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije za 2017.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2017.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije za 2017.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta
                  5
               , čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  6
               , u kojemu je utvrdila da je Slovenija država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja. Tu je preporuku Europsko vijeće odobrilo 9. i 10. ožujka 2017., a Vijeće donijelo 21. ožujka
                  7
               .

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na visoku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Slovenija bi trebala osigurati punu i pravovremenu provedbu Preporuke za europodručje navedene u preporukama 1. do 3. u nastavku.

               (3)Izvješće za Sloveniju za 2017.
                  8
                objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Slovenije u odnosu na provedbu preporuka za Sloveniju koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Slovenije u ostvarenju svojih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, koji su također objavljeni 22. veljače 2017.
                  9
               . U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Sloveniji postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, osjetljiva su područja slabosti bankarskog sektora, korporativna zaduženost i fiskalni rizici. Zahvaljujući ponovnom rastu, neravnoteže se postupno ublažavaju. Korporativni se sektor znatno razdužio i ponovno su pokrenuta privatna ulaganja, među ostalim u obliku izravnih stranih ulaganja, iako su razine ulaznih inozemnih stranih ulaganja i dalje niske u odnosu na usporediva gospodarstva u regiji. Javni je dug dosegao vrhunac u 2015. i očekuje se njegovo smanjenje u sljedećim godinama. Osim napretka postignutog u području restrukturiranja bankarskog sektora, došlo je i do brzog pada udjela loših kredita te se očekuje da će se on i dalje smanjivati. Vlada je poduzela mjere potrebne za konsolidaciju i restrukturiranje bankarskog sektora te za bolje upravljanje poduzećima u državnom vlasništvu. Međutim, kako bi se riješio problem korporativnog duga i uklonile preostale slabosti financijskog sektora, osigurala dugoročna održivost javnih financija te poboljšalo poslovno okruženje, potrebno je donijeti daljnje mjere politika.

               (4)Slovenija je 28. travnja 2017. dostavila svoj Program stabilnosti za 2017., a 3. svibnja 2017. svoj Nacionalni program reformi za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno zakonodavstvom kojim se uređuju europski strukturni i investicijski fondovi
                  10
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka po državama članicama, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje relevantne programe u okviru strukturnih i investicijskih fondova. Komisija je dostavila dodatne smjernice o primjeni tih odredbi
                  11
               .

               (6)Na Sloveniju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2017. očekuje da će se ukupni deficit povećati na 0,8 % BDP-a u 2017. te doseći suficit od 0,4 % BDP-a u 2020. Planira se ostvarenje srednjoročnog proračunskog cilja, odnosno strukturno uravnoteženog proračuna koji ne poštuje zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu, do 2020. Međutim, na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda
                  12
                srednjoročni proračunski cilj neće se ostvariti do kraja programa. Prema Programu stabilnosti očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 77,0 % BDP-a u 2017. te se nastaviti smanjivati do 67,5 % BDP-a u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerojatan je. Istodobno nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za potporu planiranim ciljevima od 2017. nadalje.

               (7)U Programu stabilnosti Slovenije za 2017. upućuje se na znatan učinak iznimnog priljeva izbjeglica na proračun u 2016. i 2017. te pružaju odgovarajući dokazi o opsegu i prirodi tih dodatnih proračunskih troškova. Prema Komisiji prihvatljivi dodatni rashodi za izniman priljev izbjeglica iznosili su 0,07 % BDP-a u 2016. Taj je iznos nepromijenjen u odnosu na nacrt proračunskog plana za 2017. kojim se potvrđuju projekcije Programa stabilnosti za 2016. U Programu stabilnosti za 2017. zatraženo je 0,07 % BDP-a, od čega će Komisija razmotriti učinak povećanja od 0,01 % BDP-a. Odredbama iz članka 5. stavka 1. i članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 uzimaju se u obzir ti dodatni rashodi jer su priljev izbjeglica i mjere sigurnosti povezani s neuobičajenim događajima, njihov je utjecaj na javne financije Slovenije znatan, a održivost ne bi bila ugrožena ako se dopusti privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Stoga, kako bi se u obzir uzeli ti troškovi, smanjena je potrebna prilagodba prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja za 2016. U pogledu 2017., konačna će se ocjena, uključujući prihvatljive iznose, izraditi u proljeće 2018. na temelju zabilježenih podataka koje su dostavila slovenska nadležna tijela.

               (8)Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Sloveniji da ostvari godišnju fiskalnu prilagodbu od najmanje 0,6 % BDP-a prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2017. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. postoji rizik određenog odstupanja od tog zahtjeva u 2017.

               (9)S obzirom na njezinu fiskalnu situaciju i osobito razinu njezina duga, očekuje se da Slovenija 2018. ostvari dodatnu prilagodbu prema ostvarenju odgovarajućeg srednjoročnog proračunskog cilja. Prema zajednički dogovorenoj matrici prilagodbe u okviru Pakta o stabilnosti i rastu ta prilagodba trebala bi dovesti do nominalne stope rasta neto primarnih državnih rashoda
                  13
                koja ne premašuje 0,6 %. To bi odgovaralo strukturnoj prilagodbi od 1 % BDP-a. Ne bude li promjene u politikama, postojat će rizik od znatnog odstupanja od tog zahtjeva u 2018. Predviđa da će Slovenija poštovati pravilo o dugu u 2017. i 2018. Općenito, Vijeće smatra da Slovenija treba biti spremna poduzeti dodatne mjere u 2017. te da će u 2018. biti potrebno još takvih mjera kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1466/97, ocjenom proračunskih planova i rezultata trebao bi se uzeti u obzir proračunski saldo države članice s obzirom na cikličke uvjete. Kako se navodi u Komunikaciji Komisije uz ove preporuke po državama članicama, ocjenom nacrta proračunskog plana za 2018. i naknadnom ocjenom proračunskih rezultata za 2018. morat će se uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike koji pridonosi jačanju oporavka koji je u tijeku i održivosti javnih financija Slovenije. U tom kontekstu i s obzirom na cikličku situaciju u Sloveniji, Komisija namjerava upotrijebiti odgovarajuću razinu diskrecije. Osim toga, konkretno u slučaju Slovenije postoji velika nesigurnost u pogledu cikličkog položaja zbog izrazito velikog pada gospodarstva u razdoblju 2008. – 2013. te golemih strukturnih reformi i reformi financijskog sektora koje se trenutačno provode.

               (10)Zakonom o fiskalnom pravilu donesenim u srpnju 2015. uveden je srednjoročni proračunski okvir opće države. Za njegovu operativnost potrebne su određene izmjene Zakona o javnim financijama. Vlada se na početku obvezala na donošenje revidiranog Zakona o javnim financijama u roku od šest mjeseci nakon donošenja Zakona o fiskalnom pravilu. Međutim, taj se rok neprestano odgađao, tako da revidirani zakon još nije poslan parlamentu u razmatranje. Revidirani Zakon o javnim financijama jedan je od pravnih instrumenata kojima se u nacionalno zakonodavstvo prenosi Direktiva EU-a 2011/85 o zahtjevima za nacionalne proračunske okvire, a koju su države članice bile dužne prenijeti do kraja 2013. Članovi fiskalnog vijeća imenovani su 21. ožujka 2017.

               (11)Visok javni dug od 79,7 % BDP-a u 2016. izvor je ranjivosti javnih financija u Sloveniji. Slovensko stanovništvo stari brže nego stanovništvo u većini država članica. Slovenija se suočava s velikim rizicima za dugoročnu održivost javnih financija te od svih država članica EU-a ima najveći pokazatelj nedostatka dugoročne održivosti, što proizlazi iz predviđenog povećanja javnih rashoda povezanih s mirovinama te rashoda u području zdravstva i dugotrajne skrbi.

               (12)Vlada je predložila prijedloge reforme zdravstvenog sustava. Zakon o zdravstvenoj skrbi i zdravstvenom osiguranju, koji je u središtu reforme, poslan je u veljači 2017. na javnu raspravu, a planira ga se proslijediti Nacionalnoj skupštini do ljeta 2017. Važno je poštovati predviđeni vremenski raspored, tako da zakon može stupiti na snagu već u 2017. U prosincu 2016. predstavljeni su prijedlozi izmjena Zakona o zdravstvenoj djelatnosti i Zakona o pravima pacijenata te je donesen novi Zakon o ljekarničkoj djelatnosti. Preostale izazove čine upravljanje bolnicama i njihovo poslovanje, nadzorna uloga primarne skrbi u bolničkoj skrbi, sustavi plaćanja u bolnicama, procjene zdravstvene tehnologije i informatički sustavi. Osim toga, i dalje se nedovoljno iskorištavaju pogodnosti centralizirane javne nabave medicinskih proizvoda i usluga, a u pripremi je nova centralizirana javna nabava lijekova s pomoću koje bi javna nabava mogla postati transparentnija i isplativija. Napredak reforme dugotrajne skrbi također je velik izazov. Naime, u Sloveniji ne postoji integrirani sustav dugotrajne skrbi. Trenutačno se priprema pilot-projekt kojim bi se odredile potrebe dugotrajne skrbi.

               (13)U travnju 2016. vlada je donijela bijelu knjigu o mirovinama te pokrenula javnu raspravu o budućnosti mirovinskog sustava. Međutim, i dalje nema zakonodavnih prijedloga u tom području. Budući izazovi jesu osiguravanje dugoročne održivosti i adekvatnosti mirovinskog sustava prilagođavanjem zakonske dobi za umirovljenje dužem očekivanom životnom vijeku i promicanjem kasnijeg umirovljenja te povećanje opsega dopunskog mirovinskog osiguranja kako bi se na primjeren način uzela u obzir promjenjivost karijera te smanjili rizici od siromaštva u starijoj dobi.

               (14)Situacija na tržištu rada i socijalni trendovi nastavili su se poboljšavati. Otvaranje radnih mjesta je u porastu, a nezaposlenost se smanjuje. Smanjio se broj osoba suočenih s rizikom od siromaštva i socijalne isključenosti, no taj je broj za starije osobe i dalje iznad prosjeka EU-a. Zbog poboljšane situacije na tržištu rada pruža se mogućnost zapošljavanja starijih radnika, no njihove su stope sudjelovanja i dalje niske. Posljednjih godina sve češće se odlazi u mirovinu iz sustava osiguranja za slučaj nezaposlenosti. Dugotrajna nezaposlenost i dalje je veća od razina zabilježenih prije krize, a dugotrajno nezaposleni čine više od polovine svih nezaposlenih. Više od 40 % svih dugotrajno nezaposlenih osobe su starije od 50 godina, a gotovo polovina njih nezaposleni su dvije godine ili više. Pripremljeni su analiza i akcijski plan u cilju povećavanja stope zaposlenosti starijih radnika i o njima se raspravljalo sa socijalnim partnerima. Pravovremenom provedbom akcijskog plana može se pomoći pri boljem uključivanju starijih radnika na tržište rada. Stopa zaposlenosti niskokvalificiranih radnika i dalje je niska te je daleko ispod razine zabilježene prije krize i prosjeka EU-a. U planu provedbe aktivne politike tržišta rada donesenom u siječnju 2016. nastavlja se s primjenom postojećeg pristupa, a izdaci u tom području i dalje su niski. Stariji i niskokvalificirani radnici i dalje su nedovoljno zastupljeni u mjerama aktivne politike tržišta rada. Unatoč reformi iz 2013., segmentacija tržišta rada i dalje je izazov.

               (15)Premda je razina loših kredita još visoka, ona se znatno smanjuje. Središnja banka Slovenije provela je brojne mjere kojima se banke potiču da na održiv način smanje svoje loše kredite. Popuštaju pritisci na smanjenje duga, ali se nastavljaju smanjivati kreditni tokovi prema poduzećima. Napredak u smanjenju duga neujednačeno se odvijao u pojedinačnim poduzećima. Spajanjem triju banaka u 2016. napreduje konsolidacija i restrukturiranje bankarskog sektora. Planira se dovršetak privatizacije Nove Ljubljanske banke do prosinca 2017. Revizijama zakonodavnog okvira dodatno se ojačao kapacitet korporativnog restrukturiranja Društva za upravljanje bankarskom imovinom. Razina loših kredita i dalje je visoka među MSP-ovima. Kako bi se riješilo to pitanje, uz pomoć Svjetske banke pripremljen je sustavni pristup za izlazak MSP-ova iz loših kredita. Osim toga, vlada je donijela zakon o osnivanju središnjeg kreditnog registra radi učinkovitijeg upravljanja rizikom i smanjenja rizika zaduženosti.

               (16)Pristup kreditno sposobnih poduzeća alternativnim izvorima financiranja vrlo je ograničen. Slovenski poduzetnički fond te Slovenska izvozna i razvojna banka (SID banka) uglavnom su uveli nove dužničke instrumente za MSP-ove, među ostalim mikrokredite. Slovenski poduzetnički fond proveo je 2016. program početnog kapitala koji koristi otprilike 50 MSP-ova. Drugi alternativni financijski instrumenti, uključujući rizični i vlasnički kapital uz korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova, mogli bi biti velik izvor dodatnog financiranja, ali se uglavnom još ne iskorištavaju.

               (17)Provodi se strategija razvoja javne uprave 2015. – 2020. te je ostvaren određen napredak. Međutim, određene se mjere odgađaju, primjerice donošenje Zakona o državnim službenicima. Ocjenjuje se da se vladinim programom smanjivanja administrativnog opterećenja od 2009. do 2015. uštedjelo ukupno 365 milijuna EUR, te se provelo gotovo 60 % od 318 mjera smanjivanja administrativnog opterećenja. Međutim, složeni i dugi administrativni postupci i dalje koče privatna ulaganja, posebice u području građevinarstva i prostornog planiranja. Unatoč dodatnom poboljšanju učinkovitosti i kvalitete pravosudnog sustava, u trgovačkim predmetima i dalje se dugo čeka na prvo saslušanje, a tužbe se ne mogu podnijeti u elektroničkom obliku. Premda su donesene određene ključne reforme za borbu protiv korupcije, kao što je program nulte tolerancije prema korupciji, percepcija korupcije i dalje je negativna, a čini se da utječe na poslovne odluke. Nakon početnog napretka u modernizaciji reguliranja profesija, reforme su se usporile. Uklanjanjem ograničenja u reguliranju profesija moglo bi se pridonijeti konkurentnosti na tim tržištima.

               (18)Državno uplitanje u gospodarstvo i dalje je veliko unatoč programu privatizacije pokrenutom u 2013. U Sloveniji je država najveći poslodavac, upravitelj imovinom i korporativni dužnik. Visoka razina državnog vlasništva i slabo korporativno upravljanje imali su velike fiskalne i ekonomske posljedice. One su u razdoblju 2007. – 2014. ocijenjene na 13 milijardi EUR, odnosno otprilike jednu trećinu BDP-a, uglavnom zbog stabilizacijskih mjera financijskog sektora i izgubljene dobiti poduzeća u državnom vlasništvu u odnosu na usporediva poduzeća u privatnom sektoru. Rezultati poduzeća u državnom vlasništvu počeli su se poboljšavati kao rezultat novog sustava korporativnog upravljanja, ali su rizici i dalje prisutni. Do kraja 2015. rezultati su upućivali na veću profitabilnost poduzeća kojima upravlja Slovenski državni holding, premda nisu ostvarila prijelazni cilj iz strategije upravljanja. Vlada je u siječnju 2017. potvrdila plan upravljanja imovinom za 2017. u kojem su kvantificirani pokazatelji uspješnosti pojedinačnih poduzeća u državnom vlasništvu i ažuriran popis imovine za prodaju. Istovremeno se još čeka na reviziju strategije upravljanja imovinom, koju je nacionalni parlament potvrdio 2015., jer je vlada odgodila svoju odluku na drugu polovinu 2017. Premda je novi predsjednik upravnog odbora imenovan krajem veljače 2017., nadzorni odbor još nije u punom sastavu.

               (19)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Slovenije i objavila je u Izvješću za Sloveniju za 2017. Ocijenila je i Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Sloveniji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Sloveniji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja u EU-u na način da se na razini EU-a pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (20)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program stabilnosti, a njegovo je mišljenje
                  14
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (21)Uzimajući u obzir Komisijino detaljno preispitivanje i ovu ocjenu, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. do 3. u nastavku,

               PREPORUČUJE da Slovenija 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Nastaviti s provedbom fiskalne politike u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, što znači da bi 2018. trebala ostvariti velik fiskalni napor. Pri poduzimanju mjera politike potrebno je uzeti u obzir postizanje smjera fiskalne politike koji pridonosi jačanju oporavka koji je u tijeku i osigurava održivost javnih financija Slovenije. Donijeti i provesti predloženu reformu zdravstvenog sustava te donijeti planiranu reformu sustava dugotrajne skrbi, povećanjem troškovne učinkovitosti i dostupnosti te jačanjem kvalitetne skrbi. U potpunosti iskoristiti potencijal centralizirane javne nabave u sektoru zdravstva. Donijeti mjere potrebne za osiguravanje dugoročne održivosti i adekvatnosti mirovinskog sustava.

               2.Pojačati napore za povećanje zapošljivosti niskokvalificiranih i starijih radnika, osobito s pomoću ciljanog cjeloživotnog učenja i mjera aktivacije.

               3.Poboljšati uvjete financiranja, uključujući olakšavanjem trajnog rješavanja loših kredita i pristupa alternativnim izvorima financiranja. Osigurati potpunu provedbu strategije društva za upravljanje bankarskom imovinom. Smanjiti administrativno opterećenje poduzeća koje proizlazi iz propisa o prostornom planiranju i građevinskih dozvola te osigurati dobro upravljanje poduzećima u državnom vlasništvu.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 523 final.

                     (4)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 i P8_TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  2017/C92/01

                     (8)
                  SWD(2017) 89 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  Članak 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006, SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

                     (11)

                        COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (13)
                  Neto državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

                     (14)
                  Na temelju članka 5. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.5.2016.
            COM(2016) 331 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Hrvatske za 2016.i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2016.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Hrvatske za 2016.

                  i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2016.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) Europskog parlamenta i Vijeća br. 1176/2011 od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 26. studenoga 2015. donijela Godišnji pregled rasta
                  5
               , čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2016. Prioritete godišnjeg pregleda rasta odobrilo je Europsko vijeće 17. i 18. ožujka 2016. Komisija je 26. studenoga 2015. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  6
               , u kojem Hrvatsku smatra jednom od država članica za koje je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Hrvatsku za 2016.
                  7
                objavljeno je 26. veljače 2016. U njemu je ocijenjen napredak Hrvatske u odnosu na preporuke za Hrvatsku koje je Vijeće donijelo 14. srpnja 2015. te njezin napredak u pogledu ostvarivanja nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011. Komisija je 8. ožujka 2016. predstavila rezultate detaljnog preispitivanja.
                  8
                U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Hrvatskoj postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Osobito je važno rješavati slabosti povezane s velikim javnim, korporativnim i vanjskim dugom u kontekstu visoke nezaposlenosti. Daljnje osjetljivosti koje zahtijevaju posebno djelovanje u okviru politika uključuju fiskalno upravljanje, upravljanje poduzećima u državnom vlasništvu, učinkovitost javne uprave i rješavanje loših kredita.

               (3)Hrvatska je 28. travnja 2016. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2016. i svoj program konvergencije za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. Nacionalni program reformi dosta je ambiciozan i ako se u cijelosti provede u navedenim rokovima, to će pridonijeti uklanjanju makroekonomskih neravnoteža. U njemu su navedene mjere za poboljšanje upravljanja javnim financijama, zdravstvenog sektora i poslovnog okruženja te opredijeljenost za ambiciozne reforme u javnoj upravi, mirovinskom sustavu, socijalnoj zaštiti i bolje upravljanje poduzećima u državnom vlasništvu. Na temelju ocjene preuzetih obveza u okviru hrvatskih politika u ovom trenutku nije potrebno ubrzavati postupak zbog makroekonomskih neravnoteža.

               (4)Pri planiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako je pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća potrebna potpora, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i povezanih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje
                  9
               .

               (5)Na Hrvatsku se trenutačno primjenjuje korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem programu konvergencije za 2016. očekuje da će ukupni deficit za 2016. biti manji od 3 % BDP-a i iznositi 2,6 % BDP-a, a zatim će se nastaviti smanjivati i iznositi 1,0 % BDP-a u 2019. Vlada osim toga očekuje da će tijekom programskog razdoblja dosegnuti srednjoročni proračunski cilj: strukturni deficit od 1,75 % BDP-a. Udio državnog duga u BDP-u dosegnuo je vrhunac od 86,7 % u 2015., ali u programu konvergencije prognozira se postupan pad na 80,0 % u 2019. Uzimajući u obzir nominalnu vrijednost, projekcija udjela državnog duga u BDP-u u skladu je s referentnim mjerilom za smanjenje duga. Međutim makroekonomski scenarij na kojem je utemeljena proračunska prognoza realno je uvjerljiv; rast nominalnog BDP-a veći je od onoga u Komisijinoj prognozi, osobito za 2016. Očekivano smanjenje udjela duga oslanja se na povoljnu projekciju nominalnog rasta; osim toga u obzir se uzimaju znatne prilagodbe stanja i tokova usmjerene na smanjivanje duga, što proizlazi iz prodaje financijske imovine, ali nije dovoljno određeno. Nadalje, mjere potrebne za ostvarenje planiranog ciljanog deficita za 2017. i dalje uglavnom nisu određene. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2016. projekcija deficita opće države iznosi 2,7 % BDP-a u 2016., što je u skladu s ukupnim ciljanim deficitom uključenim u preporuku Vijeća u skladu s člankom 126. stavkom 7. UFEU-a. Prognozira se ostvarenje preporučenog fiskalnog napora u okviru postupka zbog prekomjernog deficita. Suprotno tomu, u Komisijinoj se prognozi ne upućuje na usklađenost s referentnim mjerilom za smanjenje duga, kojemu se teži u budućnosti. Iako bi strukturna prilagodba od 0,2 % BDP-a u 2017. bila dostatna za postizanje srednjoročnog proračunskog cilja, za usklađivanje s referentnim mjerilom za smanjenje duga potrebna bi bila znatnija strukturna prilagodba. Konkretno, s obzirom na visoku razinu duga i konjunkturne uvjete u Hrvatskoj, primjerena bi bila prilagodba iznad 0,5 % BDP-a. U ovom trenutku prognozira se pogoršanje strukturnog salda za 0,2 % BDP-a u 2017. Na temelju ocjene programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2016., Vijeće smatra da postoji rizik od toga da Hrvatska neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će za osiguravanje njihova ispunjivanja u 2017. biti potrebne dodatne mjere.

               (6)Proračunsko planiranje u Hrvatskoj i dalje je, unatoč određenom poboljšanju postignutom izmjenama Zakona o proračunu iz 2015., obilježeno velikim slabostima. Poveznice između višegodišnjeg proračunskog okvira i godišnjih proračuna i dalje su slabe, a jasna pravila o promjeni proračunskih planova tijekom godine ne postoje. Strateško planiranje pojedinačnih proračunskih korisnika ne podliježe sustavnom nadzoru i ne pridonosi u dostatnoj mjeri usklađivanju prioriteta u okviru politika sa srednjoročnim fiskalnim ciljevima. U proračunskom se postupku malo pozornosti posvećuje znatnim izvanproračunskim transakcijama i računovodstvenim prilagodbama koje utječu na deficit i dug opće države. Numerička fiskalna pravila trenutačno se revidiraju. Jedan je od glavnih izazova kako ih učiniti operativnijima i usklađenijima s Paktom o stabilnosti i rastu. Napori su potrebni i u poboljšanju statističke osnove proračunskog planiranja.

               (7)Povjerenstvo za fiskalnu politiku, nadležno za praćenje usklađenosti s fiskalnim pravilima na nacionalnoj razini, blisko je povezano s nacionalnim fiskalnim tijelima i nema dovoljno vlastitog osoblja. Njegova politička i funkcionalna neovisnost u takvim uvjetima nisu osigurane. Revizija institucionalnog ustroja i mandata Povjerenstva za fiskalnu politiku najavljena je za treće tromjesečje 2016.

               (8)Hrvatska je pokrenula reformu sustava komunalnih naknada, koja je predstavljena kao korak u okviru šire reforme oporezivanja nepokretne imovine. Kombinirani prihod od periodičnih poreza na nepokretnu imovinu i komunalnih naknada ima relativno nizak udio u BDP-u.

               (9)Ključni su izazovi visoka razina poreznih dugova i prijevara povezanih s PDV-om te siva ekonomija. Poduzimaju se mjere za poboljšanje porezne discipline, uključujući razvoj sustava upravljanja rizicima porezne discipline. Međutim dokazi o djelotvornosti poduzetih mjera još su uvijek ograničeni.

               (10)Razina javnog duga visoka je i još se uvijek povećava, zbog čega je u upravljanju javnim dugom nužno uvesti proaktivan i prema budućnosti okrenut pristup. Planira se skoro donošenje strategije upravljanja javnim dugom za razdoblje 2016. – 2018. Hrvatska međutim još uvijek nema sveobuhvatniji pristup upravljanju dugom koji bi, među ostalim, uključivao godišnje revizije zbog kretanja na tržištu, primjerenu strategiju upravljanja rizikom i jačanje funkcije nadležne za obavljanje povezanih poslova.

               (11)Velik dio radno sposobnog stanovništva nije uključen na tržište rada. Jedan od glavnih uzroka za to je rano umirovljenje, osobito među muškarcima u dobi koja dopušta radnu aktivnost. Rano umirovljenje moguće je punih pet godina prije zakonske dobi za umirovljenje, a financijski poticaji za rad do navršenja te dobi (i nakon toga) su slabi. Osim toga mirovinski sustav je obilježen mnogim posebnim odredbama za određene kategorije radnika i velikodušnim mogućnostima ranog umirovljenja za određena zanimanja. Zakonska dob za umirovljenje muškaraca i žena izjednačuje se i povećava na 67, ali sporo. Trenutačne i buduće mirovine nisu na primjerenoj razini, što dovodi do visokog rizika od siromaštva u starosti, posebno za osobe s kratkim radnim vijekom.

               (12)Na visoku razinu neaktivnosti dodatno utječe visoka nezaposlenost; niska iskorištenost radnog potencijala koči razvoj. Nezaposlenost mladih i dalje je glavni izvor zabrinutosti, što upućuje na slabosti u obrazovnom sustavu, a prostora za poboljšanje ima i u području djelotvornosti, praćenja i evaluacije Jamstva za mlade. Stope dugotrajne nezaposlenosti nedavno su smanjene, ali još su uvijek oko dvaput veće od prosjeka u EU-u. Sudjelovanje u programima cjeloživotnog obrazovanja i dalje je vrlo nisko zbog nedovoljne razvijenosti sustava obrazovanja odraslih.

               (13)Potrošnja po stanovniku za socijalnu zaštitu obilježena je regionalnim razlikama te nedosljednostima u pogledu kriterija prihvatljivosti za naknade u okviru opće socijalne zaštite i naknade za posebne kategorije. Osim toga tek se manji dio ukupnog proračuna za socijalnu zaštitu troši na nacionalni program minimalnog dohotka. Rezultat toga su nedosljednosti i nedostatna zaštita najsiromašnijih. U okviru reforme sustava socijalne zaštite bilježe se kašnjenja u konsolidaciji različitih naknada i uspostave jedinstvenih administrativnih točaka za pružanje usluga socijalne zaštite.

               (14)Funkcijska raspodjela nadležnosti u javnoj upravi između središnje razine i razine lokalne samouprave složena je, a sustav je rascjepkan. Raspodjela decentraliziranih administrativnih funkcija nije u skladu s fiskalnim kapacitetom nadležnih lokalnih jedinica. Zbog toga su lokalne jedinice vrlo ovisne o transferima iz opće države te je pružanje javnih usluga obilježeno znatnim regionalnim nejednakostima. Rascjepkanost javne uprave teret je za pružanje usluga, poslovno okruženje i učinkovitost javne potrošnje. U reformi javne uprave nema bitnih pomaka. Uveden je pravni okvir za dobrovoljno spajanje jedinica lokalne samouprave, ali nisu pruženi poticaji za iskorištavanje te mogućnosti. Racionalizacija u sustavu državnih agencija napreduje sporo.

               (15)Plaće u javnom sektoru regulirane su nedosljednim odredbama koje se u pogledu definicije složenosti posla, povlastica i dodataka na plaću razlikuju i različito primjenjuju po javnim ustanovama. Time se ograničava državna kontrola nad rashodima za plaće i opterećuje učinkovitost javnog sektora. Zbog relativno visokog udjela koji javni sektor ima u ukupnoj zaposlenosti, kretanje plaća u javnom sektoru bitno je u širem ekonomskom kontekstu.

               (16)Gospodarstvo je obilježeno visokim udjelom poduzeća u državnom vlasništvu. Slabosti u upravljanju, uključujući nedostatak primjerenog praćenja uspješnosti, i dalje dovode do znatno niže profitabilnosti poduzeća u državnom vlasništvu u odnosu na usporedive privatne korporacije, što nepovoljno utječe na javne financije. Uvrštenjem dionica poduzeća u državnom vlasništvu na burzu može se pridonijeti boljem korporativnom upravljanju, osobito zahvaljujući jačanju mehanizama za izvješćivanje i internu kontrolu. Mjere kojima bi se u poduzeća u državnom vlasništvu uvelo privatno vlasništvo napredovale su sporo.

               (17)Hrvatska banka za obnovu i razvitak (HBOR), razvojna banka u državnom vlasništvu, mogla bi imati ključnu ulogu u oporavku Hrvatske. Njezinim kreditima moglo bi se znatno pridonijeti promicanju ulaganja i uklanjanju tržišnih nedostataka. Za ograničavanje rizika povezanog s aktivnostima HBOR-a potrebni su primjeren regulatorni okvir i dobro korporativno upravljanje, osobito zato što se HBOR u sve većoj mjeri bavi izravnim kreditiranjem.

               (18)Neovisna revizija kvalitete imovine iz HBOR-ova kreditnog portfelja, koju državna tijela planiraju provesti 2017., korak je u rješavanju tih izazova. U međuvremenu nužno je jačati mehanizme praćenja i odgovornosti koji vrijede za HBOR.

               (19)Stopa apsorpcije sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova dosad je bila niska zbog čimbenika poput nedostatnih administrativnih kapaciteta, složenosti postupaka i ograničenog broja projekata spremnih za provedbu.

               (20)Poslovno okruženje u Hrvatskoj i dalje je obilježeno znatnim nedostacima koji opterećuju ulagačku klimu. Mnogi parafiskalni nameti za poduzeća još su smetnja u poslovnom okruženju. Regulatorno okruženje za pružatelje usluga i regulirane profesije i dalje je restriktivno. Pristup određenim reguliranim profesijama i njihovo obavljanje, među ostalim i pravničkim profesijama i poreznom savjetovanju, i dalje su ograničeni. Hrvatska preispituje potrebu za tim ograničenjima i njihovu razmjernost, ali konkretni koraci kasne. Nadalje, regulirane profesije i poduzeća pod znatnim su administrativnim opterećenjem.

               (21)Regulatorna nestabilnost i zakonodavstvo koje se doživljava kao nekvalitetno dodatni su teret za poslovno okruženje. Dugi sudski postupci, znatni zaostaci i nedosljedna sudska praksa donose izazove za kvalitetu i učinkovitost pravosudnog sustava, osobito za trgovačke sudove. Zastarjelost informacijsko-telekomunikacijskih sustava osobito je vidljiva u komunikaciji prema strankama u sudskim postupcima i elektroničkoj dostavi sudske dokumentacije.

               (22)Rješavanje loših kredita ključno je za rješavanje prezaduženosti gospodarstva. U tom su smislu unapređenjem okvira za predstečajni i stečajni postupak poduzeća te uvođenjem postupka osobnog stečaja poduzeti važni koraci. Da bi se ocijenio utjecaj tih novih okvira, potrebno je precizno praćenje. Međutim pravna nesigurnost u pogledu oporezivanja otpisa još je uvijek prepreka brzom rješavanju loših kredita u portfeljima banaka.

               (23)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu hrvatske ekonomske politike i objavila je u Izvješću za Hrvatsku za 2016. Ocijenila je i program konvergencije i nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Hrvatskoj u proteklim godinama. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Hrvatskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time i jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja EU-om. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 5. u nastavku.

               (24)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo program konvergencije, a njegovo je mišljenje
                  10
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (25)Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje koje provodi Komisija i ovu analizu, Vijeće je ocijenilo nacionalni program reformi i program konvergencije. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke 1. – 5. u nastavku,

               PREPORUČUJE da Hrvatska u 2016. i 2017. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Osigurati trajno smanjenje prekomjernog deficita do 2016. Nakon toga ostvariti godišnju fiskalnu prilagodbu od najmanje 0,6 % BDP-a u 2017. Iskoristiti sve neočekivane prihode kako bi ubrzala smanjivanje udjela duga opće države. Do rujna 2016. ojačati numerička fiskalna pravila te neovisnost i mandat Povjerenstva za fiskalnu politiku. Do kraja 2016. poboljšati proračunsko planiranje i ojačati višegodišnji proračunski okvir. Do kraja 2016. pokrenuti reformu periodičnog oporezivanja nepokretne imovine. Ojačati okvir za upravljanje javnim dugom. Donijeti i početi provoditi strategiju za upravljanje javnim dugom za razdoblje 2016. – 2018.

               2.Do kraja 2016. poduzeti mjere za odvraćanje od ranog umirovljenja, ubrzati prijelaz na višu dobnu granicu za zakonsko umirovljenje i uskladiti odredbe o mirovinama za posebne kategorije s općim pravilima za umirovljenje. Omogućiti primjerenu dokvalifikaciju i prekvalifikaciju radi povećanja zapošljivosti radno sposobnog stanovništva, s težištem na niskokvalificiranim radnicima i dugotrajno nezaposlenima. Konsolidirati naknade u okviru socijalne zaštite smanjivanjem broja posebnih režima, usklađivanjem kriterija prihvatljivosti i integracijom upravljanja tim naknadama te usmjeriti potpore na one kojima je najpotrebnija.

               3.Do kraja 2016. započeti smanjivati rascjepkanost i poboljšavati funkcionalnu raspodjelu nadležnosti u javnoj upravi radi poboljšanja učinkovitosti i smanjenja teritorijalnih nejednakosti u pružanju javnih usluga. Na temelju savjetovanja sa socijalnim partnerima uskladiti okvire za određivanje plaća u javnoj upravi i javnim službama. Ojačati praćenje uspješnosti poduzeća u državnom vlasništvu i odgovornosti rukovodstva. Ubrzati uvrštenje dionica poduzeća u državnom vlasništvu na burzu i postupak prodaje državne imovine.

               4.Znatno smanjiti parafiskalne namete. Ukloniti neopravdane regulatorne prepreke koje ometaju pristup reguliranim profesijama i njihovo obavljanje. Smanjiti administrativnu opterećenost poduzeća.

               5.Poduzeti mjere za poboljšanje kvalitete i učinkovitosti pravosudnog sustava u trgovačkim i upravnim sudovima. Olakšati rješavanje loših kredita, osobito poboljšanjem poreznog tretmana pri rješavanju loših kredita.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2016) 331 final

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059, i P8_TA(2016)0060

                     (5)
                  COM(2015) 690 final

                     (6)
                  COM(2015) 691 final

                     (7)
                  SWD(2016) 80 final/2

                     (8)
                  COM(2016) 95 final

                     (9)
                  COM(2014) 494 final

                     (10)
                  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 16.11.2016.
            COM(2016) 726 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o ekonomskoj politici europodručja

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o ekonomskoj politici europodručja

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 136. u vezi s člankom 121. stavkom 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) Europskog parlamenta i Vijeća br. 1176/2011 od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Gospodarstvo europodručja nastavlja se oporavljati, ali je i dalje krhko. U proteklim godinama ostvaren je znatan napredak: od 2015. realni BDP europodručja opet je dosegnuo razinu iz razdoblja prije krize, a nezaposlenost je pala na najnižu razinu od razdoblja 2010. – 2011. Ipak, ukupna je potražnja slaba, inflacija je daleko ispod cilja unatoč vrlo akomodativnoj monetarnoj politici Europske središnje banke, a rast usporavaju posljedice krize, kao što su dugotrajne makroekonomske neravnoteže i visoka razina zaduženosti u svim sektorima gospodarstva, zbog kojih je potrebno razduživanje i zbog kojih se smanjuju sredstva dostupna za potrošnju i ulaganja. Osim toga, iako je potencijal rasta gospodarstva europodručja u dugotrajnom trendu opadanja, kriza je taj trend dodatno pojačala. Unatoč znakovima poboljšanja trajni manjak ulaganja i visoka razina nezaposlenosti stvaraju rizik daljnjeg slabljenja izgleda za rast. Nastavlja se asimetrično uravnoteženje gospodarstva europodručja, pri čemu samo zemlje neto dužnice ispravljaju svoje neravnoteže, što dovodi do povećanja suficita tekućeg računa. Kao dio globalnog sporazuma u okviru skupine G 20 države članice europodručja pozivaju se da upotrebljavaju sve instrumente politike – monetarne, fiskalne i strukturne – individualno i zajednički, kako bi ostvarile snažan, održiv, uravnotežen i uključiv rast.

               (2)Ambicioznim strukturnim reformama trebala bi se olakšati neometana i učinkovita preraspodjela ljudskih i financijskih resursa te bi se trebalo pomoći u rješavanju problema povezanih s postojećim tehnološkim i strukturnim promjenama. Potrebne su reforme kojima bi se stvorilo povoljno poslovno okruženje, dovršilo jedinstveno tržište i uklonile prepreke ulaganjima. Ti su napori nužni za povećanje produktivnosti i zaposlenosti, pospješivanje konvergencije te jačanje potencijala rasta i sposobnosti prilagodbe gospodarstva europodručja. Provedbom strukturne reforme, kojom bi se stvorila učinkovita tržišta s prilagodljivim sustavima cijena, poduprla bi se monetarna politika jer bi se olakšao njezin prijenos na realno gospodarstvo. Reformama kojima se uklanjaju prepreke ulaganjima i potiče ulaganje može se ostvariti dvostruka korist u smislu kratkoročne potpore gospodarskoj aktivnosti i stvaranja sposobnosti za dugoročni rast. Reforme kojima se poboljšava produktivnost osobito su važne za države članice s velikim potrebama razduživanja povezanima s visokim vanjskim dugom jer se zahvaljujući bržem rastu smanjuje dug kao udio u BDP-u. Poticanjem cjenovne i necjenovne konkurentnosti dodatno bi se doprinijelo vanjskom uravnoteženju u tim zemljama. Države članice s velikim suficitom tekućeg računa mogu doprinijeti uravnoteženju europodručja uvođenjem mjera, uključujući strukturne reforme, kojima se olakšava usmjeravanje prekomjerne štednje na domaću potražnju, osobito jačanjem ulaganja. U trenutačnom okruženju niskih kamatnih stopa postoje i dodatne mogućnosti u tom pogledu, osobito u zemljama sa znatnim fiskalnim prostorom.

               (3)Boljom koordinacijom provedbe strukturnih reformi, uključujući one propisane u preporukama po državama članicama i one potrebne za dovršetak ekonomske i monetarne unije (EMU), mogu se stvoriti pozitivni učinci prelijevanja među državama članicama i ojačati njihovi pozitivni kratkoročni učinci. Tematske rasprave Euroskupine pokazale su se korisnima za izgradnju zajedničkog razumijevanja prioritetnih reformi u europodručju, razmjenu najbolje prakse te promicanje provedbe reformi i strukturne konvergencije. Euroskupina bi trebala nastaviti s tim raspravama i pojačati ih ako je moguće, uz učinkovitu upotrebu usuglašenih zajedničkih načela i referentnih mjerila. Nacionalni odbori za produktivnost, koji se trebaju osnovati kao odgovor na preporuku Vijeća od 20. rujna 2016.
                  3
               , također mogu doprinijeti raspravi na nacionalnoj razini i osmišljavanju strukturnih reformi koje su nužne za države članice u kontekstu gospodarstva europodručja.

               (4)Ključna je čvrsta koordinacija nacionalnih fiskalnih politika na temelju zajedničkih pravila kako bi se postigao odgovarajući opći smjer fiskalne politike i kako bi monetarna unija pravilno funkcionirala. Zajednička fiskalna pravila usmjerena su na daljnje postizanje održivosti duga na nacionalnoj razini, a istovremeno se ostavlja prostor za makroekonomsku stabilizaciju. Nacionalnim i općim smjerom fiskalne politike europodručja mora se stoga postići ravnoteža u ostvarivanju dvostrukog cilja osiguravanja dugoročne održivosti nacionalnih javnih financija i kratkoročne makroekonomske stabilizacije na razini države članice i europodručja. U trenutnom kontekstu velike nesigurnosti u pogledu snage oporavka i razine rezervnog kapaciteta u gospodarstvu te u trenutku u kojem je monetarna politika uvela znatne prilagodbe, nužna je fiskalna politika na razini europodručja kojom bi se monetarna politika dopunila radi potpore potražnji, osobito ulaganjima, te izlaska iz razdoblja niske inflacije. U kontekstu niskih kamatnih stopa pojačana je učinkovitost fiskalne politike, uključujući učinke prelijevanja među državama članicama.. Stoga postoje razlozi za preporuku pozitivnijeg smjera fiskalne politike za europodručje u cjelini. Komisija smatra da je za 2017. fiskalna ekspanzija u vrijednosti do 0,5 % BDP-a na razini europodručja kao cjeline u postojećim okolnostima poželjna
                  4
               . U okviru mogućih ciljeva, to je razborit i pragmatičan cilj, pri čemu je donja granica utvrđena na 0,3 %, a gornja na 0,8 %, kako bi se uspostavila ravnoteža između pitanja makroekonomske stabilizacije i fiskalne održivosti. Istovremeno, javni je dug i dalje visok te je u više država članica potrebno javne financije učiniti održivima u srednjoročnom razdoblju. Stoga je nužno osigurati primjerenu diferencijaciju fiskalnih napora među državama članicama, uzimajući u obzir fiskalni prostor i učinke prelijevanja među državama članicama europodručja. Države članice koje su premašile svoje fiskalne ciljeve trebale bi svoj fiskalni prostor iskoristiti za potporu domaćoj potražnji i kvalitetnim ulaganjima, uključujući prekogranična ulaganja u kontekstu Plana ulaganja za Europu. Primjerice, jamstva za Europski fond za strateška ulaganja posebno su učinkovit način kojim države članice s fiskalnim prostorom mogu maksimalno povećati učinak na realno gospodarstvo i oporavak u europodručju. Države članice kojima je potrebna daljnja fiskalna prilagodba u okviru preventivnog dijela Pakta trebale bi osigurati općenitu usklađenost sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu za nadolazeću godinu. U okviru korektivnog dijela Pakta države članice moraju osigurati pravovremeno ispravljanje prekomjernog deficita, uključujući osiguravanjem fiskalnih rezervi u slučaju nepredviđenih okolnosti. Strukturnim reformama, osobito onima kojima se povećava produktivnost, podupro bi se rast i poboljšala održivost javnih financija. Osim toga, odlučnim poboljšanjem nacionalnih proračuna u smislu njihova sastava i upravljanja, na prihodovnoj i na rashodovnoj strani, prebacivanjem sredstava prema materijalnim i nematerijalnim ulaganjima povećao bi se kratkoročni učinak proračuna na potražnju i dugoročni učinak na produktivnost. Učinkoviti nacionalni fiskalni okviri nužni su za povećanje vjerodostojnosti politika država članica i uspostavu ravnoteže između kratkoročne makroekonomske stabilizacije, održivosti duga i dugoročnog rasta.

               (5)Tržišta rada u europodručju i dalje se postupno oporavljaju stalnim smanjenjem nezaposlenosti. Međutim, stopa dugotrajne nezaposlenosti i nezaposlenosti mladih i dalje je visoka, dok je u više država članica siromaštvo na trajno visokoj razini. Unatoč određenom napretku zahvaljujući reformama za poboljšanje otpornosti i sposobnosti prilagodbe tržišta rada i dalje postoje znatne razlike unutar europodručja, što i dalje otežava njegovo neometano funkcioniranje. Dobro osmišljeno, pravedno i uključivo tržište rada te sustav socijalne zaštite, porezni sustav i sustav naknada nužni su za neometanu i trajnu preraspodjelu radne snage prema produktivnijim djelatnostima, za potporu (re)integraciji osoba koje su u prijelazu s jednog radnog mjesta na drugo ili su isključene s tržišta rada te za smanjenje segmentacije i promicanje socijalne pravednosti, među ostalim i povećanjem izgleda za kvalitetno zaposlenje. To će dovesti i do učinkovitije automatske stabilizacije, jačeg rasta i veće zaposlenosti koji su bitni za suočavanje sa socijalnim izazovima u europodručju. Nužne reforme obuhvaćaju: i. promjene u zakonodavstvu u području zaštite radnih mjesta, usmjerene na pouzdane ugovorne odnose kojima se zaposlenicima i poslodavcima pružaju fleksibilnost i sigurnost, promiču tranzicije na tržištu rada, izbjegava stvaranje dvaju razreda tržišta rada i prema potrebi omogućuje prilagodba troškova rada, a to je područje u kojem su napori reforme bili posebno izraženi proteklih godina;
                  ii. poboljšanje vještina povećanjem uspješnosti i učinkovitosti sustava obrazovanja i sveobuhvatnih strategija cjeloživotnog učenja, s naglaskom na potrebe tržišta rada; iii. učinkovite aktivne politike tržišta rada kako bi se nezaposlenima, uključujući dugotrajno nezaposlene, pomoglo da se vrate na tržište rada i povećalo sudjelovanje na tržištu rada te iv. moderne i prikladne sustave socijalne zaštite kojima se podupiru oni kojima je pomoć potrebna, uključujući nezaposlene i osobe izvan tržišta rada, te osiguravaju poticaji za uključivanje na tržište rada. Osim toga, rezultati tržišta rada mogli bi se poboljšati preusmjeravanjem oporezivanja s rada, prije svega za osobe s niskim dohotkom, te osiguravanjem pravednih poreznih sustava. Države članice europodručja koje su provele takve reforme otpornije su te imaju veću zaposlenost i bolje socijalne rezultate.

               (6)Ostvaren je napredak u uspostavi bankarske unije, ali ona je i dalje nedovršena. Nepostojanje zajedničkog sustava osiguranja depozita i zajedničkog zaštitnog mehanizma za Jedinstveni fond za sanaciju ograničava mogućnost bankarske unije da raskine veze između banaka i država. Iako se sveukupna otpornost bankarskog sektora europodručja povećala od krize, pritisak na banke veći je zbog niza čimbenika, kao što su visoka razina loših kredita, neučinkoviti poslovni modeli i višak kapaciteta u određenim državama članicama, a sve to dovodi do niske profitabilnosti i dovodi u pitanje održivost. Time se ograničava sposobnost banaka da kreditiraju gospodarstvo. Rizici se šire i na realno gospodarstvo u kojem je razina javnog i nefinancijskog privatnog duga u nekim državama članicama i dalje visoka. Potrebno je kontinuirano uredno razduživanje u privatnom sektoru tako da se održivi dug utvrdi, servisira i po potrebi restrukturira te da se dijelovi neodrživog duga likvidiraju radi brže i učinkovitije prenamjene kapitala. U tom smislu za uspješan postupak razduživanja kojim se potiče rast ključno je smanjiti još uvijek visoku razinu loših kredita i slijediti zajednička načela izrade okvira insolventnosti za poduzeća i kućanstva, među ostalim i poboljšanjem postupaka u slučaju insolventnosti i okvira za izvansudske nagodbe.

               (7)U protekloj godini ostvaren je određeni napredak u pogledu inicijativa predstavljenih u izvješću petorice predsjednika o dovršetku europske monetarne unije, primjerice u pogledu povećane uloge dimenzije europodručja u europskom semestru, preporuke o nacionalnim odborima za produktivnost i uspostave Europskog fiskalnog odbora u okviru Komisije. U tijeku je i rad na poboljšanju transparentnosti i pojednostavnjenju fiskalnih pravila. Međutim, još se mora postići dogovor o drugim inicijativama koje su od ključne važnosti za europsku monetarnu uniju, kao što je Europski sustav osiguranja depozita koji je Komisija predložila u studenome 2015. Osim toga, prema izvješću petorice predsjednika pred nama su veći izazovi. Komisija je najavila namjeru da u ožujku 2017. predstavi Bijelu knjigu o budućnosti Europe, koja će uključivati i budućnost europske monetarne unije. Za postizanje dogovora o budućim operativnim mjerama potrebno je da sve države članice europodručja i institucije EU-a dijele zajednički osjećaj odgovornosti i svrhe, a to vrijedi i za države članice izvan europodručja jer će se zahvaljujući snažnoj europskoj monetarnoj uniji moći odlučnije riješiti izazovi EU-a te će se pozitivno utjecati i na države članice izvan europodručja.

               OVIME PREPORUČUJE da u 2017. i 2018. države članice europodručja u okviru Euroskupine pojedinačno i zajednički poduzmu sljedeće:

               1.Provode politike kojima se kratkoročno i dugoročno podupire rast te poboljšava sposobnost prilagodbe, uravnoteženje i konvergencija. Daju prednost reformama kojima se povećava produktivnost, poboljšava institucionalno i poslovno okruženje, uklanjaju prepreke ulaganjima i potiče otvaranje radnih mjesta. Države članice s deficitom tekućeg računa ili visokim vanjskim dugom trebale bi povećati produktivnost, a pritom ograničiti rast jediničnih troškova rada. Države članice s velikim viškom tekućeg računa trebale bi ubrzati provedbu mjera kojima se podupire jačanje domaće potražnje, osobito ulaganja.

               2.Ostvare opći pozitivan smjer fiskalne politike kojim se doprinosi uravnoteženoj kombinaciji politika, podrže reforme i osnaže oporavak fiskalnom ekspanzijom u vrijednosti do 0,5 % BDP-a u 2017. Kombiniraju nacionalne napore u cilju osiguravanja dugoročne fiskalne održivosti u vezi s Paktom o stabilnosti i rastu i kratkoročne makroekonomske stabilizacije europodručja, potpunim iskorištavanjem manevarskog prostora u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Diferenciraju fiskalne napore svake države članice boljim uzimanjem u obzir njihova pojedinačnog stanja s obzirom na zahtjeve iz Pakta o stabilnosti i rastu, ukupne situacije u europodručju te učinaka prelijevanja među državama članicama europodručja: i. države članice koje su premašile svoje fiskalne ciljeve iskoriste svoj fiskalni prostor za potporu domaćoj potražnji i kvalitetnim ulaganjima, uključujući prekogranična ulaganja u okviru Plana ulaganja za Europu; ii. države članice kojima je potrebna daljnja fiskalna prilagodba u okviru preventivnog dijela Pakta osiguraju općenitu usklađenost sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu; iii. države članice obuhvaćene korektivnim dijelom Pakta osiguraju pravovremeno ispravljanje prekomjernog deficita, uključujući osiguravanjem fiskalnih rezervi u slučaju nepredviđenih okolnosti. Poboljšaju sastav javnih financija stvaranjem više prostora za materijalna i nematerijalna ulaganja i osiguraju učinkovito funkcioniranje nacionalnih fiskalnih okvira.

               3.Provode reforme kojima se promiče otvaranje radnih mjesta, socijalna pravednost i konvergencija, na temelju učinkovitog socijalnog dijaloga. Trebale bi kombinirati: i. pouzdane ugovore o radu kojima se zaposlenicima i poslodavcima pružaju fleksibilnost i sigurnost;
                  ii. kvalitetne i učinkovite sustave obrazovanja i osposobljavanja te sveobuhvatne strategije cjeloživotnog učenja usmjerene na potrebe tržišta rada; iii. učinkovite aktivne politike tržišta rada u cilju potpore sudjelovanja na tržištu rada; iv. moderne i prikladne sustave socijalne zaštite kojima se podupiru oni kojima je pomoć potrebna i pružaju poticaji za uključivanje na tržišta rada. Preusmjere poreze s rada, prije svega za osobe s niskim dohotkom i u državama članicama u kojima je troškovna konkurentnost ispod prosjeka europodručja, te ih učine proračunski neutralnima u državama članicama bez fiskalnog manevarskog prostora.

               4.Postignu dogovor o Europskom sustavu osiguranja depozita na temelju prijedloga Komisije iz studenoga 2015. te započnu s izradom zajedničkog zaštitnog mehanizma za Jedinstveni fond za sanaciju kako bi postao operativan prije kraja prijelaznog razdoblja Fonda. Osmisle i provedu učinkovitu strategiju za cijelo europodručje za uklanjanje rizika za održivost bankarskog sektora, uključujući u pogledu visoke razine loših kredita, neučinkovitih poslovnih modela i viška kapaciteta. Države članice s visokim razinama privatnog duga promiču uredno razduživanje.

               5. Ubrzaju inicijative za dovršetak europske monetarne unije uz puno poštovanje unutarnjeg tržišta EU-a te na otvoren i transparentan način. Provedu preostale aktivnosti u okviru prve faze izvješća petorice predsjednika o dovršetku europske monetarne unije.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  SL C 349, 24.9.2016., str. 1.

                     (4)
                  Vidi COM(2016) 727 final, 16.11.2016.