               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.5.2017.
            COM(2017) 510 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Hrvatske za 2017.i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2017.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Hrvatske za 2017.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2017.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) Europskog parlamenta i Vijeća br. 1176/2011 od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža
                  2
               , a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  3
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  4
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 16. studenoga 2016. donijela Godišnji pregled rasta
                  5
               , čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 9. i 10. ožujka 2017. Komisija je 16. studenoga 2016. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja
                  6
               , u kojemu je utvrdila da je Hrvatska država članica za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Hrvatsku za 2017.
                  7
                objavljeno je 22. veljače 2017. U njemu je ocijenjen napredak Hrvatske u odnosu na provedbu preporuka za Hrvatsku koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2016., mjere poduzete kao odgovor na preporuke donesene prethodnih godina te napredak Hrvatske u ostvarenju svojih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020. Izvješće je sadržavalo i rezultate detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011, koji su također objavljeni 22. veljače 2017.
                  8
                U svojoj analizi Komisija zaključuje da u Hrvatskoj postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Konkretno, dug opće države počeo se 2016. smanjivati, no javni je dug izložen valutnom riziku i rizici za fiskalnu održivost i dalje su veliki u srednjoročnom razdoblju. Smanjuje se dug privatnog sektora, iako je i dalje visok, osobito u korporativnom sektoru, i znatno je izložen valutnom riziku. Očekuje se da će oporavku pridonijeti financijski sektor, koji je i dalje izložen valutno induciranom kreditnom riziku, te je udio loših kredita još uvijek visok. Stopa nezaposlenosti brzo se smanjuje zahvaljujući umjerenom otvaranju novih radnih mjesta, ali i smanjenju radne snage. Konačno, posljedica složenog poslovnog okruženja jest smanjenje produktivnih ulaganja i slabiji rast produktivnosti.

               (3)Hrvatska je 27. travnja 2017. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2017. i svoj Program konvergencije za 2017. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

               (4)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno zakonodavstvom kojim se uređuju europski strukturni i investicijski fondovi
                  9
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka po državama članicama, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje relevantne programe u okviru strukturnih i investicijskih fondova. Komisija je dostavila dodatne smjernice o primjeni tih odredbi
                  10
               .

               (5)Nakon obustave postupka u slučaju prekomjernog deficit na Hrvatsku se primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Vlada u svojem Programu konvergencije za 2017. planira postupno poboljšanje salda opće države sa –0,8 % BDP-a u 2016. na 0,5 % BDP-a u 2020. Srednjoročni proračunski cilj od –1,75 % BDP-a u strukturnom smislu ostvaren je 2016. sa značajnom pozitivnom razlikom, dok se očekuje da će (ponovno izračunani
                  11
               ) strukturni saldo 2017. i 2018. biti u skladu sa srednjoročnim proračunskim ciljem, ali bez pozitivne razlike. Nakon toga se predviđa njegovo ponovno blago poboljšanje. Prema Programu konvergencije očekuje se da će se do 2020. udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 72,1 %, nakon što je 2015. dosegnuo vrhunac od 86,7 % BDP-a. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije je povoljan, osobito s obzirom na negativan učinak financijskih poteškoća s kojima se suočava najveće hrvatsko privatno poduzeće Agrokor, koji se ne uzima u obzir u projekcijama iz programa. Kriza u Agrokoru predstavlja i izravne rizike za proračunske projekcije. Nadalje, nisu u potpunosti precizirane mjere potrebne za potporu planiranim ciljevima u pogledu deficita od 2017. nadalje.

               (6)Vijeće je 12. srpnja 2016. preporučilo Hrvatskoj da ostvari godišnju fiskalnu prilagodbu od najmanje 0,6 % BDP-a prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja 2017. Stvarni podaci o značajnom poboljšanju ukupnog salda za 2016. upućuju na to da je Hrvatska već te godine ostvarila svoj srednjoročni proračunski cilj. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2017. predviđa se da će strukturni saldo 2017. i dalje biti iznad srednjoročnog proračunskog cilja unatoč smanjenju sa –0,3 % BDP-a 2016. na –1,7 % BDP-a 2017. Hrvatskoj se preporučuje da 2018. i dalje bude u skladu sa svojim srednjoročnim proračunskim ciljem. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2017. očekuje se da će se strukturni saldo dodatno smanjiti na –2,1 % BDP-a, što upućuje na rizik od određenog odstupanja od srednjoročnog proračunskog cilja. Predviđa se da će Hrvatska 2017. i 2018. biti usklađena s pravilom o dugu. Općenito, Vijeće smatra da Hrvatska treba biti spremna poduzeti dodatne mjere u 2018. kako bi se osigurala usklađenost s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu.

               (7)Utvrđeni su nedostatci u hrvatskom okviru fiskalnog upravljanja. Još nije donesen novi zakon o fiskalnoj odgovornosti kojim bi se trebao ojačati proračunski okvir i neovisnost i mandat Povjerenstva za fiskalnu politiku. Kasni se s donošenjem izmjena Zakona o proračuna, kojima bi se među ostalim trebalo riješiti pitanje čestih revizija proračunskih planova na središnjoj i lokalnoj razini. Pouzdanost projekcija na kojima se temelje proračunski planovi i dalje je slaba.

               (8)Hrvatska ima relativno niske prihode od periodičnog oporezivanja nepokretne imovine. Prihode ubiru jedinice lokalne uprave u obliku komunalne naknade povezane s nekretninama, no njezin se obračun i pokrivenost znatno razlikuju. Prihodi ovise i o manje učinkovitom oporezivanju prometa nekretninama. Kao odgovor na ponavljane preporuke, u okviru porezne reforme provedene krajem 2016. komunalna naknada i neki lokalni porezi zamijenit će se od 2018. periodičnim porezom na nekretnine koji će se obračunavati na temelju pet parametara na temelju kojih se približno određuje vrijednost nekretnine. Smatra se da je to prvi korak prema potpunom uvođenju vrijednosnog poreza na nekretnine koje se planira za 2020.

               (9)
                     Potrebe hrvatskog državnog sektora u pogledu financiranja i izloženost državnog duga valutnom riziku upućuju na važnost pouzdanih izvora financiranja i razboritog upravljanja rizikom. Kao odgovor na preporuku, početkom 2017. donesena je strategija upravljanja javnim dugom za razdoblje 2017. – 2019. namijenjena središnjoj državi. Ta je strategija donesena tri godine nakon isteka prethodne strategije. Uočeni su nedostaci u institucijskom sustavu upravljanja javnim dugom, uključujući povezanost s tržištima, upravljanje rizikom i redovito ažuriranje strategije. Izvanproračunske transakcije koje mogu utjecati na dug ne uzimaju se dovoljno u obzir.

               (10)
                     Tržište rada nedavno se nastavilo oporavljati, no nezaposlenost je i dalje visoka, s visokim udjelom dugotrajnih tražitelja posla. Ako se uzme u obzir niska i opadajuća aktivnost, to upućuje na velik i neiskorišten radni potencijal. Pad aktivnosti 2016. osobito je bio izražen kod radno sposobnih niskokvalificiranih radnika i bio je posljedica smanjenja broja radno sposobnog stanovništva zbog starenja i emigracije, koji bilježe rast.

               (11)
                     Neaktivnost je relativno visoka među skupinama koje ispunjavaju uvjete za rano umirovljenje. Trenutačne i buduće mirovine nisu na primjerenoj razini i postoje rizici od siromaštva u starosti zbog kratkoće razdoblja uplaćivanja doprinosa. Postoje mnoge mogućnosti za rano umirovljenje, koje je moguće punih pet godina prije zakonske dobi za umirovljenje. Financijski su poticaji za rad do navršenja te dobi slabi. Najavljene mjere kojima se potiče dulji radni vijek nisu provedene. Odgovornosti povezane sa skrbi pridonose niskom sudjelovanju na tržištu rada, osobito radno sposobnih žena. Nedostatna je formalizirana skrb za djecu i na regionalnoj razini postoje znatne razlike. Ne plaća se očinski dopust i ugovori o radu rijetko su toliko fleksibilni da dopuštaju uravnoteženje poslovnih obveza i skrbničkih dužnosti. Zakonska dob za umirovljenje za žene je trenutačno 61 godina i devet mjeseci, a za muškarce 65 godina života. Izjednačivanje zakonske dobi za umirovljenje i njezino povećanje sporo napreduje te se očekuje da će 2038. ta dob za oba spola biti 67 godina. Razmatra se ubrzavanje tog procesa, no odluka još nije donesena. U okviru mirovinskog sustava prava na povoljnije uvjete ostvaruju određene kategorije radnika čija su zanimanja klasificirana kao teška i štetna i u određenim sektorima. Nadležna su tijela preispitala popis teških i opasnih zanimanja, no racionalizacija tih odredaba zasad nije provedena.

               (12)Prema najnovijim podacima gotovo 30 % stanovništva bilo je 2015. izloženo riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti. Kad je riječ o učinkovitosti i pravednosti sustava socijalne zaštite, uočene su manjkavosti zbog neusklađenosti kriterija prihvatljivosti, rascjepkane geografske pokrivenosti, nedostatka koordinacije među nadležnim tijelima i slabe transparentnosti. Za program minimalnog dohotka namijenjenog najsiromašnijim kućanstvima 2016. izdvojeno je samo 0,6 % BDP-a. Nije ostvaren napredak u provedbi planova reforme, među ostalim ni u institucionalnoj preraspodjeli nadležnosti ni u usklađivanju kriterija prihvatljivosti.

               (13)Stjecanje vještina potrebnih na tržištu rada važan je uvjet za zapošljivost. Sudjelovanje u programima obrazovanja odraslih vrlo je nisko kao i rashodi za aktivne politike tržišta rada, mjere prekvalifikacije i cjeloživotno obrazovanje te njihova pokrivenost. Osposobljavanje nije dovoljno usmjereno na starije i niskokvalificirane radnike i dugotrajno nezaposlene, koji se obično suočavaju s posebnim izazovima u pogledu zapošljavanja. Kasni se s izradom novog zakonodavstva kojim bi se poboljšala kvaliteta ustanova, programa i nastave za obrazovanje odraslih.

               (14)Dovoljna razina osnovnih vještina ključna je za pronalazak i zadržavanje dobrog i stabilnog zaposlenja te za uspješno sudjelovanje u ekonomskom i društvenom životu. Podaci iz međunarodnih studija upućuju na ozbiljne nedostatke u rezultatima hrvatskih učenika u dobi od 15 godina u području osnovnih vještina, prirodnih predmeta i matematike. Reforma školskog kurikuluma uvedena je 2015. u okviru provedbe strategije za obrazovanje, znanost i tehnologiju u cilju poboljšanja sadržaja i podučavanja prenosivih vještina. Nakon ambivalentnih reakcija dionika reforma je kurikuluma revidirana, a provedba znatno odgođena. Proces se sada treba nastaviti u skladu s izvornim ciljevima. Hrvatska je nedavno donijela strategiju o razvoju strukovnog obrazovanja i osposobljavanja. Ta bi strategija trebala poslužiti za ažuriranje kurikuluma u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, povećanje udjela praktične nastave i poboljšanje nastavne kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju. Još nije uveden sustav za priznavanje i vrednovanje neformalnog i informalnog učenja.

               (15)Teritorijalna i funkcionalna rascjepkanost javne uprave otežava pružanje usluga i učinkovitost javne potrošnje. Postojeća podjela nadležnosti i fiskalni odnosi na različitim razinama vlasti ne pridonose učinkovitom i pravednom pružanju javnih usluga, prije svega u zdravstvu, obrazovanju i sustavu socijalne pomoći. Kasni provedba sveobuhvatne reforme javne uprave. Još nije doneseno zakonodavstvo o preraspodjeli poslova između središnjih i lokalnih tijela vlasti i nije provedeno pojednostavnjenje sustava državnih agencija. Vlada je početkom 2017. najavila osnivanje radne skupine za izradu novog zakonodavstva o financiranju podnacionalnih jedinica državne uprave.

               (16)Neusklađenost okvira za određivanje plaća i dalje ograničava transparentnost plaća i jednako postupanje te kontrolu vlade nad rashodima za plaće u javnom sektoru, što podrazumijeva rizike prelijevanja na šire gospodarstvo. Vlada je u veljači 2017. donijela zajedničke smjernice za pregovore i praćenje kolektivnih ugovora u javnom sektoru, no usklađivanje okvira za određivanje plaća odgođeno je za 2019.

               (17)Poduzeća u državnom vlasništvu u prosjeku su manje produktivna od privatnih poduzeća, što upućuje na slabosti u njihovu upravljanju. Imaju i negativan učinak na raspodjelu resursa i pridonose niskom rastu produktivnosti u gospodarstvu. Mjere za uvođenje privatnog vlasništva u poduzeća u državnom vlasništvu prošle su godine zabilježile spor napredak. Upravljanje tim poduzećima poboljšalo bi se boljim praćenjem rezultata njihova rada i odgovornosti njihovih upravnih tijela, uključujući poduzeća u vlasništvu jedinica lokalne uprave.

               (18)Hrvatska banka za obnovu i razvitak (HBOR) ima ključnu ulogu u provedbi financijskih instrumenata EU-a, osobito Plana ulaganja za Europu. Da bi mogla obavljati tu funkciju, trebala bi ispunjavati visoke standarde transparentnosti i odgovornosti. Nadležna tijela planiraju da do kraja 2017. neovisni revizori provedu reviziju kvalitete imovine iz HBOR-ova kreditnog portfelja. Na temelju rezultata te revizije ponovno će se razmotriti regulatorni okvir i upravljačka struktura HBOR-a.

               (19)Visoki regulatorni troškovi opterećuju poduzeća. Neporezna davanja, od kojih se mnoga statistički smatraju porezom, opterećuju poslovno okruženje. Kao odgovor na preporuku, vlada je u ljeto 2016. odlučila ukinuti 13 neporeznih davanja i smanjiti još njih 11, no provedba sporo napreduje. Poduzeća su i dalje pod znatnim administrativnim opterećenjem. Donesen je akcijski plan za smanjenje administrativnog opterećenja kojim je obuhvaćeno osam regulatornih područja, no provedba još nije počela.

               (20)Nakon što su se tijekom krize naglo smanjila, ulaganja su se povećala u 2016. No unatoč povoljnim makroekonomskim uvjetima i uvjetima financiranja, ključna uska grla sprječavaju trajniji oporavak ulaganja. Nedostatci javne uprave, složeno poslovno okruženje, spora provedba strategije suzbijanja korupcije, restriktivni propisi u ključnim infrastrukturnim sektorima i snažna državna prisutnost u gospodarstvu opterećuju poslovno okruženje.

               (21)Modernizacija propisa o profesijama mogla bi potaknuti mobilnost radne snage i dovesti do nižih cijena profesionalnih usluga, čime bi se povećao potencijal rasta. Kada je riječ o pružateljima usluga i reguliranim profesijama, hrvatski su propisi restriktivni, osobito za odvjetnike. Vlada je u ljeto 2016. donijela akcijski plan za izmjenu i modernizaciju neprikladnih propisa, koji je međutim ograničen u pogledu područja primjene i iscrpnosti.

               (22)Kvaliteta i učinkovitost pravosudnog sustava ključni su čimbenici poslovnog okruženja. Prvostupanjski sudski postupci dugotrajni su u trgovačkim, građanskim i kaznenim predmetima unatoč smanjenju broja neriješenih predmeta. Elektroničkim podnošenjem i dostavom sudskih dokumenata mogao bi se znatno poboljšati pravosudni sustav, no to još nije uvedeno. Suci trgovačkih sudova nemaju internetski pristup registrima: time se smanjuje učinkovitost rješavanja stečajnih postupaka. Sudske odluke rijetko su dostupne na internetu i još nisu provedene reforme upravljanja predmetima na prvostupanjskim trgovačkim sudovima, primjerice ažuriranje poslovnih procesa.

               (23)Bankarski sektor i dalje je dobro kapitaliziran te je tijekom 2016. ponovno postao profitabilan nakon što je 2015. došlo do konverzije kredita denominiranih u švicarskom franku u kredite denominirane u euru. U posljednje vrijeme smanjuje se udio loših kredita u bruto kreditima, no taj je udio i dalje visok, osobito među nefinancijskim poduzećima. Čini se da je to smanjenje potaknuto prodajom i zahtjevima za progresivno i automatsko rezerviranje sredstava koji su uvedeni 2013. Vlada je u okviru nedavne porezne reforme kao odgovor na preporuke uvela i nove odredbe o poreznom tretmanu otpisa loših kredita. Potrebno je pozorno pratiti učinke te reforme. I u vezi s učinkovitosti nedavno provedene reforme stečajnog okvira u pogledu lakšeg rješavanja loših kredita potrebno je pomno praćenje.

               (24)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Hrvatske i objavila je u izvješću za Hrvatsku za 2017. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Hrvatskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Hrvatskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja u EU-u na način da se na razini EU-a pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (25)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo Program konvergencije, a njegovo je mišljenje
                  12
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               (26)Uzimajući u obzir Komisijino detaljno preispitivanje i ovu ocjenu, Vijeće je preispitalo Nacionalni program reformi i Program konvergencije. Preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1. do 5. u nastavku,

               PREPORUČUJE da Hrvatska 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Nastaviti s provedbom fiskalne politike u skladu sa zahtjevima preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, što znači da bi 2018. trebala i dalje biti u skladu sa svojim srednjoročnim proračunskim ciljem. Do rujna 2017. ojačati proračunsko planiranje i višegodišnji proračunski okvir, uključujući jačanjem neovisnosti i mandata Povjerenstva za fiskalnu politiku. Poduzeti potrebne mjere za uvođenje vrijednosnog poreza na nekretnine. Ojačati okvir upravljanja javnim dugom, među ostalim godišnjim ažuriranjem strategije upravljanja javnim dugom.

               2.Osigurati mjere za odvraćanje od ranog umirovljenja, ubrzati prelazak na višu dobnu granicu za zakonsko umirovljenje i uskladiti odredbe o mirovinama za posebne kategorije s općim pravilima za umirovljenje. Poboljšati koordinaciju i transparentnost socijalnih naknada.

               3.Poboljšati obrazovanje odraslih, osobito starijih radnika, niskokvalificiranih radnika i dugotrajno nezaposlenih. Ubrzati reformu obrazovnog sustava.

               4.Smanjiti rascjepkanost i poboljšavati funkcionalnu raspodjelu nadležnosti u javnoj upravi uz istovremeno poboljšanje učinkovitosti i smanjenje teritorijalnih nejednakosti u pružanju javnih usluga. Na temelju savjetovanja sa socijalnim partnerima uskladiti okvire za određivanje plaća u javnoj upravi i javnim službama.

               5.Ubrzati prodaju poduzeća u državnom vlasništvu i ostale državne imovine i poboljšati korporativno upravljanje u sektoru poduzeća u državnom vlasništvu. Znatno smanjiti opterećenje poduzeća koje je posljedica regulatornih troškova i administrativnih opterećenja. Ukloniti regulatorne prepreke koje ometaju pristup reguliranim profesijama i profesionalnim i poslovnim uslugama te njihovo obavljanje. Poboljšati učinkovitost i kvalitetu pravosudnog sustava, osobito smanjenjem trajanja postupaka u građanskim i trgovačkim predmetima.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)
                  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

                     (3)
                  COM(2017) 510 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 i P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  SWD(2017) 76 final.

                     (8)
                  COM(2017) 90 final.

                     (9)
                  Članak 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006, SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala  koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (12)
                  U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.5.2018.
            COM(2018) 311 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora radi raspodjele koncesija WTO-a za carinske kvote za Uniju priloženih Općem Sporazumu o carinama i trgovini iz 1994. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Vlada Ujedinjene Kraljevine obavijestila je 29. ožujka 2017. Europsko vijeće o namjeri Ujedinjene Kraljevine da se povuče iz Europske unije (EU) u kojoj je trenutačno država članica.

               Posljedice povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz EU-a nadilaze bilateralne odnose između EU-a i Ujedinjene Kraljevine, posebno u pogledu njihovih obveza u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji (WTO). Izvorno su i EU i Ujedinjena Kraljevina članice WTO-a. Kada je Europska zajednica 1994. prihvatila Sporazum o WTO-u i multilateralne trgovinske sporazume, raspored koncesija i obveza priložen Općem Sporazumu o carinama i trgovini iz 1994. (GATT iz 1994.) za Europsku zajednicu (raspored WTO-a za EU) time je istovremeno priložen i za Ujedinjenu Kraljevinu. Stoga raspored za EU sadržava obveze koje se primjenjuju i na Ujedinjenu Kraljevinu u njezinu svojstvu članice WTO-a.

               Kada je riječ o EU-u, njegove obveze za robu utvrđene u rasporedu i dalje će se primjenjivati na njegovu teritoriju, ali njegove postojeće kvantitativne obveze, osobito carinske kvote, zahtijevat će određene prilagodbe kako bi se u obzir uzelo povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz EU-a. Budući da se raspored WTO-a za EU više neće primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu, potrebno je postojeće obvezujuće carinske kvote WTO-a za EU (poljoprivreda, ribarstvo i industrija) raspodijeliti između Ujedinjene Kraljevine i EU-a kako bi stupile na snagu na datum na koji se raspored WTO-a za EU više neće primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu.

               U skladu s odredbama članka XXVIII. GATT-a iz 1994. EU će radi izmjene koncesija trebati pregovarati o raspodjeli carinskih kvota s predmetnim članicama WTO-a za koje je utvrđeno da imaju relevantna prava na pristup tržištu na temelju pojedinačnih carinskih kvota (imaju takozvani najveći ili znatan interes u snabdijevanju ili pravo početnih pregovora). EU će se savjetovati i s članicama WTO-a koje imaju savjetodavna prava.

               Ti će se pregovori trebati provesti u kratkom roku. Očekuje se da će se Ujedinjena Kraljevina povući iz EU-a 30. ožujka 2019. Stoga se trenutačno pregovara o sporazumu o povlačenju te su pregovarači EU-a i Ujedinjene Kraljevine postigli dogovor o tekstu prijelaznih instrumenata kojima bi se, po stupanju na snagu sporazuma o povlačenju, zakonodavstvo Unije, uključujući međunarodne sporazume u kojima je Unija stranka kao što je GATT iz 1994., trebalo primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu od datuma povlačenja do 31. prosinca 2020.

               Ne može se isključiti mogućnost da sporazumi na temelju članka XXVIII. s predmetnim članicama WTO-a ne budu sklopljeni u predviđenom roku, barem ne za sve predmetne carinske kvote.

               U tu svrhu Komisija usporedo s ovom preporukom predlaže osnovni zakonodavni akt (u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom) kako bi se osiguralo da, ako sporazumi na temelju članka XXVIII. ne budu sklopljeni, EU može jednostrano raspodijeliti carinske kvote u skladu s člankom XXVIII. i da Komisija dobije potrebne ovlasti kako bi nakon toga izmijenila relevantne odredbe iz zakonodavstva EU-a o otvaranju i provedbi odgovarajućih carinskih kvota.

               Stoga je cilj ove preporuke ovlastiti Komisiju za otvaranje pregovora u skladu s člankom XXVIII. GATT-a iz 1994. kako bi se izmijenile relevantne koncesije (osobito obvezujuće carinske kvote u WTO-u) u rasporedu WTO-a za Europsku uniju te kako bi se one raspodijelile između Unije i Ujedinjene Kraljevine.

               Osim toga, Ujedinjena Kraljevina trebala bi pokrenuti postupke u WTO-u za utvrđivanje vlastita rasporeda koncesija i obveza već prije datuma na koji prestaje biti državom članicom Unije. Stoga je potrebno Ujedinjenoj Kraljevini odobriti poduzimanje postupaka potrebnih u tu svrhu radi postizanja dogovora s drugim članicama WTO-a o njezinu dijelu carinskih kvota trenutačno uvrštenih u raspored WTO-a za Europsku uniju.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

               Nije primjenjivo.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

               Nije primjenjivo.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Članak 207. i članak 218. stavci 3. i 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               Zajednička trgovinska politika jedno je od područja isključive nadležnosti Unije navedenih u članku 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). U skladu s člankom 5. stavkom 3. UFEU-a načelo supsidijarnosti ne primjenjuje se na područja isključive nadležnosti EU-a.

               •Proporcionalnost

               Ovom preporukom Vijeću se predlaže da Komisiju ovlasti za otvaranje pregovora u skladu s člankom XXVIII. GATT-a iz 1994. radi izmjene koncesija WTO-a za EU za obvezujuće carinske kvote. Prema pravilima WTO-a taj se postupak mora primijeniti kako bi se izmijenile koncesije utvrđene u rasporedu članice WTO-a. U skladu s time, predložena mjera proporcionalna je prethodno navedenim ciljevima.

               •Odabir instrumenta

               Instrument dostupan za postizanje cilja jest međunarodni sporazum. Stoga je potrebno odobriti otvaranje pregovora o međunarodnom sporazumu.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

               Nije primjenjivo.

               •Savjetovanja s dionicima

               Nije primjenjivo.

               •Prikupljanje i primjena stručnih znanja

               Nije primjenjivo.

               •Procjena učinka

               Nije primjenjivo.

               •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje

               Nije primjenjivo.

               •Temeljna prava

               Nije primjenjivo.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Nije primjenjivo.

               5.OSTALI DIJELOVI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

               Nije primjenjivo.

               •Dokumenti s obrazloženjima (za direktive)

               Nije primjenjivo.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

               Nije primjenjivo.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobravanju otvaranja pregovora radi raspodjele koncesija WTO-a za carinske kvote za Uniju priloženih Općem Sporazumu o carinama i trgovini iz 1994. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

                  uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavke 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1)Postojeće kvantitativne obveze u području robe koje je preuzela Europska unija u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji (WTO) zahtijevat će određene prilagodbe kako bi se uzelo u obzir povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske (Ujedinjena Kraljevina) iz Unije. Konkretno, postojeće carinske kvote za određene poljoprivredne, ribarske i industrijske proizvode uvrštene u raspored koncesija i obveza Unije priložen Općem Sporazumu o carinama i trgovini iz 1994. (GATT iz 1994.) trebale bi se raspodijeliti između Ujedinjene Kraljevine i Unije nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije.

               (2)Stoga bi Komisiju trebalo ovlastiti za otvaranje pregovora u skladu s člankom XXVIII. GATT-a iz 1994. s onim članicama WTO-a koje imaju pregovaračka prava radi izmjene tih carinskih kvota.

               (3)Ujedinjena Kraljevina trebala bi pokrenuti postupke u WTO-u za utvrđivanje vlastita rasporeda koncesija i obveza već prije datuma na koji prestaje biti članicom Unije.

               (4)Stoga je potrebno Ujedinjenoj Kraljevini odobriti poduzimanje potrebnih postupaka radi utvrđivanja vlastita rasporeda koncesija i obveza u prilogu GATT-u iz 1994., uključujući pregovore s drugim članicama WTO-a o dijelovima carinskih kvota koji u njega trebaju biti uvršteni.

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

                  Komisiju se ovlašćuje da u ime Unije otvori pregovore s članicama WTO-a koje imaju pregovaračka prava radi izmjene carinskih kvota trenutačno uvrštenih u raspored koncesija i obveza Unije priložen GATT-u iz 1994.

               Članak 2.

                  Pregovaračke smjernice upućene Komisiji utvrđene su u Prilogu.

               Članak 3.

                  Pregovore vodi Komisija uz savjetovanje s [Vijeće upisuje ime posebnog odbora].

               Članak 4.

                  Ujedinjenoj Kraljevini odobrava se poduzimanje potrebnih postupaka radi utvrđivanja vlastita rasporeda koncesija i obveza priloženog GATT-u iz 1994. i svih kvantitativnih ograničenja u njemu, uključujući pregovore s drugim članicama WTO-a o svojem dijelu carinskih kvota trenutačno uvrštenih u raspored koncesija i obveza Unije priložen GATT-u iz 1994.

               Članak 5.

                  Ova je Odluka upućena Komisiji i Ujedinjenoj Kraljevini.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles,22.5.2018.
            COM(2018) 311 final
            PRILOG

            Preporuka za ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora radi raspodjele koncesija WTO-a za carinske kvote za Uniju priloženih Općem Sporazumu o carinama i trgovini iz 1994. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije

               PRILOG

               (1) Komisija nastoji pregovarati o sporazumu s članicama WTO-a koje imaju pregovaračka prava te se savjetovati s članicama WTO-a koje imaju savjetodavna prava u skladu s člankom XXVIII. GATT-a iz 1994. radi izmjene koncesija WTO-a za carinske kvote za Uniju utvrđene u rasporedu koncesija i obveza Unije priloženom GATT-u iz 1994.

               (2) Komisija vodi pregovore u cilju izmjene koncesija Unije, posebno raspodjelom postojećih carinskih kvota između Ujedinjene Kraljevine i Unije nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije.

               (3)Komisija primjenjuje postupak za izmjene rasporeda Unije u skladu s relevantnim odredbama WTO-a, osobito člankom XXVIII. GATT-a iz 1994.
                  1
                i Sporazumom o tumačenju članka XXVIII. GATT-a iz 1994.
                  2
               .

               (4)Komisija izvješćuje Vijeće o ishodu pregovora i, prema potrebi, o svim značajnim promjenama koji se pojave tijekom pregovora.

                     (1)

                        Tekst sporazuma nalazi se na sljedećem web-mjestu:https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/gatt47_01_e.htm

                     (2)

                        Tekst sporazuma nalazi se na sljedećem web-mjestu:https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/12-28_e.htm


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 23.5.2018.
            COM(2018) 427 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2018.i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2018.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Ujedinjene Kraljevine za 2018.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Ujedinjene Kraljevine za 2018.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Ujedinjena Kraljevina navodi kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Ujedinjenu Kraljevinu za 2018.
                  4
                objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Ujedinjene Kraljevine u smislu preporuka za Ujedinjenu Kraljevinu koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Ujedinjene Kraljevine u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Ujedinjena Kraljevina obavijestila je 29. ožujka 2017. Europsko vijeće o namjeri da istupi iz Europske Unije. Osim u slučaju da se ratificiranim sporazumom o povlačenju utvrdi drugi datum ili da Europsko vijeće u skladu s člankom 50. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji u dogovoru s Ujedinjenom Kraljevinom jednoglasno odluči da se Ugovori prestaju primjenjivati od kasnijeg datuma, sve primarno i sekundarno zakonodavstvo Unije prestat će se primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu 30. ožujka 2019. u 00:00 prema srednjoeuropskom vremenu. Ujedinjena Kraljevina će tada postati treća zemlja. U tijeku su pregovori kako bi se osiguralo uredno povlačenje Ujedinjene Kraljevine, uključujući mogućnost prijelaznog razdoblja do kraja 2020. tijekom kojeg će se zakonodavstvo Unije primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu i u njoj. Komisija u tom kontekstu nije iznijela ili izradila scenarij koji bi se temeljio na mogućim sporazumima između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine nakon Brexita jer se o tim pitanjima još uvijek vode pregovori.

               (4)Ujedinjena Kraljevina je 30. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018. i svoj Program konvergencije za 2018. Uzimajući u obzir njihovu povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je propisano člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  5
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje sporazume o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim ekonomskim upravljanjem
                  6
               .

               (6)Ujedinjena Kraljevina trenutačno je obuhvaćena preventivnim dijelom Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe prijelaznom pravilu o dugu. Vlada u svojem Programu konvergencije za razdoblje 2017.–2018. očekuje pad ukupnog deficita s 2,2 % BDP-a u razdoblju 2017.–2018. na 1,8 % BDP-a razdoblju 2018.–2019., odnosno na 1,7 % BDP-a u razdoblju 2019.–2020. U Programu konvergencije ne navodi se srednjoročni proračunski cilj. Prema Programu konvergencije očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u uglavnom stabilizirati na približno 85,5 % između razdoblja 2017.–2018. i 2019.–2020. te potom pasti na 84,8 % BDP-a u razdoblju 2021.–2022. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerodostojan je. Iako su mjere potrebne za ostvarenje planiranog ciljnog deficita općenito precizno utvrđene, sve jači pritisci na rashode vlade u brojnim područjima predstavljaju rizik za ostvarenje planiranog smanjenja deficita.

               (7)Vijeće je 11. srpnja 2017. preporučilo Ujedinjenoj Kraljevini da osigura da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  7
                u razdoblju 2018.–2019. ne premaši 1,8 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Istovremeno je Vijeće navelo da je potrebno uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike koji pridonosi jačanju postojećeg oporavka te osiguravanju održivosti javnih financija Ujedinjene Kraljevine. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2018. postoji rizik određenog odstupanja od zahtjeva preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu u razdoblju 2018.–2019.

               (8)S obzirom na to da je omjer duga opće države Ujedinjene Kraljevine veći od 60 % BDP-a i predviđeni jaz outputa iznosi 0,4 %, prema zajednički dogovorenoj matrici prilagodbe u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u razdoblju 2019.–2020. ne bi trebala biti viša od 1,6 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Ne bude li promjene u politikama, predviđa se da će Ujedinjena Kraljevina ispuniti taj zahtjev u razdoblju 2019.–2020. Na prvi se pogled predviđa da će Ujedinjena Kraljevina u razdoblju 2018.–2019. i u razdoblju 2019.–2020. poštovati prijelazno pravilo o dugu kao posljedica dopuštenoga godišnjeg odstupanja od 0,25 % BDP-a. Općenito, Vijeće smatra da Ujedinjena Kraljevina počevši od razdoblja 2018.–2019. treba biti spremna poduzeti dodatne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (9)Godišnja neto stambena ponuda i dalje se povećava zahvaljujući brojnim vladinim inicijativama za poticanje tržišta stambenih nekretnina i cikličkog oporavka. Međutim, ponuda je i dalje znatno ispod procjene potražnje te se Ujedinjena Kraljevina i dalje suočava s ozbiljnim izazovom da osigura dovoljnu količinu stambenih nekretnina. To je povezano s vrlo strogim i složenim propisima o tržištu zemljišta. Nedostatak stambenih nekretnina i visoki troškovi stanovanja poseban su problem u područjima s velikom potražnjom koja raste, primjerice u urbanim središtima i oko njih. Vlada je svjesna tog problema te je odredila niz ambicioznih ciljeva kako bi u sljedećim godinama povećala ponudu. Istovremeno, vlada je ponovno potvrdila svoju predanost ograničavanju izgradnje oko urbanih središta. Stopa vlasništva nad stambenim nekretninama znatno se smanjila kod mlađih osoba, što pridonosi međugeneracijskoj nejednakosti. Produktivnosti rada niska je i stagnira. Veliki dijelovi gospodarstva razmjerno su neuspješni u pogledu glavnih pokretača produktivnosti – vještina, ulaganja i učinkovitih poslovnih procesa. Cestovne, željezničke i zrakoplovne mreže u Ujedinjenoj Kraljevini suočene su sa znatnim i sve jačim pritiskom na kapacitete.

               (10)Premda su ukupne brojke koje se odnose na tržište rada i dalje pozitivne za većinu parametara, stalno je prisutna zabrinutost zbog kvalitete nekih oblika zaposlenja. Riječ je o problemima povezanima s razvojem vještina, netipičnim oblicima rada, dohotkom, produktivnošću, sudjelovanjem na tržištu rada i siromaštvom radno sposobnog stanovništva. O svim tim pitanjima najavljene su znatne promjene politika. Usklađenost povezanih politika od ključne je važnosti. Kada je riječ o vještinama, naglasak je dosad uglavnom bio na naukovanjima i reformama tehničkog obrazovanja. Naglaskom na njihovoj kvaliteti ostvario bi se održivi multiplikacijski učinak za društvo i gospodarstvo. Ujedinjena Kraljevina jedna je od država članica koje su već ispunile više od dvije trećine nacrta kriterija u europskom okviru za kvalitetna i učinkovita naukovanja, stoga je moguće određivanje i praćenje ciljeva kvalitete, primjerice praćenjem osoba s diplomom. Za potrebe cjeloživotnog učenja potrebna su sredstva razmjerna sredstvima za naukovanja i nove tehničke kvalifikacije (tzv. T-Levels) za osobe koje su napustile školovanje, a posebno za one koji nisu napredovali dalje od početničkih radnih mjesta.

               (11)Potrebno je posvetiti pozornost i pitanjima iz područja socijalne zaštite i uključenosti. Počinju se provoditi reforme skrbi o djeci, ali će im možda trebati posvetiti veću pozornost, posebno za djecu mlađu od tri godine. Učinak nekih reformi i smanjenja rashoda u području socijalne skrbi tek se treba u potpunosti osjetiti, posebno na zaposlene obitelji.

               (12)Komisija je u okviru Europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Ujedinjene Kraljevine i objavila je u Izvješću za Ujedinjenu Kraljevinu za 2018. Ocijenila je i Program konvergencije za 2018. i Nacionalni program reformi za 2018. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Ujedinjenoj Kraljevini prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Ujedinjenoj Kraljevini nego i opseg njihove usklađenosti s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće ekonomsko upravljanje u Europskoj uniji na način da se na razini Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (13)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program konvergencije za 2018. i njegovo je mišljenje navedeno posebno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Ujedinjena Kraljevina u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u razdoblju 2019.–2020. ne premašuje 1,6 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a.

               2.Povećati ponudu stambenih nekretnina, posebno u područjima u kojima je potražnja najveća, među ostalim i dodatnim reformama sustava prostornog planiranja.

               3.Riješiti pitanje razvoja vještina utvrđivanjem ciljnih rezultata u pogledu kvalitete i učinkovitosti naukovanja i ulaganjem u usavršavanje već zaposlenih osoba.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 427 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 i P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 226 final.

                     (5)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 23.5.2018.
            COM(2018) 404 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Danske za 2018.i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Danske za 2018.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Danske za 2018.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Danske za 2018.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Danska navodi kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Dansku za 2018.
                  4
                objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Danske u smislu preporuka za Dansku koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Danske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Danska je 24. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018. i svoj Program konvergencije za 2018. Uzimajući u obzir njihovu povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (4)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je propisano člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  5
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje sporazume o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim ekonomskim upravljanjem
                  6
               .

               (5)Na Dansku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. U svojem Programu konvergencije za 2018. vlada u 2018. planira ostvariti ukupni deficit od 0,7 % BDP-a te tijekom programskog razdoblja do 2025. nastaviti ispunjavati srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 0,5 % BDP-a. Prema Programu konvergencije za 2018. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u 2018. smanjiti na 35,6 % u 2018. te se nastaviti smanjivati do 34,2 % u 2020. prije nego što poraste na nešto ispod 40 % do 2025. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerodostojan je tijekom tog programskog razdoblja. Na temelju proljetne prognoze Komisije 2018. predviđa se da će strukturni saldo zabilježiti suficit od 0,3 % BDP-a u 2018. i 0,9 % BDP-a u 2019., što je nešto više od cilja iz Programa konvergencije za 2018. i iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Općenito, Vijeće smatra da se predviđa da će Danska u 2018. i 2019. poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (6)Osiguravanje ponude radne snage u razdoblju demografskih izazova i rješavanje problema koji se pojavljuje zbog nedostatka radne snage u određenim sektorima preduvjet je za održivi rast u Danskoj. Reforme čiji je cilj povećati sudjelovanje i stopu završetka strukovnog obrazovanja te osposobljavanje i mjere za poboljšanje razine digitalnih vještina mogli bi doprinijeti većoj ponudi kvalificiranih radnika. Nadalje, pri tome bi bile korisne mjere za bolje uključivanje marginaliziranih skupina i skupina u nepovoljnom položaju na tržište rada. To se odnosi na mlade s niskim stupnjem obrazovanja, osobe sa smanjenom radnom sposobnošću i osobe s invaliditetom te osobe migrantskog podrijetla. Nedavno poduzete mjere za uključivanje na tržište rada polako su se počele primjenjivati, no čini se da se zahvaljujući njima poboljšava situacija za novopristigle izbjeglice. Integracija djece migrantskog podrijetla u obrazovni sustav i dalje je ključni izazov zbog kojeg je njihov stupanj obrazovanja u prosjeku niži u odnosu na stupanj obrazovanja druge djece.

               (7)Velik rast produktivnosti ključan je za podupiranje gospodarskog rasta, održavanje relativno visoke razine socijalne zaštite u Danskoj i osiguravanje konkurentnosti te zemlje. Iako je razina produktivnosti Danske visoka u usporedbi s drugim državama članicama EU-a, rast produktivnosti već je dugo vremena u opadanju i postoji širok raspon mogućih prepreka rastu produktivnosti (koje su prepoznali i Danski odbor za produktivnost i tijelo nadležno za tržišno natjecanje). Posebice je usporena produktivnost usluga usmjerenih na domaće tržište, za koje je vlada 2017. poduzela samo ograničene mjere za povećanje konkurentnosti i među kojima neki sektori usluga, kao što su hipotekarne banke, nisu izloženi stranoj konkurenciji. Slabo tržišno natjecanje u nekoliko sektora usluga usmjerenih na domaće tržište (npr. u području maloprodaje, financija, distribucije komunalnih usluga i mrežne industrije, prijevoza i veleprodaje farmaceutskih proizvoda) još uvijek negativno utječe na produktivnost, ulaganja i otvaranje novih radnih mjesta.

               (8)Nakon nekoliko godina znatnih povećanja cijena stambenih nekretnina, dolazi do rizika od precijenjenih cijena, pogotovo u glavnim urbanim područjima. Europski odbor za sistemske rizike upozorio je osam država EU-a, uključujući i Dansku, na srednjoročne slabosti u sektoru stambenih nekretnina do kojih je došlo zbog povećanja cijena stambenih nekretnina u kombinaciji s velikom zaduženosti kućanstava. Kućanstva su tijekom 2017. nastavila smanjivati svoje dugove, ali su ti dugovi i dalje među najvišima u EU-u (iskazani kao postotak BDP-a) i, prema Komisijinoj procjeni, viši nego što bi prema temeljnim ekonomskim značajkama i bonitetnim pragovima trebali biti. Nadalje, udio hipoteka s vrlo visokim razinama omjera kredita i dohotka intenzivno se povećavao od 2013., posebice u Kopenhagenu i njegovoj okolici. Danska tijela donijela su nekoliko novih makrobonitetnih mjera (koje stupaju na snagu od 2018. i 2020.) kako bi dodatno ograničila uzimanje rizičnih kredita te su započela provedbu reforme poreza na nekretnine (koja stupa na snagu od 2021.) kako bi riješila problem regionalnih neravnoteža u cijenama stambenih nekretnina. Unatoč tome, kombinacija vrlo visokog omjera kredita i dohotka, velikih dugova s velikom izloženosti kamatnom riziku te potencijalno precijenjenih cijena stambenih nekretnina povećava rizik od korekcije cijena koje bi mogle naštetiti realnom gospodarstvu i bankarskom sektoru.

               (9)Komisija je u okviru europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Danske i objavila je u Izvješću za Dansku za 2018. Ocijenila je i Program konvergencije za 2018. i Nacionalni program reformi za 2018. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Danskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Danskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće ekonomsko upravljanje u Uniji na način da se na razini Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (10)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program konvergencije za 2018., i mišljenja je da se očekuje da će Danska poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               PREPORUČUJE da Danska u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Povećati tržišno natjecanje u sektoru usluga usmjerenih na domaće tržište, kao što su distribucija komunalnih usluga i mrežne industrije te u financijskom sektoru.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 404 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 i P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 203 final.

                     (5)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 23.5.2018.
            COM(2018) 401 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Belgije za 2018.i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Belgije za 2018.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Belgije za 2018.

                  i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Belgije za 2018.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije
                  2
               ,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta
                  3
               ,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 22. studenoga 2017. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2018. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 22. ožujka 2018. Komisija je 22. studenoga 2017. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Belgija navodi kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 22. ožujka 2018. Vijeće je 14. svibnja 2018. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”).

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Belgija bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, koja je navedena u preporukama od 1. do 3. u nastavku.

               (3)Izvješće za Belgiju za 2018.
                  4
                objavljeno je 7. ožujka 2018. U izvješću je ocijenjen napredak Belgije u smislu preporuka za Belgiju koje je Vijeće donijelo 11. srpnja 2017., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Belgije u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (4)Belgija je 27. travnja 2018. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2018. i svoj Program stabilnosti za 2018. Uzimajući u obzir njihovu povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (5)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je propisano člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  5
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje sporazume o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim ekonomskim upravljanjem
                  6
               .

               (6)Na Belgiju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2018. planira postupno poboljšanje ukupnog salda s deficita od 1,0 % BDP-a 2017. na suficit od 0,1 % BDP-a 2021. Planira se da će se srednjoročni proračunski cilj, odnosno uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu, ostvariti do 2020. Međutim, ponovno izračunani strukturni saldo
                  7
                i dalje upućuje na deficit od 0,2 % BDP-a u 2020. Prema Programu stabilnosti za 2018. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 94,6 % do 2021., nakon što je 2014. dosegnuo vrhunac od gotovo 107 % BDP-a te se 2017. smanjio na oko 103 % BDP-a. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je. Istodobno nisu precizirane mjere potrebne za potporu planiranim ciljevima u pogledu deficita od 2019. nadalje, čime će se, prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2018., doprinijeti predviđenom pogoršanju strukturnog salda 2019. ne bude li promjene u politikama.

               (7)Komisija je 23. svibnja 2018. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. UFEU-a jer Belgija 2017. nije ostvarila dovoljan napredak prema usklađenosti s referentnim mjerilom za smanjenje duga. Nakon razmatranja svih relevantnih čimbenika, budući da trenutačno ne postoje dovoljno čvrsti dokazi za donošenje zaključka o postojanju značajnog odstupanja u Belgiji 2017. te 2016. i 2017. kad se zajedno uzmu u obzir, u izvješću se nije mogao iznijeti konačan zaključak o tome je li kriterij duga kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/1997 ispunjen ili ne. Komisija će na temelju ex post podataka za 2018. ponovno ocijeniti usklađenost i rezultate ocjene objaviti u proljeće 2019.

               (8)U Programu stabilnosti za 2018. upućuje se na znatan učinak sigurnosnih mjera na proračun u 2017. i pružaju odgovarajući dokazi o opsegu i prirodi tih dodatnih proračunskih troškova. U skladu s podacima Komisije prihvatljivi dodatni rashodi za sigurnosne mjere u 2017. iznosili su 0,04 % BDP-a. Ti su dodatni rashodi predviđeni odredbama članka 5. stavka 1. i članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 jer je ozbiljnost terorističke prijetnje neuobičajeni događaj, njezin je utjecaj na javne financije Belgije znatan, a održivost ne bi bila ugrožena ako se dopusti privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Stoga, kako bi se u obzir uzeli ti dodatni troškovi, smanjen je zahtjev u pogledu prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja za 2017.

               (9)Vijeće je 11. srpnja 2017. preporučilo Belgiji da osigura da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  8
                u 2018. ne premašuje 1,6 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Istovremeno je navedeno da će se u ocjeni nacrta proračunskog plana za 2018. i naknadnoj ocjeni proračunskih rezultata za 2018. morati uzeti u obzir da je cilj postići smjer fiskalne politike koji pridonosi jačanju postojećeg oporavka te osigurati održivost javnih financija. Nakon ocjene snage oporavka u Belgiji koju je Komisija izradila u okviru svojeg mišljenja o nacrtu proračunskog plana Belgije i u kojoj se uzimaju u obzir izazovi održivosti s kojima se Belgija suočava, nije potrebno uzeti u obzir dodatne elemente u tom pogledu. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2018. postoji rizik značajnog odstupanja od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2018. te u 2017. i 2018. kad se zajedno uzmu u obzir.

               (10)Budući da u Belgiji udio duga opće države u BDP-u premašuje 60 % i da predviđeni jaz outputa iznosi 0,4 %, stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda 2019. ne bi smjela biti viša od 1,8 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a u skladu s matricom zahtjeva u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Ne bude li promjene u politikama, postoji rizik značajnog odstupanja od tog zahtjeva u 2019. te u 2018. i 2019. kad se zajedno uzmu u obzir. Na prvi se pogled predviđa da Belgija 2018. i 2019. neće poštovati pravilo o dugu. Općenito, Vijeće smatra da bi se od 2018. trebale poduzeti potrebne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Bilo bi razborito sve neočekivane prihode iskoristiti za daljnje smanjenje udjela duga opće države.

               (11)Održivost javnih financija i dalje je izazov. Mirovinske reforme donesene 2015. bile su značajan korak za suočavanje s dugoročnim rizicima povezanima sa starenjem stanovništva, no Izvješće o starenju stanovništva iz 2018. upućuje na to da je dugoročno povećanje rashoda za mirovine i dugotrajnu skrb povezanih sa starenjem stanovništva veće nego što se prethodno očekivalo. Predviđa se da će se rashodi za mirovine do 2070. povećati za 2,9 postotnih bodova BDP-a, u odnosu na povećanje od 1,3 postotna boda prema prethodnim podacima i smanjenje od 0,1 postotnog boda BDP-a u prosjeku za europodručje. Stoga bi potpuna provedba vladina plana reformi mogla doprinijeti uklanjanju tih rizika. Osim toga, predviđa se da će se rashodi za dugotrajnu skrb do 2070. povećati s 2,3 % BDP-a, što je već iznad prosjeka EU-a, na 4,0 % BDP-a.  Smanjenje rascjepkanosti u organizacijskoj strukturi dugotrajne skrbi, koje proizlazi iz raspodjele nadležnosti među različitim razinama uprave, ima potencijal za povećanje učinkovitosti rashoda u tom području.

               (12)U državi članici s federalnim uređenjem kao što je Belgija, u kojoj je velik dio ovlasti u pogledu rashoda prenesen na podnacionalne vlasti, neophodno je djelotvorno usklađivanje proračuna. Kako bi se poboljšalo unutarnje usklađivanje i prenijela fiskalna komponenta Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji („Fiskalni ugovor”), federalna vlada te regionalne i lokalne vlasti sklopile su 2013. sporazum o suradnji u cilju definiranja višegodišnje opće i regionalne i lokalne fiskalne politike, koju bi nadziralo Visoko financijsko vijeće. Postignut je dogovor o pojedinačnim fiskalnim ciljevima koji se trebaju ostvariti do 2020., što je pozitivan korak. Međutim, i dalje nedostaje službeni dogovor o godišnjim fiskalnim ciljevima na svim razinama vlasti. Postignut je napredak u uspostavljanju dostatnih zaštitnih mjera u pogledu neovisnosti Visokog financijskog vijeća.

               (13)Postoji prostor za veću ulogu ograničenja rashoda u fiskalnoj konsolidaciji. Ukupni iznos javnih rashoda kao postotak BDP-a veći je od prosjeka europodručja. Unatoč potencijalu javnih ulaganja da dugoročno potaknu rast, ona su prema europskim standardima niska, osobito u odnosu na ukupne javne rashode. Niska je razina javnog kapitala, a narušena je i kvaliteta javne infrastrukture. Revizijama rashoda može se doprinijeti pametnijoj raspodjeli rashoda i pružiti potpora konsolidaciji kojom se potiče rast. Na regionalnoj razini samo Flandrija planira uvesti pristup revizije rashoda u svoj proračunski postupak. Osim toga, ni jednu razinu vlasti u Belgiji trenutačno ne obvezuju nacionalna pravila o rashodima, uz iznimku gornje granice za izdatke za zdravstvenu skrb. To je u suprotnosti sa sve prisutnijom praksom donošenja takvih pravila diljem EU-a i sprečava fiskalnu konsolidaciju temeljenu na potrošnji. Osim toga, doprinosi za belgijski sustav osiguranja depozita ne ulažu se u posebni portfelj niskorizične imovine.

               (14)Unatoč povoljnom općem stanju belgijskih kućanstava u pogledu bogatstva, raspodjela duga i imovine kućanstava upućuje na određene nedostatke. Dulje trajanje razdoblja tijekom kojeg je cijena nekretnina rasla brže od raspoloživog dohotka kućanstava nepovoljno je utjecalo na financijsku situaciju kućanstava zbog gotovo mehaničkog povećanja duga. Iako su donesene mjere za odgovor na povećanje makrobonitetnog rizika, zbog složenosti nacionalnog postupka donošenja makrobonitetnih odluka pitanje rizika za financijsku stabilnost moglo bi ostati neriješeno. Cijene nekretnina trenutačno se čine blago precijenjenima.

               (15)Kako je navedeno u Preporuci za europodručje 2018., sprječavanje agresivnog poreznog planiranja ključna je za sprečavanje narušavanja tržišnog natjecanja među poduzećima, pravedan tretman poreznih obveznika te zaštitu javnih financija. Zbog učinaka prelijevanja među državama članicama koji proizlaze iz strategija agresivnog poreznog planiranja poreznih obveznika zakonodavstvo EU-a potrebno je dopuniti koordiniranim djelovanjem na razini nacionalnih politika. Prethodni sustav poreznih odbitaka na temelju udjela u vlasničkom kapitalu zamijenjen je progresivnim sustavom. Novi sustav, koji ima istu progresivnu osnovicu kao i olakšica za rast i ulaganje predložena u zajedničkoj osnovici poreza na dobit, bit će ograničen na povećanje vlasničkog kapitala izračunano na temelju petogodišnjeg prosjeka. Tom izmjenom trebalo bi se pridonijeti proračunskoj neutralnosti reforme poreza na dobit, rješavajući pritom pitanje moguće uporabe sustava u agresivnom poreznom planiranju te i dalje smanjujući poticanje zaduživanja u odnosu na financiranje vlasničkim kapitalom. Iako je nepostojanje određenih pravila protiv zlouporabe predstavljalo razlog za zabrinutost, okvir za suzbijanje zlouporabe trenutačno je u pripremi. Riječ je o pozitivnom koraku. To će se djelovanje pomno pratiti kako bi se osiguralo da se novim pravilima obuhvate svi relevantni oblici zlouporabe. Na temelju nedavnih razmjena informacija Komisija će nastaviti konstruktivni dijalog u svrhu suzbijanja strategija agresivnog planiranja poreznih obveznika.

               (16)Zahvaljujući nedavnom gospodarskom rastu otvoren je velik broj radnih mjesta. Rast zaposlenosti u 2017. bio je snažan te je stopa nezaposlenosti sada blizu razine prije krize.  Međutim, kad je riječ o stopi zaposlenosti stanovništva u dobi od 20 do 64 godine (68,1 % 2017.), Belgija nije na dobrom putu za postizanje cilja strategije Europa 2020. od 73,2 %. U pogledu sudjelovanja na tržištu rada skupina u nepovoljnom položaju ostvaren je ograničen napredak s obzirom na to da je neaktivnost i nezaposlenost uglavnom koncentrirana među niskokvalificiranim radnicima, osobama migrantskog podrijetla i radnicima starije dobi, što upućuje na to da strukturni čimbenici i čimbenici specifični za pojedine skupine otežavaju uključivanje na tržište rada. Konkretno, osobe migrantskog podrijetla, koje čine velik dio radno sposobnog stanovništva, i dalje se suočavaju s nepovoljnim ishodima na tržištu rada i stoga predstavljaju znatan neiskorišten potencijal. Stopa zaposlenosti osoba koje nisu rođene u EU-u 2016. je iznosila 49,1 %, što je za više od 20 postotnih bodova manje od stope zaposlenosti domaćeg stanovništva (razlika je bila još izraženija kod žena). Postoje određeni dokazi da mjere aktivacije nisu jednako učinkovite za sve skupine stanovništva. Iako su poduzete određene mjere za pomoć u integraciji novopristiglih migranata i borbu protiv diskriminacije, još uvijek postoji manjak koordinacije među područjima politika i političkim razinama za rješavanje pitanja uključivanja osoba migrantskog podrijetla na tržište rada. I dalje su prisutne velike regionalne razlike u rezultatima na tržištu rada.

               (17)Unatoč naporima da se smanji porezni klin na rad, za neke skupine, kao što su jednočlana kućanstva s prosječnim dohotkom i primatelji drugog dohotka, i dalje postoje značajne mjere odvraćanja od rada. Unatoč prethodnim mjerama porezni klin za jednočlano kućanstvo s prosječnim dohotkom i dalje je bio jedan od najviših u EU-u 2016. Rizik od zamke nezaposlenosti za osobe s niskim dohotkom (67 % prosječne plaće za jednočlano kućanstvo) također je jedan od najvećih u EU-u. I dalje je prisutna velika razina nepoticajnih poreznih mjera za primatelje drugog dohotka u kućanstvu, a to su uglavnom žene.

               (18)Stopa slobodnih radnih mjesta među najvišima je u EU-u, što upućuje na veliku razinu neusklađenosti vještina povezanu, među ostalim čimbenicima, s niskom mobilnosti i neodgovarajućim jezičnim vještinama u regiji Bruxelles. Razina sudjelovanja u cjeloživotnom učenju je niska. Veća predanost kontinuiranom cjeloživotnom učenju pojedinaca i poslodavaca važna je radi osposobljavanja osoba za suočavanje s promjenama radnog mjesta.

               (19)Postignut je određeni napredak u pogledu jednakih mogućnosti za sudjelovanje u kvalitetnom općem i strukovnom obrazovanju s obzirom na to da je zajednice postupno uvode reforme školstva. Međutim, unatoč dobrim prosječnim rezultatima u međunarodnim okvirima i dalje je prisutna velika i trajna nejednakost u obrazovanju.  Obrazovni ishodi učenika u dobi od 15 godina upućuju na znatne razlike povezane sa socioekonomskim podrijetlom i migrantskim statusom. Razlike u rezultatima među zajednicama i nedovoljna zastupljenost skupina u nepovoljnom položaju među najuspješnijim učenicima u području znanosti, čitanja i matematike razlog su za zabrinutost. Velike razlike u rezultatima među školama idu ruku pod ruku s nejednakim mogućnostima obrazovanja. Iako je udio visokoobrazovanih osoba velik, zabilježene su nejednakosti u pristupu kvalitetnom obrazovanju, nedostatak vještina i regionalne razlike.  Udio osoba s diplomom u području znanosti, tehnologije i matematike među najnižima je u EU-u te nedostatak radne snage u tim područjima može postati velika prepreka za rast i inovacije. Premda manjak nastavnika izaziva zabrinutost, reforme u tom području sporo napreduju. Potrebno je prilagoditi kontinuirani profesionalni razvoj nastavnika.  Flamanska i francuska jezična zajednica započele su velike reforme svojih obrazovnih sustava. Planiralo se da će se te reforme provesti tijekom sljedećeg desetljeća i nakon toga. Međutim, krajem 2017. donesena je odluka o odgodi stupanja na snagu ključnih mjera. Učinak reformi i mjera uvelike će ovisiti o njihovoj učinkovitoj provedbi i praćenju.

               (20)Provedene su tek ograničene reforme za rješavanje pitanja restriktivnog regulatornog okvira u području usluga. Flandrija je deregulirala određeni broj obrtničkih zanimanja. Međutim, razina reguliranosti i dalje je visoka za neke profesionalne usluge. Zbog toga je u tim sektorima tržišno natjecanje slabo, s niskim stopama ulaska novih poduzeća na tržište. U građevinskom sektoru nametnuti su horizontalni sustavi odobrenja pristupa građevinskom tržištu, a postupak izdavanja građevinskih dozvola i dalje je složen unatoč mjerama donesenima proteklih godina. Stope fluktuacije u belgijskom građevinskom sektoru znatno su niže od prosjeka EU-a, što može upućivati na to da u sektoru postoji problem nedostatnog tržišnog natjecanja. To utječe i na provedbu važnih infrastrukturnih projekata. Postoje i znatna ograničenja u području usluga željezničkog i cestovnog prijevoza. Nizak rast produktivnosti u belgijskom gospodarstvu uglavnom proizlazi iz niskog rasta produktivnosti u uslužnom sektoru. Regulatorna ograničenja također imaju negativne učinke prelijevanja na korisnike tih usluga, posebno u proizvodnom sektoru. Temeljitijim strukturnim reformama ključnih uslužnih sektora potaknuo bi se rast produktivnosti, koji je ključan za osiguravanje budući rast i održivost javnih financija.

               (21)Ostvaren je ograničen napredak i u pogledu funkcioniranja maloprodajnog sektora. Unatoč nedavnim reformama regulatorna ograničenja i dalje negativno utječu na uspješnost sektora i odvraćaju ulaganja. Cijene za razne kategorije proizvoda i dalje su veće nego u susjednim zemljama. Potrebno je uložiti više napora za stvaranje poslovnog okruženja koje je povoljnije za tržišno natjecanje i ulaganja te kako bi se potrošačima omogućio veći izbor proizvoda i niže cijene. Komisija je u travnju iznijela prijedlog najboljih praksi kako bi se usmjerile reforme maloprodajnog sektora u državama članicama
                  9
               .

               (22)Poduzetništvo u Belgiji i dalje bilježi loše rezultate unatoč određenim reformama u posljednjih nekoliko godina i najnovijim mjerama čiji učinak još nije ocijenjen. Poslovna je dinamika slaba, s obzirom na to da je stopa osnivanja poduzeća i dalje među najnižima u Europi te znatno niža od prosjeka EU-a, uz nisku stopu izlaska poduzeća s tržišta. Osim toga, administrativno opterećenje za poduzeća i dalje je veliko, postupci su složeni, a razina regulatorne sigurnosti niska.

               (23)Belgija bilježi prosječne rezultate u području digitalnih javnih usluga. Unatoč dobrom općem položaju s obzirom na razvoj digitalnog gospodarstva, razina digitalnih javnih usluga nije veća od prosjeka. Zbog federalne strukture Belgije dolazi do posebnih poteškoća pri uspostavi usklađenih usluga e-uprave u cijeloj zemlji. Različiti sustavi koji nisu nužno interoperabilni uzrokuju gubitke zbog trenja. I dalje postoji ozbiljna zabrinutost u vezi s pravosudnim sustavom, posebno u pogledu kašnjenja postupaka, digitalizacije te pouzdanosti, usporedivosti i ujednačenosti sudskih podataka. Kasni se s provedbom inicijativa za digitalizaciju određenih sudskih usluga za sve sudove, kao što su e-Box ili e-Deposit. Međutim, dok god se taj jedinstveni programski sustav ne počne primjenjivati na svim sudovima, pouzdanost i usporedivost podataka o učinkovitosti sudskih postupaka i dalje će biti ograničena.

               (24)Unatoč najnovijim reformama belgijski porezni sustav i dalje je složen. Reformom poreza na dobit smanjit će se zakonske stope i pridonijeti pojednostavnjenju sustava. Međutim, i dalje postoje mnoga izuzeća i poticaji sa štetnim učinkom, na što upućuje trend rasta ukupnog iznosa poreznih olakšica. Mogućnost preusmjeravanja poreza na osnovice kojima se više doprinosi rastu mogla bi se i dalje koristiti. Prihodi od poreza koji se odnose na okoliš i dalje su među najnižima u EU-u. Zaista postoji znatan potencijal za istinsko „zeleno” preusmjeravanje oporezivanja, među ostalim rješavanjem pitanja povlaštenog tretmana službenih automobila, koji doprinose onečišćenju zraka, zagušenju prometa i emisijama stakleničkih plinova.

               (25)Postignut je ograničen napredak u rješavanju problema zagušenja prometa. Nedostatna javna ulaganja u infrastrukturu, porezni poticaji sa štetnim učinkom i izostanak tržišnog natjecanja u području usluga prijevoza negativno utječu na mobilnost te uzrokuju veliko zagušenje i sprečavaju rast produktivnosti. Zagušenje cestovnog prometa pogoršava se iz godine u godinu, što odvraća strana ulaganja i uzrokuje velike društvene, gospodarske i ekološke troškove. Najhitnija su pitanja dovršetak i nadogradnja infrastrukture željezničkog i cestovnog prometa, posebno oko i unutar Antwerpena i Bruxellesa. Postoje i znatna ograničenja u području usluga željezničkog i cestovnog prijevoza. Nadležna tijela mogu potaknuti učinkovitiju uporabu postojeće infrastrukture i preusmjeravanje s pojedinačnog prijevoza na kolektivnije alternative s niskom razinom emisija.

               (26)Komisija je u okviru Europskog semestra 2018. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Belgije i objavila je u Izvješću za Belgiju za 2018. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2018. i Nacionalni program reformi za 2018. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Belgiji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Belgiji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije jer je potrebno unaprijediti opće ekonomsko upravljanje u Uniji na način da se na razini Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (27)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2018., a njegovo je mišljenje
                  10
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Belgija u 2018. i 2019. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2019. ne premašuje 1,8 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Iskoristiti neočekivane prihode radi bržeg smanjenja udjela duga opće države. Provesti predviđene mirovinske reforme i ublažiti očekivano povećanje rashoda za dugotrajnu skrb. U potpunosti provesti Sporazum o suradnji iz 2013. radi usklađivanja fiskalnih politika na svim razinama vlasti. Poboljšati učinkovitost i sastav javnih rashoda na svim razinama vlasti kako bi se stvorio prostor za javna ulaganja, posebno provođenjem revizija rashoda.

               2.Ukinuti mjere odvraćanja od rada te povećati učinkovitost aktivnih politika tržišta rada, posebno za niskokvalificirane radnike, osobe migrantskog podrijetla i radnike starije dobi. Provesti reforme obrazovanja i osposobljavanja, među ostalim poticanjem jednakosti i povećanjem broja osoba s diplomom u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike.

               3.Smanjiti regulatorno i administrativno opterećenje radi poticanja poduzetništva i povećanja tržišnog natjecanja u sektoru usluga, osobito u području maloprodajnih, građevinskih i profesionalnih usluga. Suočiti se sa sve većim izazovima u području mobilnosti, posebno ulaganjima u novu ili postojeću prometnu infrastrukturu i jačanjem poticaja za upotrebu kolektivnog prijevoza i prijevoza s niskom razinom emisija.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        COM(2018) 401 final.

                     (3)

                        P8_TA(2018)0077 i P8_TA(2018)0078.

                     (4)

                        SWD(2018) 200 final.

                     (5)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (6)

                        COM(2014) 494 final.

                     (7)

                        Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (8)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

                     (9)

                        COM(2018) 219 final.

                     (10)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.