               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles,4.1.2018.
            COM(2017) 812 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o međunarodnom pravno obvezujućem instrumentu na temelju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora o očuvanju i održivom iskorištavanju morske biološke raznolikosti na područjima izvan nacionalne jurisdikcije

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PREPORUKE

               •Razlozi i ciljevi preporuke

                  Opća skupština UN-a, u stavku 198. Rezolucije 68/70, zatražila je od ad hoc otvorene neformalne radne skupine UN-a da prouči pitanja o očuvanju i održivom iskorištavanju morske biološke raznolikosti na područjima izvan nacionalne jurisdikcije (dalje u tekstu: „radna skupina UN-a BBNJ”) kako bi izradila preporuke o području primjene, parametrima i izvedivosti međunarodnog instrumenta na temelju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora (dalje u tekstu: „UNCLOS”).

                  Na osnovi svojeg rada od 2006. radna skupina UN-a BBNJ na svojem je završnom sastanku u siječnju 2015. donijela preporuke u kojima je naglašena potreba za sveobuhvatnim svjetskim režimom za bolje rješavanje pitanja očuvanja i održivog iskorištavanja morske biološke raznolikosti na područjima izvan nacionalne jurisdikcije razvojem međunarodno obvezujućeg instrumenta na temelju UNCLOS-a o očuvanju i održivom iskorištavanju morske biološke raznolikosti na područjima izvan nacionalne jurisdikcije (dalje u tekstu: „instrument”).

                  Rezolucijom 69/292 Opće skupštine UN-a, donesenom 19. lipnja 2015., uspostavljen je pripremni odbor otvoren svim državama članicama Ujedinjenih naroda, članovima specijaliziranih agencija i strankama UNCLOS-a, kako bi se Općoj skupštini dale temeljne preporuke u pogledu elemenata nacrta teksta instrumenta. U njoj je predviđeno i da bi prije kraja svojeg 72. zasjedanja Opća skupština UN-a trebala odlučiti i o sazivanju međuvladine konferencije za pregovore o takvom instrumentu te o datumu njihova početka, uzimajući u obzir izvješće pripremnog odbora.

                  Vijeće je u ožujku 2016. odlučilo ovlastiti Komisiju za pregovaranje o elementima nacrta teksta instrumenta u ime Unije (Odluka 6862/16 od 15. ožujka 2016.) u pogledu pitanja koja spadaju u nadležnost Unije te u vezi s kojima je Unija donijela pravila. To ovlaštenje za pregovaranje i smjernice izričito su ograničeni na sjednice pripremnog odbora.

                  Pripremni odbor održao je četiri sjednice u 2016. i 2017., od kojih je posljednja održana od 10. do 21. srpnja 2017. Pregovori na četiri sjednice pripremnog odbora bavili su se temama utvrđenima u preporukama sa sjednice radne skupine BBNJ iz 2011., odnosno: morskim genetskim resursima, uključujući pitanja o podjeli koristi; mjerama kao što su upravljački alati za pojedina područja, uključujući zaštićena morska područja; ocjenama utjecaja na okoliš; izgradnjom sposobnosti i prijenosom morskih tehnologija te općenitijim međusektorskim pitanjima koja uključuju načela, odlučivanje i postupke rješavanja sporova, odnos s drugim instrumentima, sudjelovanje itd. Završne preporuke donesene su konsenzusom 21. srpnja 2017. (i uključene su u izvješće pripremnog odbora –

                     http://www.un.org/depts/los/biodiversity/prepcom_files/Procedural_report_of_BBNJ_PrepCom.pdf

                  ). Pripremni odbor među ostalim je preporučio da Opća skupština UN-a što prije odluči o sazivanju međuvladine konferencije kako bi razradila tekst instrumenta.

                  Vjerojatno je da će Opća skupština UN-a do kraja 2017. odlučiti o sazivanju međuvladine konferencije. Tako bi međuvladina konferencija mogla početi s radom i održati svoju prvu sjednicu u prvoj polovini 2018.

                  Kao stranka UNCLOS-a i jedan od glavnih zagovornika potrebe za takvim instrumentom od početka rasprava u UN-u 2006., EU bi trebao nastaviti aktivno sudjelovati u tom postupku pri UN-u i time doprinijeti boljem očuvanju i održivom iskorištavanju morskih bioloških resursa na područjima izvan nacionalne jurisdikcije, unutar pravnog okvira koji je uspostavljen UNCLOS-om. EU bi trebao osigurati i uključivanje odredbi koje mu omogućuju da postane stranka predmetnog instrumenta.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

                  Komisija bi trebala osigurati da pregovori o tekstu budućeg instrumenta budu u potpunosti u skladu s relevantnim pravilima Unije i politikama u područjima koja će njime biti obuhvaćena (politika zaštite okoliša, politika pomorskog prometa, zajednička ribarstvena politika, politika unutarnjeg tržišta, zajednička trgovinska politika, politika istraživanja i tehnološkog razvoja, politika o klimatskim promjenama i druge relevantne politike) te s relevantnim bilateralnim i multilateralnim sporazumima kojih je Unija već stranka.

                  Budući da će instrument biti provedbeni sporazum UNCLOS-a i da je UNCLOS već dio pravne stečevine Unije, Komisija će morati osigurati da se odredbe i ravnoteža prava i obveza iz UNCLOS-a i pravne stečevine Unije u potpunosti poštuju te da ishod pregovora bude u potpunosti u skladu s UNCLOS-om.

               2.PRAVNI ELEMENTI PREPORUKE

                  Cilj je ove preporuke da Vijeće ovlasti Komisiju za pregovaranje o budućem instrumentu u ime EU-a. Pravna osnova za odobrenje otvaranja pregovora koje daje Vijeće jest članak 218. stavci 3. i 4. UFEU-a.

               3.REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM TREĆIM STRANAMA

                  Nije bilo savjetovanja s dionicima u pogledu sastavljanja nacrta preporuke.

                  U skladu s odredbama Rezolucije Opće skupštine UN-a 69/292 Opća skupština UN-a trebala je odlučiti o sazivanju međuvladine konferencije do rujna 2018. Međutim odlučeno je da će se ubrzati rad UN-a kako bi se međuvladina konferencija sazvala što prije, s prvom sjednicom već u 2018., čime bi se održao zamah rasprava. Nužno je donijeti pregovaračke smjernice prije početka konferencije te zbog toga nije bilo moguće pokrenuti javno savjetovanje niti objaviti plan za povratne informacije dionika i građana u skladu s ustaljenom praksom.

                  EU je već dugi niz godina politički posvećen tom procesu i redovito održava savjetovanja s relevantnim dionicima, osobito organizacijama civilnog društva i drugim organizacijama zastupljenima u kontekstu UN-a.

                  Uključivanje dionika i njihove povratne informacije tražit će se i tijekom pregovaračkog postupka kada će se zahtijevati konkretnija (temeljna) pregovaračka stajališta i biti potrebno osigurati da su njima obuhvaćena stajališta dionika.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobravanju otvaranja pregovora o međunarodnom pravno obvezujućem instrumentu na temelju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora o očuvanju i održivom iskorištavanju morske biološke raznolikosti na područjima izvan nacionalne jurisdikcije

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavke 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da:

               (1) Unija je ratificirala Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravu mora (dalje u tekstu: „UNCLOS”) Odlukom Vijeća 98/392/EZ od 23. ožujka 1998.
                  1
                i do danas je jedina međunarodna organizacija koja je stranka te Konvencije u smislu članka 305. stavka 1. točke (f) i članka 1. Priloga IX. UNCLOS-u.

               (2) Kao stranka UNCLOS-a, Unija je sudjelovala u ad hoc otvorenoj neformalnoj radnoj skupini UN-a kako bi proučila pitanja o očuvanju i održivom iskorištavanju morske biološke raznolikosti na područjima izvan nacionalne jurisdikcije, koja se sastajala od 2006. do 2015.; Unija je 2016. i 2017. sudjelovala i u četirima sjednicama pripremnog odbora koji je bio ovlašten za izradu temeljnih preporuka Općoj skupštini o elementima budućeg međunarodnog pravno obvezujućeg instrumenta na temelju UNCLOS-a o očuvanju i održivom iskorištavanju morske biološke raznolikosti na područjima izvan nacionalne jurisdikcije (dalje u tekstu: „instrument”).

               (3) Pripremni odbor donio je svoje izvješće 21. srpnja 2017. i Općoj skupštini preporučio da razmotri elemente iz njegove preporuke te da što prije donese odluku o sazivanju međuvladine konferencije pod okriljem Ujedinjenih naroda kako bi se razmotrile preporuke pripremnog odbora i izradio tekst međunarodnog pravno obvezujućeg instrumenta na temelju UNCLOS-a.

               (4) Na temelju tih preporuka Opća skupština Ujedinjenih naroda [...] odlučila je sazvati međuvladinu konferenciju radi sastavljanja teksta međunarodnog pravno obvezujućeg instrumenta na temelju UNCLOS-a o očuvanju i održivom iskorištavanju morske biološke raznolikosti područja izvan nacionalne jurisdikcije.

               (5) Unija bi, kao stranka UNCLOS-a, trebala u potpunosti sudjelovati u pregovorima o instrumentu.

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisija se ovlašćuje da pregovara u ime Unije o međunarodnom pravno obvezujućem instrumentu na temelju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora o očuvanju i održivom iskorištavanju morske biološke raznolikosti na područjima izvan nacionalne jurisdikcije.

               Članak 2.

               Pregovaračke smjernice utvrđene su u Prilogu.

               Članak 3.

               Ti se pregovori vode uz savjetovanje s posebnim odborom koji određuje Vijeće.

               Članak 4.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 179, 23.6.1998.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles,4.1.2018.
            COM(2017) 812 final
            PRILOG

            Preporuci za ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora o međunarodnom pravno obvezujućem instrumentu na temelju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora o očuvanju i održivom iskorištavanju morske biološke raznolikosti na područjima izvan nacionalne jurisdikcije

               PRILOG

               PREGOVARAČKE SMJERNICE

               1. Načela

               U okviru pregovora o međunarodnom pravno obvezujućem instrumentu u okviru Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora o očuvanju i održivom iskorištavanju morske biološke raznolikosti na područjima izvan nacionalne jurisdikcije (dalje u tekstu: „instrument”), Komisija nastoji:

               –
                     odredbe instrumenta u potpunosti uskladiti s međunarodnim pravom, a posebno s odredbama UNCLOS-a, te budućim instrumentom ne narušiti ravnotežu prava i obveza sadržanih u UNCLOS-u,

               –
                     odredbe instrumenta uskladiti s relevantnim zakonodavstvom Unije i s relevantnim bilateralnim i multilateralnim sporazumima u kojima je Unija ugovorna stranka.

               Komisija osigurava da se pregovori vode uz savjetovanje s posebnim odborom, koji se sastaje u Bruxellesu ili na licu mjesta. Komisija redovito izvješćuje Vijeće o ishodu pregovora.

               2. Smjernice

               2.1. Komisija nastoji:

               ·u područje pregovora uključiti, u paketu, elemente navedene u Rezoluciji [...],

               ·postupovnim pravilima za vođenje pregovora u međuvladinoj konferenciji omogućiti potpuno sudjelovanje EU-a u pregovorima i postupovna pravila uskladiti s prethodnom praksom za vođenje pregovora o provedbenim sporazumima UNCLOS-a,

               ·instrumentom predvidjeti učinkovit okvir za očuvanje i održivo iskorištavanje morske biološke raznolikosti na područjima izvan nacionalne jurisdikcije,

               ·oblikovati instrument za provedbu, jačanje i razrađivanje brojnih obveza koje su već sadržane u UNCLOS-u, uzimajući u obzir prava i slobode utvrđene UNCLOS-om,

               ·instrumentom izričito obvezati države na suradnju, pojedinačnu te u okviru međunarodnih i regionalnih nadležnih organizacija i dogovora, u cilju očuvanja i održivog iskorištavanja morske biološke raznolikosti na područjima izvan nacionalne jurisdikcije,

               ·instrumentom ne umanjiti vrijednost postojećih pravnih instrumenata i okvira te nadležnih svjetskih, regionalnih i sektorskih tijela ni dovesti u pitanje prava i obveze koje iz njih proizlaze,

               ·osigurati da se instrumentom poštuju mandati nadležnih svjetskih, regionalnih i sektorskih tijela, usmjerava na sinergije i izbjegava udvostručavanje njihovih aktivnosti,

               ·instrumentom ne dovoditi u pitanje prava i obveze stranaka UNCLOS-a, uključujući njihovo pravo na pomorska područja na temelju UNCLOS-a,

               ·osigurati da instrument sadržava odgovarajuće odredbe kojima se Uniji omogućuje da postane stranka i da u potpunosti sudjeluje u postupcima odlučivanja koji će se uspostaviti instrumentom, u skladu s člankom 305. i Prilogom IX. UNCLOS-u.

               2.2. Konkretnije, Komisija nastoji predvidjeti da instrument, među ostalim, obuhvaća ili odražava sljedeće:

               a) Međusektorska pitanja

               ·opća načela za dobro upravljanje, primjerice: zaštitu i očuvanje morskog okoliša, međunarodnu suradnju, znanstveno utemeljeni pristup, ekološki pristup, načelo predostrožnosti, načelo „onečišćivač plaća”, održivo i pravično iskorištavanje morskih resursa, javnu dostupnost informacija, transparentan i otvoren postupak donošenja odluka i odgovornost država kao čuvara svjetskog morskog okoliša,

               ·primjeren i isplativ okvir i mehanizme, nove ili već postojeće, uključujući za pojačanu suradnju i koordinaciju s postojećim nadležnim svjetskim, regionalnim i sektorskim tijelima i među njima, što se posebno odnosi na tijela koja su ovlaštena za reguliranje aktivnosti na područjima izvan nacionalne jurisdikcije ili za zaštitu morskog okoliša na tim područjima,

               ·primjerene mehanizme koji osiguravaju usklađenost s materijalnim odredbama instrumenta,

               ·primjerene mehanizme za rješavanje sporova u skladu s UNCLOS-om.

               b) Morski genetski resursi, uključujući pitanja o podjeli koristi

               Komisija s pomoću instrumenta nastoji jačati očuvanje i održivo iskorištavanje morskih genetskih resursa koji potječu iz područja izvan nacionalne jurisdikcije. Konkretno, instrumentom bi se trebalo:

               ·promicati okolišno prihvatljiv pristup genetskim resursima u skladu s njihovim očuvanjem i održivim iskorištavanjem i ne bi se trebalo neopravdano ograničavati slobodu znanstvenog istraživanja mora kako je sadržana u UNCLOS-u,

               ·ne regulirati pitanja koja se odnose na prava intelektualnog vlasništva ili druga povezana pitanja,

               ·osigurati pravnu sigurnost za korisnike morskih genetskih resursa i poticati biotehnološke inovacije koje nisu štetne za biološku raznolikost,

               ·poboljšati transparentnost i dostupnost informacija o genetskim resursima koji potječu iz područja izvan nacionalne jurisdikcije,

               ·regulirati pitanja dijeljenja koristi koje proizlaze iz iskorištavanja morskih genetskih resursa koji potječu iz područja izvan nacionalne jurisdikcije.

               c) Mjere, primjerice upravljački alati za pojedina područja, uključujući zaštićena morska područja

               Komisija instrumentom nastoji predvidjeti, među ostalim, postupke ili mehanizme za:

               ·identifikaciju, određivanje i uspostavu svjetski priznatih zaštićenih morskih područja s pomoću relevantnih kriterija na temelju najboljih dostupnih znanstvenih informacija; uspostavu sveobuhvatnih ciljeva očuvanja i upravljanja za određena područja; praćenje i nadzor aktivnosti usmjerenih na postizanje ciljeva očuvanja i upravljanja,

               ·globalno priznavanje upravljačkih alata za pojedina područja koje su uspostavile relevantne regionalne organizacije i konvencije koje zadovoljavaju donesene kriterije.

               Na taj način Komisija nastoji instrumentom pridonijeti provedbi međunarodnih obveza Unije povezanih s uspostavom svjetske mreže ekološki reprezentativnih i dobro povezanih sustava zaštićenih područja kojima se pravično i učinkovito upravlja te drugih učinkovitih mjera za očuvanje pojedinih područja.

               d) Procjene utjecaja na okoliš

               Komisija instrumentom nastoji olakšati evaluaciju kumulativnih učinaka različitih aktivnosti koje se odvijaju na istom području, s ciljem sprječavanja štetnih posljedica za morsku biološku raznolikost, uključujući posljedice novih aktivnosti i uzimajući u obzir aktualno stanje okoliša te kumulativne učinke ostalih prijetnji poput klimatskih promjena. Zahvaljujući instrumentu posebno bi se trebale razjasniti, ojačati i razraditi obveze iz članka 206. UNCLOS-a kako bi se:

               ·s pomoću procjene utjecaja na okoliš i strateških procjena utjecaja na okoliš, prema potrebi, primjereno procijenili pojedinačni i kumulativni utjecaji koje na okoliš imaju aktivnosti pod jurisdikcijom ili kontrolom država stranaka, koje mogu uzrokovati znatno onečišćenje, odnosno znatne i štetne promjene morskog okoliša („štetni učinci”), među ostalim i morske biološke raznolikosti, u područjima izvan nacionalne jurisdikcije, i

               ·svi takvi štetni učinci utvrdili i uzeli u obzir u svakom procesu odlučivanja te takve aktivnosti uskladile s obvezama država na temelju UNCLOS-a da štite i čuvaju morski okoliš, uključujući donošenjem odgovarajućih mjera za sprječavanje i ublažavanje svih takvih štetnih učinaka.

               e) Izgradnja sposobnosti i prijenos morskih tehnologija

               Komisija instrumentom nastoji:

               ·obuhvatiti odredbe, u skladu s UNCLOS-om, za izgradnju sposobnosti i prijenos morskih tehnologija radi očuvanja i održivog iskorištavanja morske biološke raznolikosti na područjima izvan nacionalne jurisdikcije,

               ·olakšati međunarodnu suradnju na izgradnji sposobnosti i prijenosu morskih tehnologija kako bi se ostvarili ciljevi i zahtjevi UNCLOS-a u pogledu očuvanja i održivog iskorištavanja morske biološke raznolikosti na područjima izvan nacionalne jurisdikcije.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 25.4.2018.
            COM(2018) 240 final
            Preporuka za
            ODLUKU VIJEĆA
            o odobravanju otvaranja pregovora u ime Europske unije za sklapanje sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu s Republikom Madagaskarom i protokola uz taj sporazum
            {SWD(2018) 143 final}{SWD(2018) 144 final}

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PREPORUKE

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Komisija predlaže otvaranje pregovora o novom sporazumu o partnerstvu u održivom ribarstvu s Republikom Madagaskarom i protokola uz taj sporazum, koji zadovoljava potrebe flote Unije i u skladu je s Uredbom (EU) br. 1380/2013 o zajedničkoj ribarstvenoj politici („ZRP”) te sa zaključcima Vijeća od 19. ožujka 2012. o Komunikaciji Komisije o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

                  Postojeći sporazum o partnerstvu u ribarstvu (FPA) između Europske unije i Madagaskara sklopljen je 1. siječnja 2007.
                     1
                  . Predlaže se otvaranje pregovora o novom sporazumu o partnerstvu u održivom ribarstvu kako bi se njime obuhvatile određene odredbe iz Uredbe (EU) br. 1380/2013
                     2
                  , koje nisu obuhvaćene postojećim FPA-om. Postojeći četverogodišnji Protokol
                     3
                   uz taj FPA počeo se primjenjivati 1. siječnja 2015., a istječe 31. prosinca 2018. Njime se utvrđuju ribolovne mogućnosti za flotu Unije i odgovarajući financijski doprinos koji plaćaju Unija i vlasnici brodova. Godišnji financijski doprinos EU-a Madagaskaru iznosi 1 487 500 EUR
                     4
                  , od čega je 700 000 EUR namijenjeno sektorskoj potpori.

               U FPA-u s Madagaskarom predviđene su ribolovne mogućnosti za ciljani ribolov tune i vrlo migratornih vrsta za plovila EU-a iz četiriju država članica (Španjolska, Francuska, Portugal i Italija). Europska unija već ima razvijenu mrežu bilateralnih sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu (SFPA) u Indijskom oceanu, i to sa Sejšelima i Mauricijusom.

                  SPFA-ima se doprinosi promicanju ciljeva ZRP-a na međunarodnoj razini, čime se osigurava da se ribarstvene aktivnosti Unije izvan voda Unije temelje na načelima i standardima jednakima kao i u pravu Unije. Pored toga, SFPA-ima se podržava znanstvena suradnja između EU-a i njegova partnera, promiče se transparentnost i održivost radi boljeg upravljanja ribolovnim resursima i potiče upravljanje jačanjem praćenja, kontrole i nadzora aktivnosti nacionalnih i stranih flota i pružanjem financijskih sredstava radi suzbijanja nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog (NNN) ribolova te radi doprinosa održivom razvoju lokalne ribarske industrije. SFPA-ima se jača i položaj Europske unije u međunarodnim i regionalnim organizacijama za ribarstvo, posebno u Komisiji za tunu u Indijskom oceanu (IOTC), tijelu uspostavljenom u skladu s međunarodnim pravom za zaštitu vrlo migratornih vrsta u regiji i upravljanje njima.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Pregovori o novom sporazumu s Madagaskarom i protokolu uz taj sporazum u skladu su s vanjskim djelovanjem EU-a prema afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama (AKP), a posebno s ciljevima Unije u pogledu poštovanja demokratskih načela i ljudskih prava.

               2.PRAVNI ELEMENTI PREPORUKE

               •Pravna osnova

                  Pravnu osnovu za odluku pruža Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Dio peti – Vanjsko djelovanje Unije, Glava V. – Međunarodni sporazumi, članak 218., u kojem je naveden postupak za pregovore i sklapanje sporazumâ između EU-a i trećih zemalja.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Nije primjenjivo, isključiva nadležnost.

               •Proporcionalnost

                  Odluka je proporcionalna cilju.

               •Odabir instrumenta

                  Instrument je predviđen člankom 218. stavkom 3. i člankom 218. stavkom 4. UFEU-a.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Komisija je u razdoblju od 2017. do 2018. provela ex post evaluaciju postojećeg protokola uz FPA s Madagaskarom i ex ante evaluaciju moguće obnove protokola. Zaključci evaluacije navedeni su u zasebnom radnom dokumentu službi Komisije.

                  U evaluaciji je zaključeno da su sektori EU-a za ribolov tune iznimno zainteresirani za ribolov u Madagaskaru te da bi se obnovom protokola doprinijelo pojačanom praćenju, kontroli i nadzoru te boljem upravljanju ribarstvom u regiji. Za EU je važno održati instrument koji mu omogućava snažnu sektorsku suradnju s važnim sudionikom u upravljanju oceanima na podregijskoj razini zbog veličine ribolovnog područja pod njegovom jurisdikcijom. Nadalje, za ribarsku flotu EU-a, a posebno tunolovce plivaričare i plovila s parangalom koji se nalaze otoku Réunion, to znači održavanje pristupa važnom ribolovnom području radi provedbe strategija lova u skladu s međunarodnim višegodišnjim pravnim okvirom.  Madagaskarska tijela imaju za cilj nastaviti odnose s EU-om usmjerene ka jačanju upravljanja oceanima i koristiti odgovarajuću sektorsku potporu koja pruža mogućnost višegodišnjeg financiranja.

               •Savjetovanja s dionicima

                  U okviru evaluacije provedeno je savjetovanje s državama članicama, predstavnicima industrije, međunarodnim organizacijama civilnog društva te upravom ribarstva i civilnim društvom Madagaskara. Savjetovanja su održana i u okviru Savjetodavnog vijeća za otvoreno more.

               •Prikupljanje i primjena stručnih znanja

                  Nije primjenjivo.

               •Procjena učinka

                  Nije primjenjivo.

               •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje

                  Nije primjenjivo.

               •Temeljna prava

                  U smjernicama za pregovore koje su predložene kao prilog odluci preporučuje se odobravanje otvaranja pregovora, uključujući klauzulu o posljedicama kršenja ljudskih prava i demokratskih načela.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Novim protokolom zahtijevat će se plaćanje financijskog doprinosa Madagaskaru koji je usklađen s višegodišnjim financijskim okvirom (VFO) za razdoblje od 2014. do 2020., posebno u pogledu sredstava iz proračunske linije namijenjene sporazumima o partnerstvu u održivom ribarstvu. Godišnji iznosi obveza i plaćanja utvrđuju se u okviru godišnjeg proračunskog postupka, uključujući pričuvnu liniju za prijedloge koji nisu stupili na snagu na početku godine.

               5.OSTALI ELEMENTI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Očekuje se da će pregovori započeti tijekom drugog tromjesečja 2017.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

                  Komisija preporučuje sljedeće:

                  — Vijeće bi trebalo ovlastiti Komisiju za otvaranje i vođenje pregovora radi sklapanja novog sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu s Republikom Madagaskarom i protokola uz taj sporazum,

                  — Komisija bi se trebala imenovati pregovaračem EU-a o tom pitanju,

                  — Komisija bi trebala voditi pregovore uz savjetovanje s posebnim odborom, kako je utvrđeno u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije,

                  — Vijeće bi trebalo odobriti smjernice za pregovore iz Priloga ovoj preporuci.

               Preporuka za

               ODLUKU VIJEĆA

               o odobravanju otvaranja pregovora u ime Europske unije za sklapanje sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu s Republikom Madagaskarom i protokola uz taj sporazum

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno članak 218. stavke 3. i 4.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               budući da bi trebalo otvoriti pregovore radi sklapanja novog sporazuma o održivom partnerstvu u ribarstvu s Madagaskarom i protokola uz taj sporazum,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisija se ovlašćuje za otvaranje pregovora s Madagaskarom radi sklapanja novog sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu s Madagaskarom i protokola uz taj sporazum.

               Članak 2.

               Pregovori se vode uz savjetovanje s Radnom skupinom Vijeća za vanjsku ribarstvenu politiku i u skladu s pregovaračkim smjernicama utvrđenima u Prilogu ovoj Odluci.

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 331, 17.12.2007., str. 3.

                     (2)

                        Uredba (EU) br. 1380/2013, Dio IV., Glava II.

                     (3)

                        Za posljednje dvije godine protokola.  Za prethodne dvije godine financijski doprinos iznosio je 1 566 250 EUR.

                     (4)

                        Cf. Poglavlje 40 (pričuvna linija 40 02 41) u skladu s Međuinstitucijskim sporazumom o VFO-u (2013/C373/01).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles,25.4.2018.
            COM(2018) 240 final
            PRILOG

            Preporuci za odluku Vijeća
            o odobravanju otvaranja pregovora u ime Europske unije za sklapanje sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu s Republikom Madagaskarom i protokola uz taj sporazum
            {SWD(2018) 143 final}{SWD(2018) 144 final}

               PRILOG

               Pregovaračke smjernice za sklapanje novog sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Madagaskara i protokola uz taj sporazum

               –Cilj je pregovora sklapanje novog sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Madagaskara i protokola uz taj sporazum, u skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013 o zajedničkoj ribarstvenoj politici te sa zaključcima Vijeća od 19. ožujka 2012. o Komunikaciji Komisije od 13. srpnja 2011. o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike.

               –Kako bi se novim protokolom promicalo održivo i odgovorno ribarstvo te osigurala obostrana korist za EU i Madagaskar, pregovarački ciljevi Komisije temelje se na sljedećem:

               ·osiguravanju pristupa ribolovnoj zoni Madagaskara i potrebnih odobrenja za ribolov u toj ribolovnoj zoni za plovila flote EU-a, a time i, među ostalim, održavanju mreže sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu dostupne subjektima iz EU-a,

               ·uzimanju u obzir najboljih raspoloživih znanstvenih savjeta i relevantnih planova upravljanja koje su donijele regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom (RFMO) kako bi se osigurala održivost ribolovnih aktivnosti te promicalo upravljanje oceanima na međunarodnoj razini. Ribolovne aktivnosti trebale bi biti usmjerene isključivo na dostupan višak resursa, uzimajući u obzir ribolovne kapacitete lokalne flote te obraćajući posebnu pozornost na vrlo migratornu prirodu nekih od predmetnih stokova,

               ·dobivanju primjerenog udjela ribolovnih resursa, koji odgovara interesima flota EU-a, u slučaju da su za te resurse zainteresirane i druge strane flote, i to uzimajući u obzir aktivnost flote EU-a u regiji, a u svjetlu najnovijih i najboljih raspoloživih znanstvenih procjena,

               ·uspostavljanju dijaloga u cilju jačanja sektorske politike radi poticanja provedbe odgovorne ribarstvene politike u vezi s razvojnim ciljevima zemlje, posebno u pogledu upravljanja ribarstvom, borbe protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, kontrole, praćenja i nadzora ribolovnih aktivnosti i pružanja znanstvenih savjeta te poticanja otvaranja radnih mjesta, čime se doprinosi, među ostalim, socioekonomskom razvoju Madagaskara,

               ·uključivanju klauzule o posljedicama kršenja ljudskih prava i demokratskih načela,

               ·uključivanju klauzule o povlaštenom pristupu flote EU-a dostupnom višku i o primjeni istih tehničkih uvjeta na sve strane flote,

               ·uključivanju klauzule o isključivosti.

               –Kako bi se izbjegao prekid ribolovnih aktivnosti, novi sporazum trebao bi sadržavati klauzulu o privremenoj primjeni.

               –U protokolu bi posebno trebalo definirati sljedeće:

               ·ribolovne mogućnosti, prema kategoriji, koje bi trebalo odobriti plovilima Europske unije,

               ·financijsku naknadu i uvjete njezina plaćanja, i

               ·prioritete i mehanizme za djelotvornu provedbu sektorske potpore i njezino redovito praćenje.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 5.6.2019.
            COM(2019) 521 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Poljske za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Poljske za 2019.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Poljske za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Poljske za 2019.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 21. studenoga 2018. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2019. Posebnu je pozornost posvetila europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 21. ožujka 2019. Komisija je 21. studenoga 2018. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Poljska navodi kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje.

               (2)Izvješće za Poljsku
                  2
                za 2019. objavljeno je 27. veljače 2019. U izvješću je ocijenjen napredak Poljske u smislu preporuka za Poljsku koje je Vijeće donijelo 13. srpnja 2018., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Poljske u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (3)Poljska je 26. travnja 2019. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2019. i 29. travnja 2019. svoj Program konvergencije za 2019. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (4)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  3
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoj sporazum o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem
                  4
               .

               (5)Na Poljsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u Programu konvergencije za 2019. planira blago pogoršanje ukupnog salda s deficita od 0,4 % BDP-a u 2018. na 0,6 % BDP-a u 2022., uz deficit od 1,7 % BDP-a u 2019. i suficit od 0,2 % BDP-a u 2020. Ponovno izračunani strukturni saldo s deficitom od 1,1 % BDP-a približit će se ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja, odnosno strukturnog deficita od 1,0 % BDP-a, u 2022. Prema Programu konvergencije za 2019. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti s 48,9 % BDP-a u 2018. na 40,6 % do 2022. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerojatan je. Istodobno nisu dovoljno precizirane operativne pojedinosti mjera potrebnih za potporu planiranim ciljevima u pogledu deficita od 2020. nadalje.

               (6)U Programu konvergencije za 2019. navodi se da je Poljska provela kompenzacijske mjere povezane sa sušom i da je njihov proračunski učinak u 2018. bio znatan. U Programu konvergencije pružaju se odgovarajući dokazi o opsegu i prirodi tih dodatnih proračunskih troškova. Može se smatrati da je poseban tretman rashoda koji se odnose na suše u skladu s „klauzulom o neuobičajenim događajima”. Prema Komisiji prihvatljivi povezani dodatni rashodi u 2018. iznosili su 0,07 % BDP-a. Ti su dodatni rashodi predviđeni odredbama članka 9. stavka 1. i članka 10. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 jer je iznimna suša neuobičajeni događaj, njezin je utjecaj na javne financije Poljske znatan, a održivost ne bi bila ugrožena ako se dopusti privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja. Stoga, kako bi se u obzir uzeli ti dodatni troškovi, smanjen je zahtjev u pogledu prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja za 2018.

               (7)Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Poljskoj da osigura da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  5
                u 2019. ne premaši 4,2 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2019. postoji rizik značajnog odstupanja od te preporučene prilagodbe u 2019.

               (8)Budući da u Poljskoj predviđeni jaz outputa iznosi 2,0 % BDP-a, stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2020. ne bi smjela biti viša od 4,4 %, što odgovara strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a u skladu sa zajednički dogovorenom matricom zahtjevâ iz Pakta o stabilnosti i rastu. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2019. ne bude li promjene u politikama, postoji rizik značajnog odstupanja od tog zahtjeva u 2020. Općenito, Vijeće smatra da bi se od 2019. trebale poduzeti mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (9)Poljska je postigla znatan napredak u povećanju porezne discipline. Istodobno je uživala snažan gospodarski rast, na tržištu rada bilježila su se pozitivna kretanja i postupno se povećavao udio ugovora o radu za koje se naplaćuju doprinosi za socijalno osiguranje. Svi ti čimbenici pridonijeli su povećanju javnih prihoda. Dio povećanja prihoda cikličke je prirode i mogao bi se neutralizirati pogoršanjem makroekonomskog okruženja. Istovremeno se udio javne potrošnje u BDP-u u posljednjih nekoliko godina povećao. Nekoliko novih kategorija rashoda trajne je prirode i možda se neće moći lako mijenjati u bliskoj budućnosti. Nadalje, u budućnosti će se javne financije Poljske suočiti s pritiscima povezanima s većom potrošnjom, posebno zbog starenja stanovništva. Zbog tih čimbenika povećana je potreba za novim instrumentima za jačanje upravljanja rashodima, uključujući redovitu ocjenu učinkovitosti i djelotvornosti potrošnje. Poljska je 2018. i dalje radila na poboljšanju proračunskog postupka s obzirom na to da je opća reforma složena i provodit će se u fazama tijekom nekoliko godina. Premda je fiskalni okvir općenito jak i neovisne institucije obavljaju neke od funkcija koje su obično u nadležnosti fiskalnih vijeća, Poljska je i dalje jedina država članica koja nema neovisno fiskalno vijeće. Iako Poljska nije uspjela ograničiti raširene upotrebe sniženih stopa poreza na dodanu vrijednost, vlada je pokrenula reformu kojom se može smanjiti složenost stopa i mogućnost pogreške.

               (10)Prosječna se dob za umirovljenje do 2017. povećavala, što je rezultat prethodno provedenih reformi, kao što su ukidanje mogućnosti prijevremenog umirovljenja i postupno povećanje zakonske dobi za umirovljenje. Prosječna dob za umirovljenje u 2018. se smanjila i za muškarce i za žene, što je odraz smanjenja zakonske dobi za umirovljenje krajem 2017. S obzirom na smanjenje broja radno sposobnog stanovništva stalno povećanje stvarne dobi za umirovljenje ključno je za sudjelovanje na tržištu rada, a time i gospodarski rast. Također je ključno osigurati primjerenost budućih mirovina, spriječiti siromaštvo u starijoj dobi te stoga i povećati fiskalnu održivost mirovinskog sustava. Smanjenje zakonske dobi za umirovljenje na 60 godina za žene i 65 godina za muškarce uvedeno u jesen 2017. imat će znatan negativan utjecaj na buduće razine mirovina i dovest će do velikih razlika između muškaraca i žena u tom pogledu. Postojeći sustavi povlaštenih mirovina podrazumijevaju fiskalne troškove i smanjuju mobilnost radnika među sektorima. Poseban sustav socijalnog osiguranja za poljoprivrednike, subvencioniran u vrijednosti od oko 0,8 % BDP-a, ometa mobilnost radnika i doprinosi prikrivenoj nezaposlenosti u poljoprivredi.

               (11)Povoljno makroekonomsko okruženje pridonijelo je dobrim rezultatima na poljskom tržištu rada u posljednjih nekoliko godina. Stope zaposlenosti nastavile su rasti, dok su se stope nezaposlenosti nakon nekoliko godina pada 2018. stabilizirale na povijesno niskoj razini od ispod 4 %. Međutim, razina sudjelovanja određenih skupina na tržištu rada, posebno niskokvalificiranih radnika, osoba s invaliditetom i njihovih njegovatelja te osoba starije dobi, i dalje je niska u odnosu na druge države članice. Zbog sustava socijalnih naknada u Poljskoj poticaji za stupanje u radni odnos su nedostatni. Naknade za djecu smanjile su siromaštvo i nejednakost, ali su zbog svojeg iznosa i oblika negativno utjecale na sudjelovanje roditelja, uglavnom žena, na tržištu rada. Stopa uključivanja djece mlađe od tri godine u sustav službene skrbi o djeci i dalje je među najnižima u EU-u. Nadalje, dugotrajnu skrb uglavnom pružaju članovi obitelji gotovo bez ikakve potpore institucija, čime se pružateljima skrbi onemogućuje zapošljavanje. Niža zakonska dob za umirovljenje potaknula je određeni broj radnika starije dobi da napuste tržište rada. Migracije iz zemalja koje nisu članice EU-a pomogle su u u odgovoru na povećanu potražnju za radnom snagom, ali postoje naznake da bi se priljev radnika migranata teško mogao zadržati.

               (12)Poljska je od 2015. do 2017. poduzela mjere za rješavanje problema segmentiranosti tržišta rada ograničavanjem zlouporabe rada na određeno vrijeme, povećanjem doprinosa za socijalno osiguranje za neke nestandardne ugovore o radu i uvođenjem minimalne plaće po satu za neke od tih ugovora. Premda se udio ugovora na određeno vrijeme zahvaljujući poduzetim mjerama i zbog nedostatka radnika smanjuje od 2015., što se tijekom 2018. i ubrzalo, on je i dalje je među najvišima u EU-u. Daljnje izmjene zakonodavstva koje su se odnosile na to pitanje nisu provedene jer se reforma zakona o radu u konačnici nije provela. U budućnosti bi problem mogla predstavljati primjerenost mirovina samozaposlenih radnika i onih s određenim nestandardnim ugovorom.

               (13)Kvalitetan sustav obrazovanja i osposobljavanja s cjeloživotnom perspektivom, uz dostatna ulaganja, mogao bi biti ključan čimbenik budućih izgleda za rast u Poljskoj. Od ključne je važnosti osigurati stjecanje vještina i kompetencija potrebnih za pronalazak zaposlenja na izrazito promjenjivom tržištu rada kako bi se potaknulo sudjelovanje u radnoj snazi i inovacijski kapacitet gospodarstva. Stopa sudjelovanja odraslih u obrazovanju i osposobljavanju znatno je niža od prosjeka EU-a, a strukovno obrazovanje u poduzećima nedovoljno se iskorištava. Ta činjenica, zajedno s određenim nedostacima u pogledu digitalnih vještina te pismenosti i matematičkih vještina, posebno među odraslima koji nemaju završeno visoko obrazovanje, ograničava njihovu zapošljivost. Nedovoljna kvaliteta osposobljavanja nastavnika i nedostaci u pogledu njihovih vještina vjerojatno će negativno utjecati na kvalitetu obrazovanja. Postoje nedostaci i u sustavu osiguranja kvalitete visokog obrazovanja. Unatoč nedavno provedenim reformama strukovnog i visokog obrazovanja, još uvijek ne postoji učinkovita koordinacija obrazovanja odraslih te nije jasan utjecaj različitih političkih mjera na kvalitetu obrazovanja i osposobljavanja koje se pruža te razinu vještina.

               (14)Dugoročni gospodarski izgledi Poljske ovise o razvoju kapaciteta gospodarstva za inovacije. Međutim, kad je riječ o inovacijama, Poljska je i dalje nisko na ljestvici s obzirom na to da niskotehnološki sektori imaju važan udio u njezinoj gospodarskoj strukturi i s obzirom na znatne regionalne razlike u rezultatima u području inovacija. Poduzete su određene mjere za poboljšanje suradnje znanstvenog i poslovnog sektora, ali i dalje postoje brojne financijske i nefinancijske prepreke. Složeni administrativni postupci i ograničene vještine akademske zajednice u upravljanju zajedničkim javno-privatnim istraživačkim i razvojnim projektima i dalje su ključne prepreke. Klasteri i formalizirane korporativne mreže imaju ograničenu ulogu u širenju inovativnih rješenja, posebno među malim i srednjim poduzećima i velikim društvima. Reformom visokog obrazovanja iz 2018. poboljšavaju se neki aspekti poljskog znanstvenog okruženja, ali se važna pitanja kao što su fragmentacija istraživačkog sektora, plaće istraživača ili internacionalizacija poljske znanosti i dalje samo djelomično rješavaju. Bruto domaći rashodi za istraživanja i razvoj u 2017. su iznosili otprilike polovinu prosjeka Unije, uz znatne razlike među regijama.

               (15)Rezultati u području zdravlja nastavili su se poboljšavati, ali su i dalje ispod prosjeka EU-a. Očekivani životni vijek za muškarce je za 8,2 godine niži nego za žene, a razlika između najviše i najnižih obrazovanih Poljaka je 10 godina. Na pristup zdravstvenom sustavu i njegovu učinkovitost utječu niska potrošnja i nedostatak osoblja. Broj liječnika i medicinskih sestara u odnosu na broj stanovnika među najnižima je u Uniji, a četvrtina medicinskog osoblja starija je od dobi za umirovljenje. Stopa neispunjenih potreba za medicinskim uslugama smanjila se u 2017., ali je i dalje među najvišima u EU-u, a vremena čekanja za određene postupke znatno su se povećala od 2010. Poljska je izradila planove zdravstvenih potreba, ali se oni još ne upotrebljavaju kao potpora za odluke o kupnji zdravstvenih usluga i ulaganja. Sustav zdravstvene skrbi i dalje je pretjerano usmjeren na bolnice, a primarna zdravstvena zaštita i ambulantna skrb i dalje su nedovoljno razvijene. Sustav dugotrajne skrbi slabo je razvijen, odnosno nedostaju mu standardizirane usluge i dosljedan strateški pristup. Većinu usluga dugoročne skrbi pružaju neformalni pružatelji skrbi, često članovi obitelji, uz malu potporu institucija. Ukupni javni rashodi za zdravstvo u Poljskoj 2017. su iznosili 4,7 % BDP-a, što je znatno ispod prosjeka EU-a od 7 % BDP-a. Poljska u sljedećim godinama planira postupno povećavati te rashode. Međutim, to bi moglo biti teško ostvariti s obzirom na to da će nedavno objavljeni planovi o povećanju socijalnih transfera za kućanstva sa srednjim i visokim prihodima ograničiti fiskalni prostor u budućnosti.

               (16)Iako se infrastruktura u Poljskoj znatno poboljšala, u nekim sektorima i dalje postoje znatni nedostaci u povezanosti. Ulaganja u ceste koja će se provesti do 2024. u skladu s nacionalnim programom izgradnje cesta bit će uglavnom koncentrirana na istočnom dijelu Poljske, pa će neke sjeverne regije ostati slabije povezane. I dalje postoji znatna potreba za modernizacijom željeznica transeuropske prometne mreže, a ulaganje u tom području napreduje sporije od ulaganja u ceste. Stopa smrtno stradalih na cestama i dalje je među najvišima u Uniji. Gradovi se suočavaju sa sve većim izazovima u području mobilnosti, kao što je zagušenje i onečišćenje zraka uzrokovano sve većim voznim parkom osobnih automobila i velikim udjelom starih automobila. Tijekom posljednjih pet godina znatno su se povećale emisije stakleničkih plinova iz cestovnog prometa. Postojeći poticaji za uporabu kolektivnih i aktivnih načina prijevoza s niskim emisijama nisu dovoljni da bi se te poteškoće uklonile. Fiksna internetska povezanost u Poljskoj i dalje je među najnižima u Uniji, a ultrabrza širokopojasna mreža dostupna je uglavnom u velikim gradovima.

               (17)Poljsko je gospodarstvo među najmanje energetski učinkovitim gospodarstvima u Uniji. Nekvalitetna izolacija javnih i privatnih zgrada pridonosi većoj potrošnji energije i energetskom siromaštvu. U gradovima u Poljskoj zabilježeno je i najveće onečišćenje zraka u Uniji, posebno u južnim i središnjim regijama. Ulaganjem u veću energetsku učinkovitost, posebno u građevinskom sektoru, povećanjem udjela proizvodnje s niskim emisijama ugljika i čišćom energijom te podupiranjem nižih emisija u prometu smanjila bi se ovisnost o fosilnim gorivima i ograničilo onečišćenje zraka te pritom smanjili socijalni troškovi i poboljšala kvaliteta života. Postojeće zakonodavno okruženje, uključujući zakon o stvaranju zaliha plina, zakon o zamrzavanju cijena električne energije i propise o kopnenim vjetroelektranama, moglo bi otežati ulaganja u tržište električne energije i plina te dugoročno utjecati na konkurentnost energetskog sektora i energetski intenzivnih industrija u Poljskoj.

               (18)Kvaliteta novog i revidiranog zakonodavstva te stabilno i predvidljivo poslovno okruženje od velike su važnosti za održavanje povoljnih gospodarskih uvjeta i poticanje povećanja privatnih ulaganja. Nestabilni regulatorni okvir i druge prepreke širenju poduzeća negativno utječu na ulaganja i produktivnost. Uspostavom učinkovitog dijaloga sa svim dionicima pridonijelo bi se poboljšanju kvalitete zakonodavstva te bi se ograničavanjem broja potrebnih revizija pozitivno doprinijelo stabilnosti poslovnog okruženja. Stoga bi jačanje uloge savjetovanja sa socijalnim partnerima i javnih savjetovanja pružanjem dovoljno vremena za njihovu provedbu, većim prihvaćanjem mišljenja dionika prikupljenih u tom procesu i smanjenjem broja zakona za koje se ne provode savjetovanja znatno pridonijelo smanjenju administrativnog opterećenja koje proizlazi iz čestih promjena zakona, a povećala bi se ulaganja te dugoročno promicao održivi gospodarski rast. Komisija smatra da i dalje postoji rizik od teškog kršenja vladavine prava u Poljskoj i da se stanje pogoršava jer se mnoge sporne mjere provode i konsolidiraju. Ta zabrinutost je predmet postupaka koji su u tijeku pred Sudom Europske unije i postupaka na temelju članka 7. UEU-a. Pravna sigurnost, povjerenje u kvalitetu te predvidljivost regulatornih, poreznih i drugih politika i institucija važni su čimbenici za investicijsko okruženje.

               (19)Izrada programa za korištenje sredstava iz fondova EU-a u razdoblju 2021.–2027. mogla bi pridonijeti uklanjanju nekih nedostataka utvrđenih u preporukama, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Poljsku
                  6
               . To bi Poljskoj omogućilo da na najbolji način iskoristi ta sredstva u određenim sektorima, vodeći računa o regionalnim razlikama.

               (20)Posljednjih se godina znatno povećala uloga države u sektoru bankarstva, osiguranja i energetike. Povećano državno vlasništvo predstavlja novi izazov za tržišno natjecanje te regulatorni i upravljački okvir. Stoga kvaliteta upravljanja i neovisnost regulatora i nadzora postaju sve važnije s obzirom na mogućnost sukoba interesa i jaču vezu između financijskog i javnog sektora.

               (21)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2019. i njegovo je mišljenje
                  7
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Poljska u 2019. i 2020. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2020. ne premaši 4,4 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,6 % BDP-a. Poduzeti daljnje mjere za povećanje učinkovitosti javne potrošnje, među ostalim poboljšanjem proračunskog postupka.

               2.Osigurati primjerenost mirovinskih naknada te održivost mirovinskog sustava poduzimanjem mjera za povećanje stvarne dobi za umirovljenje i reformom sustava povlaštenih mirovina. Poduzeti mjere za povećanje sudjelovanja na tržištu rada, među ostalim poboljšanjem pristupa brizi za djecu i dugotrajnoj skrbi, te ukloniti preostale prepreke trajnijim oblicima zapošljavanja. Poticati kvalitetu obrazovanja i vještina relevantnih za tržište rada, posebno s pomoću obrazovanja odraslih.

               3.Pojačati inovacijski kapacitet gospodarstva, među ostalim podupiranjem istraživačkih institucija i njihove uže suradnje s poduzećima. Usmjeriti investicijsku politiku na inovacije, promet, posebno njegovu održivost, digitalnu i energetsku infrastrukturu, zdravstvo i čišću energiju, vodeći računa o regionalnim razlikama. Poboljšati regulatorno okruženje, posebno jačanjem uloge savjetovanja sa socijalnim partnerima i javnih savjetovanja u zakonodavnom postupku.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1020 final.

                     (3)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

                     (6)

                        SWD(2019) 1020 final.

                     (7)

                        U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 5.6.2019.
            COM(2019) 524 final
            Preporuka za
            PREPORUKU VIJEĆA
            o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije za 2019.

               Preporuka za

               PREPORUKU VIJEĆA

               o Nacionalnom programu reformi Slovenije za 2019. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Slovenije za 2019.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika
                  1
               , a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

               uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

               uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

               budući da:

               (1)Komisija je 21. studenoga 2018. donijela Godišnji pregled rasta, čime je označen početak Europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika za 2019. Posebna je pozornost posvećena europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. Prioritete Godišnjeg pregleda rasta potvrdilo je Europsko vijeće 21. ožujka 2019. Komisija je 21. studenoga 2018. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja, u kojemu se Slovenija navodi kao jedna od država članica za koju nije potrebno provesti detaljno preispitivanje. Istog je dana Komisija donijela i Preporuku za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja, koju je Europsko vijeće potvrdilo 21. ožujka 2019. Vijeće je 9. travnja 2019. donijelo Preporuku o ekonomskoj politici europodručja („Preporuka za europodručje”).

               (2)Kao država članica čija je valuta euro te s obzirom na blisku međusobnu povezanost ekonomija u ekonomskoj i monetarnoj uniji, Slovenija bi trebala osigurati punu i pravodobnu provedbu Preporuke za europodručje, koja je navedena u preporukama od 1. do 3. u nastavku. Konkretno, smanjenjem regulatornih ograničenja odgovorit će se na prvu preporuku za europodručje o otpornosti tržišta proizvoda i usluga, dok će se usmjeravanjem investicijske politike na određena područja odgovoriti na drugu preporuku za europodručje o poticanju ulaganja.

               (3)Izvješće za Sloveniju
                  2
                za 2019. objavljeno je 27. veljače 2019. U izvješću je ocijenjen napredak Slovenije u smislu preporuka za Sloveniju koje je Vijeće donijelo 13. srpnja 2018., mjera poduzetih nakon preporuka donesenih prethodnih godina te napredak Slovenije u ostvarenju njezinih nacionalnih ciljeva strategije Europa 2020.

               (4)Slovenija je 15. travnja 2019. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2019., a 26. travnja 2019. svoj Program stabilnosti za 2019. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno.

               (5)Pri izradi programa za korištenje sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014.–2020. relevantne preporuke za Sloveniju uzete su u obzir. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  3
               , ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoj sporazum o partnerstvu i relevantne programe. Komisija je primjenu te odredbe detaljno objasnila u smjernicama o primjeni mjera kojima se učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova povezuje s dobrim gospodarskim upravljanjem
                  4
               .

               (6)Na Sloveniju se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu. Vlada u Programu stabilnosti za 2019. očekuje da će se ukupni suficit povećati na 0,9 % BDP-a u 2019. te dosegnuti 1,2 % BDP-a u 2022. Na temelju ponovno izračunanog strukturnog salda planira se da će se srednjoročni proračunski cilj – koji je iz strukturnog suficita od 0,25 % BDP-a u 2019. izmijenjen u strukturni deficit od 0,25 % BDP-a od 2020. – ostvariti do 2021.
                  5
               . Prema Programu stabilnosti za 2019. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u nastaviti smanjivati te da će pasti na 65,4 % BDP-a u 2019. i 54,7 % BDP-a u 2022. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije povoljan je.

               (7)Vijeće je 13. srpnja 2018. preporučilo Sloveniji da osigura da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda
                  6
                u 2019. ne premaši 3,1 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,65 % BDP-a. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2019. postoji rizik od značajnog odstupanja od preporučenog kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja u 2019.

               (8)Slovenija bi u 2020. trebala ostvariti svoj srednjoročni proračunski cilj. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2019. to je u skladu s najvećom stopom nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda od 4,0 %, što odgovara strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2019. ne bude li promjene u politikama, predviđa se da će Slovenija u 2020. biti blizu ostvarenja svojeg srednjoročnog proračunskog cilja. Stoga sadašnja ocjena upućuje na rizik od određenog odstupanja u 2020. Predviđena stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda trenutačno upućuje na rizik od određenog odstupanja od zahtjeva u 2020., ali i na rizik od značajnog odstupanja od zahtjeva u 2019. i 2020. kad se zajedno uzmu u obzir. Ako se u budućim ocjenama više ne bude predviđalo da će strukturni saldo biti blizu ostvarenja srednjoročnog proračunskog cilja, pri ukupnoj ocjeni morat će se uzeti u obzir mogućnost odstupanja od zahtjeva. Predviđa se da će Slovenija poštovati pravilo o dugu u 2019. i u 2020. Općenito, Vijeće je mišljenja da bi se u 2019. trebale poduzeti potrebne mjere i da Slovenija treba biti spremna od 2020. poduzeti dodatne mjere kako bi se poštovale odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

               (9)Starenje stanovništva bit će sve veće opterećenje za slovenski zdravstveni sustav i sustav dugotrajne skrbi. Financiranje zdravstvenog sustava nije prilagođeno očekivanom rastu troškova povezanih sa starenjem stanovništva. Slovenija dosad nije predložila sveobuhvatne mjere za osiguranje kvalitete, dostupnosti i dugoročne fiskalne održivosti zdravstvene skrbi u Sloveniji. U okviru slovenske strategije aktivnog starenja izrađuje se nacrt zakona o dugotrajnoj skrbi. Međutim, i dalje je nejasno kako će se planiranim mjerama povećati troškovna učinkovitost, dostupnost i kvaliteta skrbi, osim što se očekuje da će se zahvaljujući boljoj koordinaciji povećati troškovna učinkovitost javne nabave u zdravstvu. Ulaganjem u infrastrukturu i opremu za zdravstvenu i dugotrajnu skrb mogli bi se smanjiti budući pritisci na sustave skrbi.

               (10)Potrebno je što prije odgovoriti na izazove u pogledu dugoročne održivosti i primjerenosti mirovinskog sustava jer slovensko stanovništvo stari brže od stanovništva većine ostalih država članica. U dokumentu pod nazivom „Polazišne točke za modernizaciju sustava mirovinskog i invalidskog osiguranja u Republici Sloveniji”, koji je Gospodarsko i socijalno vijeće donijelo 2017., socijalni partneri i prethodna vlada predvidjeli su donošenje reforme do 2020., a u Nacionalnom programu reformi za razdoblje 2019.–2020. navodi se mogućnost sveobuhvatne reforme mirovinskog sustava radi postizanja njegove dugoročne održivosti i osiguranja primjerenih razina mirovina. U njemu se usto određuje cilj produljenja radnog vijeka i stvaranja boljih prilika za zapošljavanje starijih radnika, ali se ne navodi kako i kad će se točno taj cilj postići. Prilagođavanjem zakonske dobi za umirovljenje povećanju očekivanog životnog vijeka i poticanjem kasnijeg odlaska u mirovinu povećala bi se održivost sustava. Još nije postignut cilj osiguranja primjerenih mirovina s obzirom na to da neki korisnici mirovina i dalje žive na granici siromaštva ili ispod nje. Gotovo 70 % samozaposlenih osoba u Sloveniji plaća minimalne doprinose za socijalno osiguranje, čime ostvaruje pravo samo na minimalnu starosnu mirovinu. Primjerenost mirovina mogla bi se dodatno poboljšati povećanjem pokrivenosti dopunskim mirovinskim osiguranjem, odgovarajućim uzimanjem u obzir promjenjivosti karijera i smanjenjem rizika od siromaštva u starijoj dobi.

               (11)Zaposlenost je nastavila rasti, a nezaposlenost se dodatno smanjila. S druge strane, dugotrajna nezaposlenost i dalje je iznad razina zabilježenih prije krize, a dugotrajno nezaposleni čine više od polovine svih nezaposlenih. S posebno velikim izazovima suočavaju se niskokvalificirani i stariji radnici, čije su stope aktivnosti i zaposlenosti i dalje među najnižima u EU-u. Njihovo sudjelovanje u obrazovanju odraslih vrlo je nisko. Evaluacija mjera politike kojima se građane potiče na rad ili osposobljavanje pokazuje da većina postojećih programa daje dobre rezultate. Ipak, izdaci u tom području i stopa sudjelovanja niskokvalificiranih i starijih nezaposlenih osoba u programima i dalje su ograničeni. Stoga je posebno važno ulagati u učinkovite mjere za povećanje zapošljivosti niskokvalificiranih i starijih radnika, među ostalim u digitalne vještine. Povećanjem stope zaposlenosti starijih radnika smanjit će se i pritisak na mirovinski sustav. Iako je reforma tržišta rada iz 2013. očito doprinijela zapošljavanju određenih ranjivih skupina, još nije riješen problem rada na određeno vrijeme. Smanjio se broj osoba suočenih s rizikom od siromaštva ili socijalne isključenosti, no taj je broj za starije osobe i dalje iznad prosjeka EU-a.

               (12)U sve više sektora gospodarstva nedostaje radne snage. Neusklađenost vještina koje mladi stječu obrazovanjem s onima koje traže poslodavci jedan je od uzroka tog nedostatka. U kombinaciji s manjkavostima u funkcioniranju inovacijskih ekosustava taj nedostatak otežava industrijsku transformaciju u prioritetnim područjima strategije pametne specijalizacije utvrđenima nakon savjetovanja s dionicima. Ključno je razviti digitalne vještine buduće radne snage kako bi se odgovorilo na potrebe gospodarstva.

               (13)Već su donesene ili će biti donesene neke mjere kojima je cilj poboljšati mogućnosti financiranja poduzeća u Sloveniji i pružiti im druge mogućnosti financiranja osim bankovnih kredita. Međutim, slovenska poduzeća i dalje se uvelike oslanjaju na bankovne kredite i novčani tok kako bi zadovoljila potrebe za financiranjem. Pristup tržištu privatnog kapitala i dalje je nizak. Financiranje poduzetničkim kapitalom raste, ali s vrlo niske početne razine. Tržišna kapitalizacija Ljubljanske burze niska je i stalno se smanjuje. Ograničeno i nerazvijeno tržište kapitala u kombinaciji s nepovoljnim okvirnim uvjetima, primjerice niskom financijskom pismenosti manjih poduzeća, ograničava priljev vlasničkog i poduzetničkog kapitala u zemlju. Otežan pristup kapitalu prepreka je rastu inovativnih poduzeća, ali i etabliranih poduzeća koja bi mogla imati koristi od promjene u financiranju.

               (14)Slovenska poduzeća još uvijek su suočena s visokim regulatornim i administrativnim opterećenjem. To se smatra glavnom preprekom poslovanju u Sloveniji. Riječ je o dozvolama, zahtjevima za izvješćivanje, poreznim postupcima, često dugotrajnim postupcima pred trgovačkim sudovima i sl. Poteškoće pri kaznenom progonu gospodarskog i financijskog kriminala također utječu na poslovno okruženje. Slovenija je uspostavila instrumente za smanjenje administrativnog opterećenja, uključujući portal SPOT („Slovenska poslovna točka”) i „jedinstveni dokument”, kojima je odgovorila na nekoliko utvrđenih opterećenja. Međutim, mnoge od mjera za smanjenje opterećenja još nisu provedene, a učinak nekih od provedenih mjera slabiji je od očekivanog. Slovenija je provela određene reforme za liberalizaciju restriktivnih zahtjeva za regulirane profesije. Međutim, nisu riješena neka pitanja iz Komisijinih preporuka za Sloveniju iz 2017., posebno u pogledu odvjetnika i posrednika u prometu nekretninama.

               (15)Visoki udio ugovora sklopljenih na temelju pregovaračkih postupaka (bez poziva na podnošenje ponuda) upućuje na slabosti u pogledu tržišnog natjecanja i transparentnosti javne nabave u Sloveniji. Mehanizmi zaštite od korupcije i tajnih dogovora među ponuditeljima, posebno u postupcima javne nabave koje provode lokalne uprave i poduzeća u državnom vlasništvu, i dalje su nedovoljno razvijeni. Neovisni nadzor u području javne nabave ne uključuje dovoljno mehanizama pravne zaštite od vanjskog pritiska ili uplitanja, posebno kad je riječ o stegovnim postupcima i predlaganju imenovanja članova Državnog povjerenstva za reviziju. Donesen je akcijski plan za profesionalizaciju osoba uključenih u javnu nabavu, ali razina profesionalizacije i dalje je niska. Iako su prema procjenama nadležnih tijela gospodarski kriminal i korupcija posljednjih godina uzrokovali znatnu štetu, još se čeka provedba određenih reformi za suzbijanje korupcije.

               (16)Unatoč djelomičnoj privatizaciji 65 % dionica najveće slovenske banke (Nova Ljubljanska banka), prisutnost države u slovenskom gospodarstvu i dalje je visoka, među ostalim i u financijskom sektoru. Objavljeni planovi privatizacije sporo se provode. Dugoročno gledano, provedbom privatizacije povećala bi se održivost poduzeća i smanjili rizici za javne financije te rizik od narušavanja tržišnog natjecanja i raspodjele sredstava. Daljnjom prodajom dionica trgovačkih društava koja su uvrštena na burzu doprinijelo bi se razvoju slovenskog tržišta kapitala.

               (17)Za potpunu učinkovitost ekosustava istraživanja, razvoja i inovacija potrebna su poboljšanja, a mjere potpore često nisu dosljedne. Ograničena potpora obrazovanju poduzetnika i prijenosu tehnologije te, općenitije, slaba suradnja znanstvenog i poslovnog sektora prepreka su osnutku i rastu inovativnih poduzeća. Većina malih i srednjih poduzeća u Sloveniji nema velik inovacijski kapacitet, a udio inovativnih poduzeća čak je u padu i zaostaje za prosjekom EU-a. Spora digitalna transformacija ograničava rast produktivnosti. Neujednačenost inovacijskih rezultata između istočnih i zapadnih regija Slovenije otežava suradnju i umrežavanje. Povećanjem ulaganja u istraživanje, razvoj i inovacije ojačao bi se potencijal rasta zemlje, ali Slovenija trenutačno ne napreduje prema ostvarenju cilja potrošnje na istraživanje i razvoj za razdoblje do 2020. Slovenija privlači malo međunarodnih studenata na svim razinama poslijesrednjoškolskog obrazovanja, posebno na razini doktorskih studija, a međunarodna mobilnost istraživača i mobilnost između akademskog i industrijskog sektora i dalje je ograničena.

               (18)Slovenija je u nacrtu nacionalnog energetskog i klimatskog plana odredila ciljeve za razdoblje do 2030. koji se odnose na energetsku infrastrukturu, energetsku učinkovitost i obnovljive izvore energije i za njihovo ostvarenje potrebna su odgovarajuća ulaganja. Slovensko gospodarstvo proizvodi više emisija ugljika od prosjeka EU-a, a udio energije proizvedene iz obnovljivih izvora u ukupnoj proizvodnji energije stagnira. Razvoj obnovljivih izvora energije koji nisu drvo ili voda posebno je spor. Udio potrošnje energije u slovenskom sektoru industrije, sektoru usluga i stambenom sektoru u ukupnoj krajnjoj potrošnji energije veći je od prosjeka EU-a. Osim toga, postojeći kapacitet za skladištenje energije nedovoljno je razvijen i ne zadovoljava potrebe koje proizlaze iz neintegrirane lokalne proizvodnje energije iz obnovljivih izvora.

               (19)Prometni sektor najveći je izvor emisija CO2: njegov doprinos ukupnoj količini emisija iznad je prosjeka za taj sektor u EU-u. Veliko oslanjanje Slovenije na cestovni promet uzrokuje probleme visoke potrošnje energije i velikog intenziteta emisija ugljika, onečišćenja zraka i nesreća u cestovnom prometu. Potrebna su znatna poboljšanja u području željezničke infrastrukture i niskougljične energije te održivog prometa općenito, čime bi se doprinijelo smanjenju tih negativnih učinaka. Znatan je nedostatak ulaganja i u području prirodnih resursa, koja su potrebna kako bi se osigurao model održivijeg razvoja. Slovensko gospodarstvo ovisi o prirodnom okolišu, čije se stanje pogoršava. Velika ovisnost o uvozu sirovina, u kombinaciji s niskim stopama recikliranja, prepreka je prelasku na kružno gospodarstvo. Sustav za otpadne komunalne vode, uključujući infrastrukturu za prikupljanje i obradu, nije u potpunosti u skladu sa zahtjevima EU-a. Znatni segmenti slovenskog gospodarstva osjetljivi su na prirodne katastrofe, posebno poplave.

               (20)Izrada programa za korištenje sredstava iz fondova EU-a u razdoblju 2021.–2027. mogla bi pridonijeti uklanjanju nekih nedostataka utvrđenih u preporukama, osobito u područjima iz Priloga D Izvješću za Sloveniju
                  7
               . To bi Sloveniji omogućilo da na najbolji način iskoristi ta sredstva u određenim sektorima, vodeći računa o regionalnim razlikama. Jačanje administrativnih kapaciteta države za upravljanje tim sredstvima važan je čimbenik uspješnosti takvog ulaganja.

               (21)Komisija je u okviru Europskog semestra 2019. provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Slovenije i objavila je u Izvješću za Sloveniju za 2019. Ocijenila je i Program stabilnosti za 2019. i Nacionalni program reformi za 2019. te mjere poduzete nakon preporuka upućenih Sloveniji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Sloveniji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama Unije. To je učinila jer je potrebno unaprijediti opće gospodarsko upravljanje u Uniji na način da se s razine Unije pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

               (22)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2019. i njegovo je mišljenje
                  8
                posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

               PREPORUČUJE da Slovenija u 2019. i 2020. poduzme djelovanja kojima je cilj:

               1.Ostvariti srednjoročni proračunski cilj u 2020. Donijeti i provesti reforme zdravstvene i dugotrajne skrbi kojima će se osigurati njihova kvaliteta, dostupnost i dugoročna fiskalna održivost. Osigurati dugoročnu održivost i primjerenost mirovinskog sustava, među ostalim prilagođavanjem zakonske dobi za umirovljenje i ograničavanjem prijevremenog umirovljenja. Povećati zapošljivost niskokvalificiranih i starijih radnika povećanjem relevantnosti obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada, mjerama u području cjeloživotnog učenja i mjerama aktivacije, među ostalim poboljšanjem digitalne pismenosti.

               2.Podupirati razvoj tržišta kapitala. Poboljšati poslovno okruženje smanjenjem regulatornih ograničenja i administrativnog opterećenja. Poboljšati tržišno natjecanje, profesionalizaciju i neovisni nadzor u području javne nabave. Provesti privatizaciju u skladu s postojećim planovima.

               3.Usmjeriti investicijsku politiku na istraživanje i inovacije, prelazak na niskougljično gospodarstvo i energetsku tranziciju, održivi promet (posebno željeznički) i okolišnu infrastrukturu, vodeći računa o regionalnim razlikama.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

                     (2)

                        SWD(2019) 1023 final.

                     (3)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (4)

                        COM(2014) 494 final.

                     (5)

                        Ciklički prilagođen saldo bez jednokratnih i privremenih mjera koji je Komisija ponovno izračunala koristeći se zajednički dogovorenom metodologijom.

                     (6)

                        Neto primarni državni rashodi sastoje se od ukupnih državnih rashoda bez rashoda za kamate, rashoda za programe Unije koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova Unije i nediskrecijskih promjena u rashodima za naknade za nezaposlenost. Nacionalno financirane bruto investicije u fiksni kapital izglađuju se za četverogodišnje razdoblje. Uračunane su diskrecijske mjere na prihodovnoj strani ili povećanja prihoda propisana zakonom, dok se jednokratne mjere na prihodovnoj i rashodovnoj strani poništavaju.

                     (7)

                        SWD(2019) 1023 final.

                     (8)

                        U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.